El Judo és un esport olímpic d´origen japonès, el seu nom pot ésser traduït com "el camí de la suavitat".\nAquest art marcial va ésser creat pel mestre Jigoro Kano a l´any 1882. El mestre Kano va recopilar l'essència tècnica i tàctica de dues de les antigues escoles de Jiu JItsu, aquestes eren la Tenjin Shin´Yo Ryu i la Kito Ryu, que es basaven en la lluita cos a cos i que eren practicades pels guerrers medievals amb armadura o samurais en el camp de batalla fins l´ inici del segle XIX al Japó. Aconseguint reunir-les en una sola: El Judo, dins de la seva escola : El Kodokan.\nEl Judo s´ha convertit en un esport de combat olímpic i s´ha anat especialitzant en els llençaments, les sumissions, i les estrangulacions; deixant de banda els cops, desarmaments, varies luxacions articulars i els mètodes de reanimació, per ésser més esportiu.\nÉs un dels quatre estils principals de lluita esportiva més practicats avui en dia en tot el món. La UNESCO va declarar el Judo com el millor esport inicial formatiu per nens i joves de 4 a 21 anys, ja que permet una "eduació física integral", potenciant, per mitjà del coneixement d´aquest esport, totes les seves possibilitats psicomotrius (ubicació espacial, perspectiva, ambidextrisme, lateralitat, llançament, parla, arrossegaments, salts, rotacions, caigudes, coordinació conjunta i independent d´ ambdúes mans i peus, etc) i de relació amb les demés persones, utilitzant el joc i la lluita com element integrador-dinamitzador i introduint l´ iniciació técnica-tàctica esportiva de forma adaptada. A més de buscar un acondicionament físic general idoni, a similitut de la natació i la gimnàstica artística.\nEl COI el considera l´esport més complert i que promou valors com l´amistat, la participació, el respecte i l´esforç per millorar.


Un aparatós incendi crema part de la nau de la panificadora de bonÀrea a Guissona\nEn aquell moment no hi havia producció i els dos operaris que hi havia a l’interior van resultar il·lesos\n© El foc va originar una gran columna de fum que va alarmar els veïns.\nUn espectacular incendi va calcinar ahir a primera hora del matí part de la nau de la panificadora que bonÀrea Corporation té al complex de la Closa de Guissona. L’avís de l’incendi es va rebre a les 8.12 hores. El director de recursos humans, Antoni Condal, va explicar ahir a aquest diari que “el foc es va iniciar a la refrigeradora de la panificadora, és a dir, la part final de la cadena d’elaboració del pa, a l’espiral on es refreden les barres”.\nCondal va puntualitzar que “la fàbrica estava aturada perquè és dissabte, a l’interior només hi havia dos persones que portaven a terme tasques de manteniment”, que van sortir pel seu propi peu i il·leses. Segons Condal, “el foc va calcinar la maquinària de la part final de la cadena del procés d’elaboració del pa, que anomenem espiral, i part de la façana i de la teulada de la nau de la panificadora, un total de cent cinquanta metres quadrats”.\nFins al lloc es van desplaçar deu dotacions dels Bombers dels parcs de Guissona, Cervera, Tàrrega i Torà, així com una patrulla dels Mossos d’Esquadra i una ambulància del SEM. Segons van informar fonts de Bombers, l’incendi es va donar per controlat a les 9.30 hores del matí, més d’una hora després de l’inici, encara que mitja dotzena de dotacions es van quedar al lloc per remullar la zona. Al principi, hi va haver risc que l’incendi s’estengués a la nau principal, però els efectius van poder confinar-lo. L’intens fum negre visible des de diferents punts de la Segarra va fer saltar totes les alarmes i van ser molts els curiosos que es van atansar fins al lloc de l’incident per veure què passava.\nUna altra nau va tenir dimarts una fuita d’amoníac\nÉs el segon sobresalt que viu la firma en aquesta setmana després que dimarts una fuga d’amoníac obligués a evacuar part de les instal·lacions de bonÀrea Corporació a l’avinguda Verge del Claustre de Guissona. Dos operàries van resultar intoxicades d’aquest producte. La fuita va obligar a activar l’alerta del Plaseqcat, el pla d’emergència del sector químic.


Ofertes en Apartaments Pas de Neu Canigo per a AX 3 Domaines\nestudi per a 4 persones: llitera + sofá llit doble\napartament per a 6 persones:2 lliteres en una habitació + sofá llit doble al menjador\nEl lliurament de clau es fa a l'oficina de confortable: Av D'Encamp 27 Edifici St Jordi, AD200, Pas de la Casa.\nSi la vostra arribada a l'allotjament és posterior a les 20: 00h, obligatòriament heu de trucar durant les hores de check-in i haureu de pagar un suplement de 30€.\nEn arribar a la recepció dels apartaments s'haurà d'abonar una fiança de 200 € en efectiu o 205 € en targeta, on autoritzarà per escrit el càrrec de qualsevol desperfecte que sigui detectat. El dia del check-out es retornarà el càrrec en el cas que no hi hagi cap problema.\nImatges Apartaments Pas de Neu Canigo\nLlegir les opinions de Apartaments Pas de Neu Canigo (mostrant les @@mostrades@@ més recents de 71). (mostrant @@mostrades@@ de 71)\n"Proximitat pistes esquí, relació qualitat-preu, tracte del personal de l'agència"\n"La ubicació és el millor que té, a peu de pistes i, a prop de tots els serveis necessaris."\n"Les instal.lacions estaven deteriorades, els aparells (forn, nevera, calefacció) no funcioanven adecuadament, l'espai és reduït si es va en família... Ens vam trobar amb deixalles dels ocupants anteriors..."\n"La ubicació a peu de pista. Te rentaplats, però amb només dos pastilles per a 4 dies."\n"El llit era incomode. No hi havia cafetera. Els endolls funcionaven prou malament. No hi havia massa espai per deixar-hi el material d'esquí."\n"Que aquesta prop de les pistes."\n"Necessita reforma ja !!. Aquesta molt deteriorat, tot funciona però mes vell que el fil negre."\n"El seu emplaçament és excel·lent"\n"Sofà llit incòmode. Aigua calenta escassa i amb poca pressió. Wifi inestable. Aptes amb goteres per condensació."\n"El senyor que ens va atendre molt antipatico, actitut hostil, gens agradable. Si no repeteixo és per com ens trataro. Se li notava sense ganes alguna d'atendre els hostes."\n"Habitació més espaiosa i millor del que s'esperava. Bona climaticación i la ubicació immillorable."\n"Els matalassos i les lliteres són bastant incòmodes"\n"Ubicació immillorable: Només travessar el carrer i agafar els telecadires, ia més al costat de les botigues de lloguer de material."\n"El termo perdia aigua i vam haver de posar baietes sota i escórrer sovint. No vam poder veure la TV perquè havia d'endollar la tv i l'antena i només hi havia una connexió (no hi havia cap connector per endollar les dues coses a la mateixa connexió)."\n"Em sembla vergonyós que les fotografies que es mostren no siguin tal com és el pis, és enganyar la gent. Exigeixo que s'actualitzin, els clients tenim dret a saber que estem reservant."\n"Localització, bany i temperatura"\n"El sofà llit és dolentíssim. No hi havia paper ni recanvi de bosses d'escombraries. Llums a la sala sense endoll, falta il·luminació en cuina."\n"Proximitat a les pistes; calefacció bona; silenciós;"\n"Dutxa regulin; lliteres una mica incòmodes; apte per a tres persones, per a quatre hagués estat molt incòmode, encara sort que ens fallada el 4!"\n"Casero molt desagradable, l'estudi no corresponia amb les fotos ia sobre em vaig haver de barallar per telèfon amb el per tenir WiFi. Llits molt molt molt dolentes, sobretot aquell sofà llit "per a 2" que semblava una muntanya russa més que un llit. Llums que anaven endollades a l'aire, sense cap endoll a prop i una cuina amb un forn al que li faltava una resistència. I podria seguir però vaig a parar, que em torno a emprenyar. Anem, un autèntic desastre. Sento que s'han rigut a la cara. Ah i un guardaesquís que de miracle cabien 2 bastons."\n"Proximitat a les pistes Barat Wi-fi"\n"Ens van voler cobrar per arribar tard, quan al web s'indicava que previ avís no hauria cobrament algun. Els matalassos tenen el gruix d'un foli El personal donava menys informació que un porter automàtic per exemple no indicar que es compta amb guardaesquís o no indicar que hi ha diferents edificis ni quin és el teu."


El mandarí meravellós - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl mandarí meravellós\nEl mandarí meravellós, op. 19, Sz. 73, és un ballet pantomima en un acte, escrit pel compositor hongarès Béla Bartók entre 1918 i 1924, basat en un relat de Melchior Lengyel. Estrenada a Colònia el 1926, va causar un escàndol i va ser temporalment prohibit. Encara que la seva estrena a Praga va ser millor rebuda, en la vida del compositor va ser més freqüentment interpretat en la versió de suite de concert, que conserva gairebé dos terços de la música original del ballet.\nColònia , Regió de Colònia\n3 octubre 1975 al Palau de la Música\n2 Anàlisi de la partitura\n5 El mandarí meravellós a Barcelona\nComençament - S'eleva la cortina\nTercera seducció - Entrada del mandarí\nDansa de la noia\nLa Caça - Els vagabunds salten\nAparició sobtada del Mandarí\nEl Mandarí cau a terra\nDesprés d'una introducció orquestral que representa el caos de la gran ciutat, l'acció comença en una habitació pertanyent als tres vagabunds. Aquests busquen diners a les seves butxaques i calaixos però no en troben. És llavors quan decideixen forçar a una noia i posar-la a la finestra per seduir homes i portar-los a l'habitació. La noia comença la primera seducció, el primer a ser atret és un vell en mal estat, el qual li respon còmicament. La noia li pregunta si té diners, i ell respon que qui vol diners?, l'únic que importa és l'amor. Ell comença a perseguir la noia, cada vegada més insistent fins que els vagabunds l'agafen i el treuen fora.\nLa noia torna a la finestra i comença a fer la segona seducció, aquesta vegada atraient a un jove vergonyós, el qual tampoc té diners. Ell comença a ballar amb ella de forma apassionada; i una altra vegada els vagabunds l'agafen i el fan fora.\nElla torna a la finestra per començar la tercera seducció, és quan veuen una figura al carrer que comença a pujar les escales. Els vagabunds s'amaguen i la figura, que esdevé un mandarí (xinès ric), es queda immòbil a la porta. Ells insten a la noia que l'atregui més prop. Ella inicia un altre ball més seductor que comença a tenir efecte. Tot d'una salta el mandarí sobtadament sobre la noia i l'abraça. Lluiten fins que ella aconsegueix escapar-se i ell comença a perseguir-la. Els vagabunds salten sobre ell, li roben els efectes de valor i tracten d'asfixiar-lo amb coixins i mantes. Tot i això, ell segueix mirant fixament a la noia. L'apunyalen fins a tres vegades amb una navalla rovellada, ell està a punt de morir però salta una altra vegada sobre de la noia. Els vagabunds el tornen a agafar i el pengen del ganxo de la llum. Es queden a les fosques i el cos del mandarí comença a brillar amb una llum blau-verda. Tant els vagabunds com la noia comencen a esgarrifar-se. De sobte la noia compren el que ha de fer, diu als vagabunds que el baixin. Aquest torna a saltar sobre la noia i aquesta vegada ella no s'oposa, i ell l'abraça. Amb el desig del mandarí complert les ferides comencen a sagnar i mor.\nAnàlisi de la partituraModifica\nLa partitura comença amb la descripció de "La jungla". Els violins comencen amb una ràpida pujada i baixada d'una escala d'interval de vuitena augmentada. Un dels motius centrals de l'obra el trobem al compàs 3, un ritme en 6/8 amb segones menors. Aquest motiu reapareixerà en els motius violents dels vagabunds. El so dels clàxons dels cotxes és imitat per la fanfàrria, amb trompetes i trombons. Com aixecada de teló les violes interpreten una frase que s'associa tant amb els vagabunds com amb la noia. Les tres danses seductores estan escrites pel clarinet, cadascun més llarg i florit que l'anterior. El vell està representat pels glissandos de tercera menor realitzats pel trombó, un altre interval molt important dins l'obra. Quan els vagabunds salten a sobre d'ell les segones menors en el ritme de 6/8 tornen a aparèixer. La música pel noi jove és un 5/4, també interromput pel ritme de segones menors en 6/8 quan els vagabunds l'assalten. Quan senten el mandarí al carrer el trombó interpreta una melodia pentatònica harmonitzada a tritons paral·lels pels altres trombons i tuba. Quan el mandarí entra a l'habitació aquests toquen uns glissandos descendents, una altra vegada de tercera menor. Tres compassos més tard aquest interval és tocat per tots els metalls en fortíssimo.\nLa dansa de la noia pel mandarí conté un vals, i el tema de la viola associat a ella i als vagabunds. Quan el mandarí l'agafa, les segones menors es tornen a escoltar. La persecució està representada per una fuga, el tema de la qual també té un toc pentatònic. La suite del concert acaba en aquest punt. En el ballet complet el tema de segones menors en 6/8 retorna quan els vagabunds atrapen al mandarí. L'intent d'asfíxia i les apunyalades s'il·lustren clarament en l'orquestra amb gran força. Quan els vagabunds pengen al mandarí de la llum la textura és molt borrosa, representada per glissandos amb trombons, timpani, piano i cellos. El cos resplendent del mandarí està representat per un cor cantant a boca closa, una altra vegada un interval de segona menor. El clímax, després que la noia abraci al mandarí, és una melodia vinguda de fortíssimo per la secció baixa de metalls i trèmolos de segona menor pels vents de fusta. Quan el mandarí comença a sagnar el glissando descendent de tercera menor escoltat a la seva entrada es repeteix al trombó, contrafagot, cellos i baixos. Al final de la peça trobem una gran riquesa rítmica, amb instruments realitzant escales ascendents i descendents i altres instruments realitzant cops, per trobar-se en tres cops finals tota l'orquestra.\nLa partitura és molt densa i Bartok utilitza diferents tècniques per donar molts colors, incloses escales cromàtiques, trinos i tremolos a les fustes; glissandos amb les trompes, trombons i tuba; clusters i tremolos amb el piano; escales i arpegis amb el piano, arpa i celeste; i escales, notes simultànies, trinos, tremolos i glissandos amb les cordes. Altres efectes a destacar són el frullato a les flautes; les sordines als metalls i cordes; redobles a les caixes, plats i gong; tocar el timpani amb la part de fusta de les baquetes; harmonics, sul ponticello i col legnos a les cordes; escordatura als cellos; quarts de tons als violins.\nEl 2000 una nova edició per Peter Bartók, el fill del compositor, va ser publicada. Basada en els manuscrits i correccions del compositor, i una partitura per piano a quatre mans. Es van restaurar una gran part de partitures.\nEl Mandarí meravellós està escrit per a tres flautes (2a i 3a doblant a flautí), 3 oboes (3r doblant a Corn anglès), 3 clarinets (2n doblant a clarinet i 3r a clarinet baix), 3 fagots (2n i 3r doblant a contrafagot) 4 trompes (2a i 4a doblant a tubes wagnerianes), 3 trompetes en do, 3 trombons, 1 tuba baixa, timbales, caixa, bombo, plats, triangle, gong, xilòfon, celesta, arpa, piano, orgue, cor i cordes.\nEnregistraments de les actuacions del ballet suite recents:\nAntal Doráti amb la Chicago Symphony Orchestra el 1953 on Mercury\nEugene Ormandy amb la Philadelphia Orchestra\nSeiji Ozawa amb la Boston Symphony Orchestra\nEsa-Pekka Salonen amb Los Angeles Philharmonic\nZubin Mehta amb la Berlin Philharmonic\nJean Martinon amb la Chicago Symphony Orchestra\nAltres enregistraments a destacar són:\nEl punt de sortida, el 1983 actuació completa del ballet pel director hongarès Antal Doráti, amic del compositor, amb la Detroit Symphony Orchestra. Des d'aquesta, les representacions del ballet suite han anat en augment.\nIván Fischer's amb la Budapest Festival Orchestra (la qual el 1998 va rebre el Gramophone Award a la categoria orquestral)\nPierre Boulez amb Chicago Symphony Orchestra i Cor\nMarin Alsop amb la Bournemouth Symphony Orchestra\nClaudio Abbado amb la London Symphony Orchestra\nSimon Rattle amb la City of Birmingham Symphony Orchestra\nGerard Schwarz amb la Seattle Symphony Orchestra\nEl mandarí meravellós a BarcelonaModifica\nL'any 1975 l'Orquestra simfònica de Cleveland va actuar al Festival Internacional de Música i va estrenar aquesta obra a Barcelona, dirigida pel director Lorin Maazel.\nTambé cal destacar el concert realitzat per la Jove Orquestra Nacional de Catalunya el 17 d'abril del 2012 on van interpretar aquesta peça.\n↑ «Anunci» (en castellà). La Vanguardia, 02-10-1975. [Consulta: 6 octubre 2019].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_mandarí_meravellós&oldid=22749043»\nDarrera modificació: 16 feb 2020 a les 14:36\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 feb 2020 a les 14:36.


CCOO no tolerarà l'assetjament sindical ni laboral en Family Cash ni en cap altra empresa\nL'empresa situada a Sagunt ha obert un expedient a un representant de CCOO i membre del comité que pretén sancionar. El sindicat no descarta mobilitzacions contra un expedient que qualifica de qüestionable i contradictori, la pretensió del qual és coartar la llibertat sindical.\nImatge del centre de Family Cash a Sagunt\nEl mes de març passat, Comissions Obreres aconseguia una majoria aclaparadora en les eleccions sindicals celebrades en la botiga que Family Cash té a Sagunt, amb l’obtenció de 4 de les 5 persones representants que s’hi havien de triar.\nA penes tres mesos després, l'empresa presenta un expedient tractant de coartar la llibertat sindical, en el qual es descriuen situacions objectivament no atribuïbles al delegat de Comissions Obreres i situacions tan qüestionables que, fins i tot, no han sigut ratificades.\nComissions Obreres no tolerarà cap vulneració de la llibertat sindical i respondrà amb la màxima contundència davant aquestes situacions pròpies d'uns altres temps passats, així doncs no descarta les mobilitzacions davant d'aquests atacs.\n"Aquest sindicat continuarà defensant la millora de les condicions de treball en totes les empreses i no tolerarà cap mena d'assetjament laboral ni sindical", conclouen.


Dimecres, 09 Novembre 2016 17:44\nJosep Bros actuarà a la Gala Benèfica contra la leucèmia de Vila-seca\nÉs el segon cop que el tenor català col·labora amb el concert solidari de l’Auditori Josep Carreras\nL’Auditori Josep Carreras de Vila-seca acollirà el proper divendres 11 de novembre, a les 21:30h, la Gala Benèfica a favor de la Fundació Josep Carreras contra la Leucèmia que comptarà amb l’actuació del tenor català Josep Bros, que ja va cantar a la gala del 2006. El concert té l’objectiu de recaptar el màxim de fons per a la lluita contra la malaltia amb la venda d’entrades i de la fila zero. També hi col·labora l’Obra Social ’la Caixa’, que hi destinarà 10.000 euros més.\nJosep Bros, considerat un dels màxims exponents del repertori belcantista romàntic, farà parada a Vila-seca després d’actuar en teatres tan prestigiosos com el Liceu de Barcelona, el Covent Garden de Londres o l’Staatsoper de Viena. El tenor ha destacat “l’excel·lent acústica de l’Auditori” espai que l’intèrpret ja coneixia per haver actuat ara fa deu anys. “És un deure i un honor aportar el meu gra de sorra a la Gala Benèfica” ha afirmat, afegint que “el concert comptarà amb un repertori diversificat donant protagonisme a la cançó catalana, italiana, francesa, òpera i sarsuela”.\nDurant la presentació de la gala, l’alcalde de Vila-seca, Josep Poblet, ha destacat que la gala és el resultat de l’excel·lència i el compromís, d’entitats com la Fundació Josep Carreras Contra la Leucèmia o l’Obra Social “la Caixa” i els músics protagonistes de la gala, com Josep Bros, “molt compromès amb el país i el territori”. Antoni Garcia Prat, gerent de la Fundació Josep Carreras contra la Leucèmia, ha agraït el suport de Vila-seca i “la Caixa” en accions solidàries com aquesta i ha afirmat que “la Fundació, que ja compta amb una massa social d’unes 80.000 persones, amb institucions com ara l’Ajuntament de Vila-seca, fan possible la recerca i la cura de la leucèmia’.\nLa Gala a benefici de la lluita contra la leucèmia es va començar a celebrar l’any 2002 amb l’actuació de Josep Carreras i posteriorment han actuat les sopranos Isabel Rey, Ofèlia Sala, Pilar Jurado, Lynne Dawson, Barbara Hannigan, Ainhoa Arteta i María Bayo; la contralt Ewa Podles; la mezzosoprano Nancy Fabiola Herrera; els tenors Jaume Aragall, Sergi Giménez i Josep Bros; el baríton, Àngel Òdena; l’Orquestra Simfònica del Vallès i l’Orquestra de l’Acadèmia del Liceu.\n650 concerts a l’Auditori\nL’alcalde de Vila-seca, Josep Poblet, també ha recordat les grans xifres de l’Auditori Josep Carreras, des de la seva inauguració, el novembre del 2002. Des d’aleshores, l’equipament musical ja ha acollit 650 concerts amb l’assistència de gairebé 191.000 espectadors. El promig d'ocupació de la sala oscil·la entre un 70% i un 80%.\nDijous, 03 Novembre 2016 19:31\nEl Festival Internacional de Curts de Vila-seca finalitza amb el lliurament de premis\nVila-seca va viure, del 22 al 30 d'octubre, la primera edició del FICVI, que va rebre 687 curtmetratges d'arreu del món\nDimecres, 02 Novembre 2016 12:11\nE-Vila-seca presenta a l’Auditori Josep Carreras ‘Tres rostres de Bach’\nLes entrades es poden adquirir amb antelació a la secretaria del Conservatori o al web de l’Auditori\nDijous, 20 Octubre 2016 19:56\nDàlia Quartet i el Duo Tieles, en concert a l'Auditori Josep Carreras\nAquest cap de setmana, dos concerts ompliran l’Auditori de Vila-seca de música de cambra i solistes\nNovament, l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca acull dos concerts aquesta setmana protagonitzats pels Dàlia Quartet i el Duo Tieles. D’una banda, Dàlia Quartet oferirà el concert d’aquest divendres 21 d'octubre, a les 21.30 h, amb la col·laboració del pianista Santi Riu. El grup és la confluència de quatre músics de trajectòria diversa que després d'anys de desenvolupament en els àmbits de la música de cambra, l'orquestra i la praxi solística decideixen unir-se per poder aprofundir en el repertori cambrístic i explorar llenguatges estètics que només un marc com el quartet de corda, íntim i amb un grau altíssim de complicitat, fa possible.\nEl grup, format per Oleguer Beltran i Elena Rey, violins; Anna Puig, viola i Erica Wise, violoncel, compagina el quartet amb una carrera orquestral consolidada que els ha acabat vinculant a conjunts com la Mahler Chamber Orchestra, Lucerne Festival Orchestra, Camerata Bern, Orquestra Da Camera, Dortmunder Philharmoniker, o l'Orquestra de la Comunitat Valenciana. Seran acompanyats al piano per Santi Riu, guardonat amb diversos premis i que ha participat en nombrosos festivals acompanyant als quartets Gerhard, Glinka, Teixidor i Sul Tasto Sextet. També ha estat solista de diferents orquestres simfòniques. De fuga en fuga girarà al voltant d’un programa molt atractiu sobre el quintet per a piano i cordes op. 57 de Xostakòvitx i el quartet per a cordes n. 14 op. 131 de Beethoven.\nEl Duo Tieles\nD’altra banda, el Duo Tieles oferirà el seu concert diumenge 23 d'octubre, a les 19.30 h. La fructífera col·laboració entre l’Associació Cultural Catalana-Iberoamericana i el Patronat de Música de Vila-seca enguany acull, en el marc del XXI Cicle de Música Catalana-Iberoamericana, aquest concert del violinista Evelio Tieles i el pianista Cecilio Tieles, dos grans figures de la interpretació concertística i de la pedagogia que han deixat un importantíssim llegat a Vila-seca.\nDimarts, 11 Octubre 2016 11:53\nNelsa Baró i Fràgils presentaran els seus dos treballs a l'Auditori Josep Carreras\n'Espejos', de Nelsa Baró, i 'Carosonada', del grup Fràgil, van ser enregistrats a l'auditori de Vila-seca\nAquest cap de setmana l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca serà el punt de trobada de dues presentacions de disc que aniran a càrrec de Nelsa Baró, el divendres 14 a les 21.30 h, i el grup Fràgil, diumenge 16 a les 19.30 h.\nEn primer lloc, la pianista Nelsa Baró presentarà el seu treball discogràfic 'Espejos', un viatge musical i humà molt personal. Nelsa Baró és una experimentada pianista que camina entre el jazz i la música moderna i la música cubana. És també la pianista habitual de la cantant Mayte Martín amb la que ha realitzat nombrosos concerts i gires per l'Estat espanyol i Europa. La música reflecteix d'una manera directa i despulla l'ànima humana, i aquest treball discogràfic que presenta la Nelsa Baró parla d'això. Reflex d'emocions, sentiments, pensaments, i d'una forma de ser i viure, al llarg de 20 anys d'estada a Barcelona. La literatura, la dansa i les arts plàstiques han servit de font d'inspiració i estan presents en aquesta música, com un joc de “miralls en el Mirall”.\nD’altra banda, el grup Fràgil presentarà el diumenge el seu disc 'Carosonada', amb un concert homenatge al mestre Renato Carosone i a la cançó napolitana que, de forma insòlita, ha esdevingut la banda sonora de l’univers pictòric de l’artista italiana Lucia Piangatelli. El que va ser un somni i ara una realitat, va néixer a Panamà sent un petit embrió a finals del 2011 com un projecte comú entre la pintora romana Lucia Piangatelli i el músic tarragoní Quim Miracle i ara, cinc anys més tard, veu la llum a l’AJC gràcies als músics i tècnics que ho han fet possible.\nEl grup Fràgil compta amb el contrabaix i la campana d’Anton Baixeras; la trompeta, el fiscorn, el violí i la percussió de Samuel García; la guitarra i la veu de Quim Miracle; el disseny i les projeccions de Josep M. Guillén i el tècnic de so i llums, Ricard Masjoan.\nLes entrades als concerts es poden adquirir al vestíbul de l’Auditori Josep Carreras des d’una hora abans de l’inici del concert i amb antelació a la secretaria del conservatori o al web de l’auditori.\nDimarts, 04 Octubre 2016 17:08\nDijous, 21 Juliol 2016 12:26\nLa música afrocubana arriba a Vila-seca\nEl concert d'Afárá Ancestor Group tindrà lloc el proper dissabte 23 de juliol, a l’Auditori Josep Carreres, a les 21:30h, i les entrades ja estan disponibles\nEl dissabte, 23 de juliol, a l’Auditori Josep Carreras, tindrà lloc el concert ‘Un Puente hacia los ancestres, Mali-Cuba’, a partir de les 21:30h. El contrabaixista i professor del Conservatori de Vila-seca, Luis Cojal; Baba Maiga, fent sonar la carabassa i Adama Kone amb el ngoni, oferiran un concert a mig camí entre la música de Mali i la de Cuba.\nAfárá Ancestors Group\nAfárá Ancestors Group és un projecte musical integrat per tres experimentats músics que han col•laborat i liderat diferents formacions musicals que han dut el seu art a molts països. Tenen un so únic dins el panorama musical actual, per la varietat de colors que ofereixen els seus concerts, on el ritme, l’energia i la música transporten al públic a un altre món i on l’arrel ancestral és la base de la comunicació.\nMitjançant instruments com el contrabaix, la carabassa, un instrument de percussió africà poc conegut, i la veu, ofereixen plegats un ventall de sons difícil d’imaginar on s’entremesclen la música i la cultura africana que va marxar d’Àfrica i es va desenvolupar prenent nous camins, com ara el de la cultura afrocubana a Cuba; però també la que es va quedar i va continuar desenvolupant-se a Àfrica, especialment a Mali.\nLes entrades per al concert es podran adquirir al vestíbul de l’Auditori Josep Carreras des d’una hora abans de l’inici del concert i, amb antelació, a la secretaria del Conservatori o al web de l’Auditori www.auditorijosepcarreras.cat.\nDijous, 14 Juliol 2016 20:07\nDivendres, 03 Juny 2016 13:00\n80 veus femenines i l’OAJC, a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca\nEl concert tindrà lloc aquest divendres, 3 de juny, i les entrades ja estan disponibles\nAquest divendres, a les 21:30h, sota la direcció de Xavier Pastrana, tindrà lloc el concert del Cor Simfònic Femení de Catalunya juntament amb l’Orquestra de l’Auditori Josep Carreras.\nEl Cor Simfònic Femení de Catalunya és una proposta que reuneix a tres cors femenins (El Cor de Noies de l’Orfeó Català, el Cor Aglepta i el Cor Femení Voxalba), les Noies del cor de l’Auditori Josep Carreras i cantaires de tota Catalunya per tal de comptar amb un cor de veus femenines que pugui afrontar obres simfòniques o a capella que requereixin una gran massa coral. L’existència de cors femenins de molt bon nivell a Catalunya fa possible que, en un projecte comú, es pugui interpretar aquest tipus de repertori amb garanties de qualitat.\n80 veus femenines\nAixí doncs, a partir d’un cor d’unes 80 veus femenines, juntament amb l’Orquestra de l’Auditori Josep Carreras, podrem gaudir d’obres com les ‘Folk Songs for the Four Seaseons’, del compositor anglès Ralph Vaughan Williams. Una de les poques obres que dóna tot el protagonisme al cor: tot i la seva llarga durada no compta amb cap número solista, donant tota la responsabilitat interpretativa al cor femení.\nLes entrades per al concert es poden adquirir al vestíbul de l’Auditori Josep Carreres de d’una hora abans de l’inici del concert i amb antelació, a la secretaria del Conservatori o al web de l’Auditori.\nDivendres, 15 abril 2016 07:48\nEl prestigiós guitarrista Carles Trepat, en concert a Vila-seca\nEl concert, que tindrà lloc divendres a l’Auditori Josep Carreras, es basarà en obres de Granados i Llobet\nEl proper divendres, 15 d’abril, a les 21:30h, a l’Auditori Josep Carreras, tindrà lloc el concert ‘Llobet-Granados, 100 anys d’un viatge’, a càrrec del reconegut guitarrista Carles Trepat.\nGranados i Llobet\nAmb motiu de l’estrena mundial de l’òpera ‘Goyescas’, Enric Granados va estar a Nova York més de tres mesos. ‘Goyescas’ es va estrenar el 26 de gener de 1916 al Metropolitan Opera House i Granados va poder gaudir de l’èxit aconseguit, en companyia de nombrosos amics, entre els quals es trobaven Pau Casals i Paquita Madriguera. Deu dies abans, en el Princess Theatre, també s’havia produït una estrena singular. Per primera vegada, Granados era interpretat a la guitarra en concert públic i Miquel Llobet n’havia estat l’artífex. L’obra escollida fou la cèlebre ‘Danza española núm. 5’ (Andaluza).\nFa exactament cent anys Miquel Llobet i Enric Granados van coincidir en un vaixell camí de Nova York i d’una aventura artística comuna. En aquells anys, Llobet va transcriure per a guitarra obres del compositor lleidatà i és fàcil que al voltant d’aquestes obres giressin moltes de les converses en les llargues hores perdudes de navegació. Malauradament, en el viatge de tornada, Granados va morir en el naufragi del vaixell que el duia a Catalunya.\nEn el centenari de la seva mort i en l’any de commemoració d’aquesta efemèride, arriba a l’Auditori Josep Carreras una de les propostes més interessants de la temporada.\nCarles Trepat és considerat un dels més preuats guitarristes a nivell mundial en l’àmbit de la guitarra clàssica. Únic pel seu sincer compromís, és un destacat músic sobri i elegant, acurat en l’execució musical que tant captiva i entusiasma al públic. Investigador incansable en el món de la guitarra, interpretant molts dels seus concerts amb les cèlebres guitarres Torres del segle XIX, ha enregistrat nombrosos treballs discogràfics.\nLes entrades per al concert es podran adquirir al vestíbul de l’Auditori Josep Carreras des d’una hora abans de l’inici del concert i, amb antelació, a la secretaria del Conservatori o al web de l’Auditori www.audiroijosepcarreras.cat.\nDimecres, 06 abril 2016 10:53\nUns 200 alumnes participaran en la Trobada de Corals de Vila-seca\nLa cita serà el proper dissabte, 9 d’abril, a les 13h, a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca\nGairebé uns 200 alumnes d’escoles de música i de conservatoris es donaran cita el proper dissabte, dia 9 d’abril, a la 10a Trobada de Corals de Nivell Elemental que se celebrarà a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca.\nA la trobada, organitzada pel Conservatori Municipal de Música de Vila-seca, es reuniran joves provinents del Cor Kodaly de l’EMM de Cambrils, el Cor Mallarenga de l’EMM del Morell, el Cor Pom de dalt de l’EMM Robert Gerhard de Valls, el Cor d’Avançat de l’EM i Conservatori de la Diputació de Tarragona a Reus i el Cor Mozart del Conservatori de Vila-seca.\n‘Un viatge esbojarrat’\nAquest any, per tal de commemorar el 10è aniversari de la trobada, totes les corals interpretaran conjuntament la cantata ‘Un viatge esbojarrat’ d’Enric Noyeren, amb la col·laboració del Cor Sant Esteve del Conservatori de Vila-seca, el qual obrirà el concert.\nLa Trobada s’iniciarà a les 10h, amb assajos individuals i conjunts, amb l’objectiu de preparar el concert que començarà, a les 13h, i finalitzarà cap a les 14h.\nDivendres, 01 abril 2016 11:50\nEl Quartet Cosmos a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca\nLa formació oferirà un concert basat en obres de Haydn i Mendelssohn\nAquest divendres, 1 d’abril, a les 21.30h, a l’Auditori Josep Carreras de Vila-seca, actuarà el Quartet Cosmos. Aquesta formació musical està integrada per quatre joves músics d’una àmplia trajectòria nacional i internacional.\nEn aquest concert oferiran un viatge a través de les obres de dos grans compositors dels segles XVIII i XIX, des de Haydn, considerat el pare del quartet modern fins al jove esperit romàntic de Mendelssohn. Quartet Cosmos es presenten a l’Auditori Josep Carreras amb el seu primer treball discogràfic, recentment enregistrat. La formació ha estat guanyadora dels concursos de música de cambra Mirabent i Magrrans i Artis Quartet del Kammermusik Preis 2014.\nDivendres, 11 Març 2016 08:00\nUn miler d'alumnes de Vila-seca gaudiran del teatre a l'Auditori\nDijous i divendres alumnes i familiars participen de les activitats del Pla Educatiu d'Entorn\nEls dies 10 i 11 de març s'han programat dues activitats en el marc del Pla Educatiu d’Entorn, el qual engloba activitats adreçades als alumnes, als docents i membres de la comunitat educativa, i a les famílies, i té l’objectiu de millorar la interacció entre escola, família i entorn social, per afavorir l’aprenentatge dels estudiants.\nEn primer lloc, s’han programat dos dies de teatre interescolar que aplegarà un total de gairebé 1.400 infants a l’Auditori Josep Carreras. Ahir dijous, les classes d’educació infantil i cicle inicial de les escoles Antoni Torroja Miret, Mestral i La Canaleta, van assistir a l’espectacle de titelles Animalets, el qual ajuda a comprendre i consciencia sobre el problema de la carència de l’aigua. Aquest divendres, 11 de març, a partir de les 09.30 h, serà el torn de les classes d’educació infantil i cicle inicial de les escoles Cal·lípolis, La Plana, Sant Bernat Calvó i Miramar.\nEl mateix divendres, el Pla Educatiu d’Entorn convida a tots els pares i mares al taller Musicoteràpia, el qual anirà a càrrec de Cristina Duran, pedagoga sistèmica i músic, i de Mar Martori, musicoterapeuta i músic. El taller ofereix un treball equilibrat entre pedagogia sistèmica i musicoteràpia, per tal d’ajudar a connectar amb l’expressió emocional pròpia. L’activitat tindrà lloc, de 18.00 a 19.30 h, al Centre Cívic i Cultural de la Pineda.\nMés endavant, als mesos d’abril i maig, tindrà lloc una altra sessió de teatre per als infants, la qual en aquest cas serà narrada en anglès, per als alumnes de cicles mitjà i superior.


El VIII Cicle de Joves Intèrprets, a escena | La Garriga Digital\nL’Auditori de l’Escola Municipal de Música (EMM) ha acollit avui la presentació del VIII Cicle de Concerts de Joves Intèrprets que es celebrarà al municipi aquest març. Aquest està organitzat per l’EMM, amb la col·laboració de l’Ajuntament i de Ràdio Silenci, que retransmetrà en directe tots els concerts i oferirà la seva descàrrega gratuïta des del seu web.\nLa Directora de l’EMM, Àngels Núñez, ha destacat que el Cicle no és només una oportunitat pels alumnes de l’EMM d’escoltar intèrprets més avançats en els seus estudis musicals. La directora ha explicat que està obert a tots els garriguencs i que és gratuït, convertint-se en una manera d’ampliar l’oferta cultural del municipi en el panorama de crisi actual. Núñez ha indicat, també, que el Cicle recollirà les interpretacions de músics joves entre els 12 i els 25 anys, en estils musicals diversos, que van des de la música clàssica fins a la moderna passant per la tradicional. Alhora, la directora de l’EMM ha dit que enguany es compta amb un pressupost de 2.000€, aportat en part per l’Ajuntament i, en part, pels pares dels alumnes de l’EMM.\nTots els concerts seran de petit format i es celebraran a l’Auditori de la EMM, a la Plaça del Silenci, excepte l’inaugural. En Joan Figueres, Cap d’Estudis de l’EMM, ha explicat als presents que el concert inicial serà una oportunitat única de poder veure a una orquestra “quasi simfònica” sorgida de la unió de diferents classes de l’EMM. Així, aquesta orquestra especialment formada tocarà al Patronat un concert que obrirà el Cicle amb peces especialment triades d’autors clàssics com Txaikovski. També serà exclusiva del Cicle la projecció del documental “Im Kreiss”, que segueix la trajectòria del conjunt alemany de violoncel·listes joves +-12VC. Figueres també ha explicat que, alhora, es celebrarà un concurs de fotografia per a joves.\nL’Alcaldessa Meritxell Budó ha clos la roda de premsa declarant que la Garriga “és una terra de músics i artistes” amb un “bon planter” a l’EMM. També ha destacat que en el clima actual de crisi el Cicle suposa una aposta per part de l’Ajuntament per la cultura de qualitat al municipi.\n4 de març, 19h al Patronat: Concert inaugural a càrrec de les orquestres de l’EMM\n7 de març, 19h a l’Auditori de l’EMM: Concert de l’Escola de Música d’Olot\n16 de març, 20.30h a l’Auditori de l’EMM: Concert dels combos de l’Escola de Música-Conservatori de Granollers\n23 de març, 19h a l’Auditori de l’EMM: Concert del Quartet de Flauta del Conservatori del Liceu\n27 de març, 20h a l’Auditori de l’EMM: Projecció del documental “Im Kreiss”\n29 de març, 19h a l’Auditori de l’EMM: Concert de joves instrumentistes de l’Escola de Música-Conservatori de Granollers\nArticle anteriorEl pessebre de Puiggraciós desapareix\nArticle següentTala d’arbres al Passeig


Mobiliari urbà sostenible de plàstic reciclat\nA Disseny Barraca som conscients del fort impacte que té el plàstic en el medi ambient. Aquest material pot romandre a l'oceà durant segles i es degrada amb moltíssima lentitud. És per això que ens esforcem a crear mobiliari urbà amb plàstic reciclat, conservant sempre la seva qualitat estètica i de construcció.\nMobiliari urbà sostenible\nEl nostre catàleg de mobiliari urbà sostenible és molt variat i, a més, comptem amb una àmplia gamma de productes realitzats amb plàstic reciclat, com ara fonts, tanques, bancs, passeres, jardineres, papereres i taules de pícnic, entre altres coses. La combinació de tots aquests elements ens permet crear zones agradables, pràctiques i sostenibles, ja que estan pensades per no contaminar i per garantir la comoditat dels ciutadans a l'espai públic.\nJa fa temps que vam decidir passar a l'acció, i per això, diverses ciutats ja disposen del nostre mobiliari urbà sostenible per a parcs i del nostre tancat urbà destinat a Smart Cities. Amb això, volem donar de vida a les zones infantils i atorgar un toc orgànic a les ciutats amb l'objectiu de reduir la contaminació a la vegada que confeccionem a poc a poc i entre tots una ciutat funcional i segura.\nCom a prova del nostre compromís amb el medi ambient, no només generem mobiliari urbà sostenible, sinó que també estem impulsant la distribució de contenidors, accessoris i punts nets ecològics que permetin mantenir la higiene a les ciutats.\nL'objectiu d'aquests canvis cada vegada més habituals és sempre el mateix que el nostre: mantenir net el planeta.\nRecorda que el nostre mobiliari urbà reciclat és de gran qualitat i durabilitat i, si et cal més informació sobre qualsevol dels nostres productes pensats per lluitar pel medi ambient, només has de posar-te en contacte amb nosaltres.\nBanc de plàstic reciclat Barraca\nBaix Llobregat de plàstic reciclat\nTanca de plàstic reciclat per zones infantils\nPer als més ecològics\nCadira de plàstic reciclat\nTanca de plàstic reciclat


desembre | 2016 | El bloc de 1r de l'Escola Renaixença\nEXPERIMENTEM O EMBRUTEM?\nPublicat el 17 desembre 2016 per RAQUEL\nHola! Què vam fer el divendres a plàstica? Doncs embrutar-nos! Tot i que ens vam posar les bates, ho prometo!! 😮 Vam experimentar amb uns fulls molt grans que tenim, vam bufar amb palletes i finalment va guanyar pintar amb … Continua llegint →\nNOU O ANTIC?\nHola família! 🙂 Ja per anar finalitzant el tema de medi, amb les fotos que vam portar d’eines i aparells nous i antics vam classificar-los. Anàvem agafant d’un en un una imatge i deixem de manera oral què era, per … Continua llegint →\nPublicat el 14 desembre 2016 per RAQUEL\nHola!! 🙂 El dilluns va ser un dia diferent, al matí vam anar a visitar l’Autorec aquí a Hostalets. Com que el tema de medi està relacionat amb l’entorn i la tecnologia vam decidir anar allà a veure com reciclaven … Continua llegint →\nPublicat el 8 desembre 2016 per RAQUEL\nHola famílies! 🙂 El divendres passat va venir la mare del Mateo, la Juliana, a ensenyar-nos a treballar amb ceràmica. Vam fer un detallet per l’arbre de Nadal! Ens ho vam passar molt bé i vam aprendre noves tècniques! Moltes … Continua llegint →\nHola!!! Per anar finalitzant el tema de medi i després de construir els nostres robots, vam fer una exposició oral. Que bé que ho hem fet, no? 🙂 Moltes gràcies!


JARDINERS AL NOSTRE CENTRE\n- Una Webquest per alumnes de 3r i 4t d´ESO. Pensada per l´assignatura de botànica aplicada\n- Autor: Joan Clapés Ferrer jbclapes@educacio.caib.es\n- Data de la creació: novembre 2006\nLa Jardineria i l´agricultura necessita avui en dia de professionals especialitzats, amb coneixements diversos. Desde l´ús apropiat d´un hivernacle, la tria adecuada de plantes segons l´època de l´any, o un disseny apropiat de jardins, tot passa per fer un estudi previ del que volem i podem fer.\nRealment és fàcil sembrar i cuidar plantetes en un hivernacle? I sembrar arbres ornamentals en un jardí? És senzill decidir què sembrar i quan?\nI…pot servir un jardí per ensenyar quins problemes mediambientals afecten als humans?\nHeu de treballar en grups de 4 persones, repartint-vos la feina segons aquests 4 personatges:\nEstudiant d´Enginyeria agrària. Li interessa l´agricultura perquè creu que la humanitat ha de millorar la forma de cultivar les plantes si es vol disminuir la fam al món.. 20 anys. Serà l´encarregat de fer un pla d´us de l´hivernacle d´un institut durant 5 mesos.\nDissenya hivernacles i experimenta la forma en què es poden aprofitar més ( més plantes diferents en menys temps ). Estudià formació professional de Jardineria . 25 anys. Vol col·laborar amb en M.J en el programa d´ús de l´hivernacle i crear un petit hortet per atreure als alumnes en el món de l´agricultura.\nEspecialista en paissatgisme i disseny de jardins. Treballa en un Jardí botànic. 30 anys. A l´institut li han demanat si podria ajudar a millorar l´entorn de l´institut pel que fa als jardins.Col·labora amb M.J i R.A\nVa estudiar botànica a la Universitat i és especialista en plantes ornamentals. Té 34 anys. Li agrada molt l´ecologia i voldria treballar amb A.S per millorar les zones ajardinades,i per fer servir els jardins, l´hort escolar i l´hivernacle per sensibilitzar els alumnes sobre temes mediambientals.\nPER TENIR UNA AVALUACIÓ POSITIVA HAS DE TENIR UNA PUNTUACIÓ TOTAL DE 20 O MÉS.\nEs farà una autoavaluació de la feina individual de cada alumne segons la següent taula:\nNo assumeix cap rol ni recolleix informació útil.\nAssumeix un rol però la seva feina és escassa.\nAssumeix un rol i cerca prou informació.\nReuneix molta informació relacionada amb l seu rol.\nNo té cap interès en el projecte.\nForma part del seu grup, però bàsicament és un observador.\nAssumeix el seu paper dins el grup i no sol perdre el temps.\nIntervé activament. Fa molta feina. Assumeix les seves responsabilitats.\nDiscuteix i dificulta la feina de grup. No comparteix informació.\nDiscuteix a vegades. Deixa que els altres facin la feina.\nNo discuteix. Intervé en la presa de decisions quasi sempre.\nNo discuteix. Sempre intervé en la presa de decisions. Participa molt.\nParticipació en els informes i les plaques\nEs desentèn de la redacció d´aquestes feïnes.\nFa molt poca cosa en la redacció d´aquestes feïnes.\nParticipa en la redacció d´aquestes feïnes.\nLa seva participació ha estat molt important.\nEs farà una avaluació del treball del grup segons segons la següent taula:\nEl text i la resta d´elements són poc atractius per a la seva lectura\nEl text i la resta d´elements es llegeixen bé\nEl text i la resta d´elements són agradables a la vista i a la lectura\nEl text i la resta d´elements són molt adequats i atractius per a la lectura\nEls informes i les plaques no segueixen les instruccions donades a les activitats\nEls informes i les plaques no s ´adapten completament a les instruccions\nEls informes i les plaques segueixen en la seva major part les instruccions donades\nEls informes i les plaques s´adapten completament a les activitats proposades\nLa informació no és correcta ni útil per a la seva posada en pràctica\nLa informació és correcta, però insuficient per una bona posada en pràctica\nLa informació és correcta i útil per a la seva posada en pràctica, encara que hi ha aspectes sense fermar\nLa informació és correcta i útil per a la seva posada en pràctica, amb bones perspectives.\nEn haver acabat totes les feines us haureu donat compte de què fins i tot usar un petit hivernacle, fer un hortet escolar i millorar els jardins de l´Institut duen una feina prèvia prou important.\nL´equip directiu, en haver donat el vist i plau a un dels projectes, ens donarà permís per posar en pràctica allò que vosaltres heu proposat: això suposarà més feina encara que la que heu fet fins ara, però us serà molt gratificant.\nSi heu descobert que el món de la Jardineria i les plantes us interessa, us proposo les següents activitats:\n1- Visitar el centre de Jardineria “Truvi”, a la Carretera de Cala Galdana. És ún dels més grans i complerts de l´illa.\n2- Visitar el Viver del GOB, que es troba al recinte de la fundació Mestral. Allà veureu un viver de plantes autòctones, fetes exclussivament a partir de llavors autòctones.\n3- Anau al Parc Rubió i Tudurí, a Maó. Es troba devora el Poliesportiu. És una zona ajardinada amb plantes de tota Menorca, amb panells explicatius sobre els diferents ecosistemes de l´illa. Molt ben cuidat.\n1- Visitau el Real Jardín Botánico de Madrid http://www.rjb.csic.es/\nHi ha un jardiner que resol els vostres dubtes, i visites virtuals.\n2- Anau a la web del “ Real Jardí Botànic de Kew ” ( Kew Gardens ) a Londres. Són\ndels millors del món. http://www.rbgkew.org.uk/\nÉs en Anglès, però molt completa.\nAquesta WQ és el producte final del curs “WebQuest, Una eina per treballar amb internet a l´aula”, realitzat durant el primer trimestre del curs 2006-2007 a través del programa de formació a distància ofertat pel Centre de Professors i la Conselleria d´Educació i Cultura del Govern Balear.\nGràcies a Bernie Dodge ( bdodge@mail.sdsu.edu ), per la seva obra pionera, que serveix a un nombre cada vegada major de professors, i com no, a un enorme nombre d´alumnes. Si voleu anar a la seva pàgina podeu clicar aquí:\nGràcies també a Sebastià Capella i Priu i Carme Barba Coromines, que han elaborat els materials de formació, i a la meva tutora, n´Antònia Beltran Coll, per la seva ajuda i els seus consells.\nLes pàgines Web utilitzades són totes presents en aquesta WebQuest, ja sigui al procés com a les conclusions. Els agraeixo a tots els seus autors la disponibilitat dels seus treballs a Internet. Sense aquestes fonts d´informació, aquest curs no hauria estat possible.\nAquesta WebQuest està pensada per a desenvolupar amb alumnes de 3r o 4t d´ESO, dins l´assignatura optativa de Botànica aplicada ( 2 hores setmanals ).\nConeixements previs dels alumnes pel que fa al tema i continguts , com a l´experiència i destreses relatives a les TIC\nEls alumnes haurien de conèixer l´existència dels noms científics i la seva utilitat en la sistemàtica i les claus taxonòmiques. La resta de continguts els assoliran durant la feina. La part de problemes mediambientals els pot dur problemes, que el professorat pot aclarir per a tot el grup.\nPel que fa a les TIC, han de conèixer:\nEls navegadors per internet.\nSaber crear carpetes i documents.\nCapturar imatges i textos.\nUsar editors de text i programes de presentacions, tipus powerpoint.\nObjectius curriculars generals, transversals o d´una àrea concreta.\nAssumir la seva responsabilitat en el trebal.\nUsar informació per elaborar els seus propis missatges.\nComprensió i aprenentatge de coneixements relacionats amb els problemes mediambientals, la jardineria i les plantes.\nCrear documents que siguin adequats al seu nivell i exigència.\nCol·laborar en feines de grup.\nEducar per a la participació social ( col·laborant a millorar l´aspecte del\nCentre i educant als companys en temes mediambientals ).\nConèixer problemes mediambientals.\nObjectius d´àrea ( Ciències naturals ):\nPosar en marxa un programa per a usar l´hivernacle.\nFer un hort i mantenir-lo durant uns mesos.\nAprendre continguts relacionats amb diversos vegetals.\nAprendre coneixements relacionats amb arbres típics de jardineria.\nDiferents tipus de continguts que es tindran en compte ( procediments, fets i conceptes, actituds...)\nProcediments: Recerca d´informació. Extracció d´informació rellevant. Treball en grup ( distribució de feines ). Elaboració d´informes.\nFets i conceptes: Els relacionats amb inicis de jardineria dins l´hivernacle i a un hort escolar. Arbres ornamentals. Problemes mediambientals.\nActituds: Interès en el projecte. Treball en grup de forma adequada. Valoració de l´entorn del seu Centre. Sensibilitat envers els problemes mediambientals treballats. Aprofitament del temps.\nCompetències bàsiques en TIC que es preveuen assolir.\nNo es preveuen assolir noves competències en TIC. Es pretèn que ja sàpiguen fer servir les eines amb què treballaran. En tot cas poden incrementar la seva habilitat.\nMestres que caldrà implicar, o altres recursos humans si es necessiten.\nL´Equip Directiu, com a òrgan de govern del Centre, ha d´implicar-se al final del procés, valorant un determinat projecte per a la seva execució pràctica, fent els comentaris que trobi oportunes.\nEl professor de l´assignatura de Botànica aplicada, i si escau, el professor-a de suport d´ANEE.\nOrganització dels alumnes ( rols, grups, canvis de grup ...)\nRols: Hi ha 4 personatges amb els quals identificar-se, si bé en realitat els 4 personatges tenen 2 perfils possibles: Disseny de Jardins o Agricultors.\nGrups: Els grups seran de 4 alumnes, que treballaran en parelles, segons els 2 Perfils. Cada grup serà proposat pel professorat. Els canvis possibles també seran decidits pel professor-a.\nMaterial previst de tot tipus: maquinari, programes, bibliografia, etc...\nEs preveu treballar a l´aula d´informàtica del Centre, on hi ha al menys 1 ordinador per parella. El programari és el bàsic que hi ha instal·lat juntament amb el sistema operatiu Windows, o en el seu defecte, Linux. S´ha de disposar de càmera digital i escàner, així com impresora. També convé tenir accés a un canó de projecció per fer un repàs als diferents projectes en presència de tota la classe.\nL´organització més idònia de l´espai, justificant-ne els motius i els moments.\nLa feina es faria a l´aula d´informàtica durant les sessions de recerca a Internet i la redacció dels projectes. Si hi ha espai lliure, també es pot fer en aquesta aula les sessions de discusió dels treballs de cada grup. El mateix es pot dir de la posada en comú de tota la classe, usant el canó de projecció. Així tenim accés immediat als ordinadors per fer qualsevol consulta. El treball es faria només a les 2 hores setmanals de l´assignatura, ja que al ser una optativa, incorpora alumnes de tots els grups de referència.\nEl temps previst per a diferents sessions, la durada total o la temporalitat més adequada.\n1 sessió per explorar la WebQuest, constituir els grups i triar el rol.\n4 sessions per recollir informació.\n4 sessions per redactar els informes i les plaques.\n1 sessió per discutir, dins cada grup, els resultats, i proposar modificacions.\n1 sessió per fer les modificacions i entregar els treballs a l´equip directiu.\n1 sessió per repassar en grup els diferents treballs de cada grup.\nEn total, 12 sessions ( 6 setmanes ).\nSuggeriments respecte a les adaptacions o variacions recomanades segons les característiques dels alumnes, etc.\nLa dinàmica del grup pot variar tant que és difícil preveure si la classe serà capaç de mantenir l´interés durant un mes i mig, però si es redueix el nombre de sessions és previsible que el resultat serà massa simple.\nHi ha la possibilitat de proporcionar als alumnes unes plantilles fetes per facilitar les decisions als alumnes: així sabran quina informació han de cercar i de quina manera, però es retalla la seva creativitat i la presa de decisions. Això s´hauria de fer en el cas de què a l´hora de redactar els informes s´observés una incapacitat general dels grups per elaborar un material en condicions.\nPodeu fer arribar els vostres comentaris a jbclapes@educacio.caib.es\nTorna a procés\nPrimer: Heu de decidir quin dels 4 personatges decideix esser cadascú.\nSegon: Us heu de familiaritzar amb les pàgines web que podreu utilitzar:\nPer a M.J i R.A:\nHeu de crear un document de text amb el nom “ Projecte d´hivernacle i hort”, on decidireu quines plantes sembrareu.\nHeu de començar per les llavors, i acabar sembrant-les a l´hort de 20 m2.\nEl projecte ha de tenir els següents apartats:\na) Materials mínims necessaris per a fer la feina a l´hivernacle.\nb) Plantes que decidiu plantar, explicant el nom científic, el nom en català i en castellà, l´època de sembra, la forma de sembrar-les i l´origen geogràfic de cada espècie\nc) Calendari de feina per mesos, començant el més de gener i acabant el més de juny.Aquí heu d´explicar també el moment en què les plantes es transplanten a l´hort.\nPer a A.S i T.T:\n1- Heu de fer un plànol senzill però amb bona presència de les zones del Centre on es poden sembrar noves plantes. Haureu de tenir en compte les zones on hi ha claus d´aigua per poder regar amb manguera o goteig les zones ajardinades. També heu d´especificar quines espècies vegetals ja hi ha sembrades al Centre i a on, indicant-ho al plànol.\n2- Heu de fer una proposta de sembra d´arbres i plantes variades que siguin útils per millorar la presència del Centre. Dins el què sigui possible, les plantes que sembreu han d´intentar obtenir-se a partir de l´hivernacle.\n3- El punt 1) i 2) els heu de presentar en un informe titulat “ Projecte de jardins”, on hi hauran els següents apartats:\na) Plànol del Centre on es vegin les vostres propostes.\nb) Una relació de les plantes que voleu sembrar, amb el nom científic, el nom en català i en castellà, l´època de sembra, la forma de sembrar-les i l´origen geogràfic de cada espècie les seves característiques,\nc) Preu aproximat de compra.\nHeu de repartir-vos els següents temes mediambientals entre els cuatre, i dissenyar plaques que xerrin del problema relacionat-los amb alguns vegetals presents al Centre o que vosaltres pensau sembrar:\nTema 1: Les plagues d´invasors al·lòctons ( Ex: Processionària ).\nTema 2: Els avantatges de la flora autòctona.\nTema 3: Les verdures transgèniques.\nTema 4: L´us dels plaguicides a l´agricultura.\nUna vegada fetes les plaques, les discutiu entre vosaltres, i si trobau que són prou educatives, feis un document on es vegin les plaques i s´especifiqui el lloc del Centre on les posareu.\nHeu d´explicar-vos per parelles els vostres treballs i decidir si els 2 projectes i les plaques són viables o no. Si no estau totalment d´acord, heu de fer les modificacions que trobeu oportunes. Quan decidigueu entre tots que les dues parts són correctes, haureu d´entregar els 3 documents al Cap d´Estudis.\nL´Equip directiu llegirà els vostres treballs, farà les observacions que trobi necessàries i el Director autoritzarà la posada en marxa dels projectes que trobi més adequats a les característiques del Centre.


L’ÈRICA és un bus elèctric, accessible, que funciona sense conductor i en el qual hi caben un total de 12 persones (6 assegudes i 6 dretes)\nL’ÈRICA, el primer bus sense conductor que circula per Catalunya, arriba aquesta setmana al Vendrell. A partir de dimecres, 3 d’octubre, es posa en funcionament, concretament al carrer de Narcís Monturiol (el Pèlag), i fins el dissabte 6 d’octubre tothom qui vulgui podrà pujar-hi gratuïtament i conèixer, en primera persona, com funciona un bus d’aquestes característiques.\nKenneth Martínez, regidor de Transports de l’Ajuntament del Vendrell, juntament amb el director general de l’AMTU (Associació de municipis per la Mobilitat i el Transport Urbà), Joan Prat, i el director d’Autocars Penedès, Josep Sivill, faran el viatge inaugural el dimecres a les 10 del matí. Posteriorment, el bus ja s’obrirà al públic.\nL’ÈRICA és un bus elèctric, accessible, que funciona sense conductor i en el qual hi caben un total de 12 persones (6 assegudes i 6 dretes). La Gira Catalana del Bus Autònom és una iniciativa pionera organitzada per l’AMTU i la Generalitat, i que fa possible que a Catalunya es realitzin les primeres demostracions de transport públic amb vehicle autònom. En la gira hi participen 8 municipis: Sant Cugat, Terrassa, Sabadell, Girona (UdG), El Vendrell, Reus, Martorell i Vic.


Xavier Escribà és un artista, un pintor que aconsegueix transgredir els límits de la pintura tradicional esquivant-ne la planimetria i composant obres com aquesta. El Museu d'Escultura Contemporània de la Fundació Vilà Casas acull en el seu programa d'exposicions temporals 'Éloge de l'amour',\nuna mostra idividual de l'artista Xavier Escribà que presenta una selecció de peces dels darrers 15 anys de treball de l'artistra.\nINTERVÉ: Xavier Escribà, artista / Claire Cayla, comissària de l'exposició\nAquesta exposició parteix de la pintura i pren formes molt diverses demostrant que no hi ha límits en l'expressió pictòrica. Un esforç també per plasmar amb una obra tot el procés, la vida d'aquell material i les hores de taller.\nL'exposició ve acompanyada per un esplèndit catàleg en què s'han buscat 17 persones properes a l'artista per parlar d'ell i de la seva obra. Una altra manera de compartir l'art i d'interactuar amb la creació.\nParal·lelament a la sala Empordà de Can Mario hi ha la mostra de l'artista Xita Fornt titulada 'La bellesa de la figura humana' on a través de formes abstractes es plasma el nu.\nLes exposicions d'Escribà i Fornt es poden veure a Palafrugell fins a mitjans de maig.


Dia de la dona treballadora - Arquebisbat de Barcelona\n[Pastoral Obrera] El 8 de març és un símbol per a les dones de tot el món. Tot i haver acomplert el prime centenari dels tràgics fets que recorden aquest dia, el Dia Internacional de la Dona Treballadora continua tenint moltes raons per existir i moltes discriminacions per esborrar definitivament, per caminar cap a una [...]\n08 març, 2012 -\nEl 8 de març és un símbol per a les dones de tot el món. Tot i haver acomplert el prime centenari dels tràgics fets que recorden aquest dia, el Dia Internacional de la Dona Treballadora continua tenint moltes raons per existir i moltes discriminacions per esborrar definitivament, per caminar cap a una societat amb igualtat d’oportunitats.\nEncara trobem molts testimonis de dones que diuen: Em plantejo si podré formar una família. Penso que és impossible treballar en les condicions en què em trobo. S’ha de pensar molt, perquè no tindré gaire temps per dedicar-lo als meus fills i filles. Jo li dic a la meva parella que potser quan tornem a Hondures ens ho podrem plantejar, o si aconseguís un treball estable aquí, que tal i com estan les coses no crec que passi (Jenny, d’Hondures).\nUn altre exemple de la situació de la dona treballadora és aquest: Com a fisioterapeuta, no crec que tingui connotacions especials el fet de ser dona de cara a les empreses, però si que en té de cara als pacients. Es pensen que com que sóc una noia (i més aviat petita), no seré capaç de sostenir una persona mentre l’estic reeducant a caminar o fent pujar i baixar escales, quan trontolla i comença a caure. Però això no és veritat, ja que no és per la força bruta que aguantaràs una persona que cau, és per com compenses amb el pes del teu cos la caiguda del pacient. Costa explicar-ho als pacients, així que la solució que he trobat és ensenyar- los, fent una demostració en viu, que tot i ser dona i “petita” el puc aguantar…. (Helena, militant de la JOC).\n√ Comunitàriament, hem de continuar fent per sortir de l’atur, la marginació, la soledat, els maltractaments…\nContinuem lluitant, amb el somni que un altre món ja! és possible, que una vida igual per tothom i per a nosaltres, les dones, també és possible! MOVIMENTS OBRERS CRISTIANS DE CATALUNYA I BALEARS: (ACO, GOAC, JOC, MIJAC), CAPELLANS OBRERS, RELIGIOSES/OS EN BARRIS I DELEGACIONS DE PASTORAL OBRERA DE LES DIÒCESIS DE CATALUNYA


Octubre – 2014 – Compromís per Llíria\nDIPUTACIÓ RECTIFICA I INCLOU A LLÍRIA EN LA SUBVENCIÓ D’ORDINADORS\nGarcía: “La denuncia de Compromís ha fet que l’entitat provincial reconeguera el seu error i demostra que Llíria era la única entitat que s’havia quedat fora de les ajudes en material informàtic”. Hui el Butlletí Oficial de la Província de…\nL’URBANISME RUINA DE LLÍRIA ENFRONTA AL PP LOCAL\nEl PP de Llíria ja no es molesta ni en disimular les desavenències que tenen entre ells. Lluita d’orgull, poder i interessos que una volta més acaba sagnant l’e…conomia dels ciutadans de Llíria i paralitzant l’obertura de nous comerços. Una…\nEL PP DEIXA SENSE TRANSPORT PÚBLIC A L’EXT-HOSPITALÀRIA DE LLÍRIA I VOL QUE HO PAGUE L’AJUNTAMENT\nOltra: “El PP no te res planificat fins 2016 i no hi ha cap línia de transport que done servei a l’hospital de Llíria”. El PP va votar en contra de la proposta de Compromís de dotar d’un servei de…\nGOVERNANT PER A L’EXCLUSIÓ\nARTICLE OPINIÓ (Vallivana Murgui Ortega, regidora Compromís x Llíria)) Fa uns dies llegia un estudi que em va fer sentir calfreds, deia que les persones discapacitades i dependents són els més maltractats per la nostra societat. Aquest col·lectiu té deu…\nEL PP DÓNA SUPORT A LA BATUDA XENÒFOBA “MOS MAIORUM” CONTRA LES PERSONES MIGRANTS\nCompromís proposa que l’ajuntament de Llíria mostre el seu rebuig a estes accions vulneradores de Drets Humans i el PP amb el seu vot en contra es queda sols defensant-les. Vallivana Murgui: «Des de Joves amb Iniciativa entenem que aquesta…


Ajuntament de Sallent/Convocatòria del Ple Municipal Ordinari del 8 de setembre de 2021\nÚltima revisió 09-09-2021 08:19\nEl Ple es farà de forma presencial a la Sala de Plens de l’Ajuntament de Sallent, Cabrianes i Cornet a partir de les 19.00 h.\nPots seguir-lo en directe a través de:\n• Canal de YouTube de l'Ajuntament de Sallent, Cabrianes i Cornet\n• Ràdio Sallent 107.6 FM\n• A Ràdio Sallent per internet\n1. Examen i aprovació, si s'escau, de l'acta del Ple del dia 14 de juliol de 2021.\n2. Presa de possessió de la Regidora Sra. Clara Ferrés Jiménez.\n3. Autorització d'obertura dels establiments comercials en 2 festius addicionals\n4. Proposta aprovació de l'avanç de la Modificació Puntual número 13 del POUM amb el document inicial estratègic en referència al paratge de la Plana i l'entorn del torrent de la Pica de Sallent.\n5. Proposta acceptació finques (Casa Bosch) per part de l’Ajuntament de Sallent.\n6. Seguiment i control.\nPle municipal ordinari 8 setembre 2021\nConvocatòria de Ple municipal ordinari 8 de setembre de 2021


vilapou: de setembre 2009\na 13:53 0 comentaris Tipus d'escala: general\na 19:58 0 comentaris Tipus d'escala: enfustissat\na 13:40 3 comentaris Tipus d'escala: general\na 19:31 0 comentaris Tipus d'escala: general\nUn dia, un diumenge, pot començar fosc, gris, groc, blanc, clar.... i després, a mig dia, es pot tornar groc, blanc, gris, fosc...\nPoden passar les hores i començar a caure aigua, i aleshores ho veurem tot gris, blanc, fosc, groc...\nI els minuts i els desigs no canvien de color, però sí de matís, fosc, gris, blanc, clar, groc...\nLa tarda queda sola, i el verd no és clar, i el gris ja és fosc, i el blanc no és groc...\nAl final, tornes a casa i, senzillament, és fosc...\na 20:24 0 comentaris Tipus d'escala: enfustissat\nAquest vespre (és a dir, ahir) he tingut assaig. Mal dia, sí, perquè començaven els actes de la Festa Major, el pregó i el Festival de Jazz, però el primer és el primer, i avui tocava assaig.\nEl cas és que quan he arribat a casa encara he tingut temps de deixar els estris i acostar-me a veure si enganxava les quatre peces finals del concert.\nI m'he indignat, sí senyors, m'he indignat. A la meva edat he fet ja com la gent gran, m'he indignat.\nCom es pot organitzar el Jazz al recinte on hi ha les barrakes, i aquestes en funcionament?\nPerò a quin cap cap (redundància) que 300 joves estiguin gaudint dels seus bars mentres hi ha unes actuacions que precisarien de cert silenci?\nOn és el respecte cap els músics? I cap el públic?\nEstaran obertes les barrakes també el dia de la Nit Lírica? I la tarda del concert de la Simfònica de Cobla i Corda?\nO aprofitaran l'envelat per celebrar la Missa Solemne del dimecres?\nQue consti que ni les barrakes ni el seu públic en ténen cap culpa d'aquest desgavell, però avui m'ha semblat veure un vaixell a a la deriva....\na 01:55 2 comentaris Tipus d'escala: general\na 13:57 6 comentaris Tipus d'escala: des del balcó, general\n-"En aquests moments no el podem atendre. El nostre horari d'atenció al pú blic és de 9 a 1 i de 3 a 7. Si voleu deixar un missatge, feu-ho al sentir el senyal. Gràcies."\n-"Bon dia. A continuació podrà parlar amb el seu assessor comercial. Si ho vol fer en català, premi 1, si ho vol fer en castellà premi 2."\nQuan hem arribat, a les 3, les dues màquines seguien parlant entre elles en una llarga i animada conversa farcida de senyals, piiips i tecles 1, 2 i 3...\nA la telefonista li ha sigut totalment impossible reemprendre la seva activitat normal fins que els dos contestadors s'han acomiadat amb un xiulet eixordador.\na 20:32 0 comentaris Tipus d'escala: general\na 20:22 0 comentaris Tipus d'escala: enfustissat, general\nNo m'agrada gens, i ja em comenen a cansar...\n-Els metres i metres de senyera fent d'estovalles\n-Els xiulets mentres sona l'himne de Catalunya\n-Els crits i xiulets constants en els actes d'ofrena\n-La utilització dels actes oficials per grups amb problemes "particulars"\n-Les ofrenes amb calça curta, samarreta i xancletes\n-Els "boicots" partidistes en actes oficials\n-L'esquizofrènia dels que conviden, presideixen i després munten protestes... en actes oficials\na 12:44 2 comentaris Tipus d'escala: enfustissat\na 08:17 0 comentaris Tipus d'escala: enfustissat\nDe tant en tant, ja ho he fet unes quantes vegades, torno a retreure el tema de les obres. I no les que podríem dir "de totxo" directament, sinó aquelles a les que sembla que estem abonats constantment. Són les que estem fent a la nostra societat o, millor, a la nostra cosnsciència social.\nSom una societat en obres... Som una país en obres...\nI les obres creen conflictes, i "fan pols", i originen trasbals, i, i, i...\nJo vaig començar a estudiar Arquitectura Tècnica, Aparelladors vaja, i des d'aleshores em va quedar un regust i una convicció, de que les coses, les obres, es poden i s'han d'organitzar. I de veritat que es poden organitzar.\nLlàstima que no vaig acabar els estudis...\na 00:17 0 comentaris Tipus d'escala: general\na 00:02 2 comentaris Tipus d'escala: enfustissat\nFa anys, fa molts anys, jo ja tenia una cosa clara: el meu somni era tenir una masia a l'Empordà. I quan explicava això sempre afegia que, a mi, l'Empordà, la seva tranquil·litat i els seus colors em tenien el cor robat i que una de les coses que m'atreia més era que podies trobar la quietud de la plana i el bosc a quatre passes del mar.\nJo sempre he necessitat sentir el mar a la vora...\na 01:28 0 comentaris Tipus d'escala: general


Plaça Nova - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPer a altres significats, vegeu «Plaça Nova (Palafrugell)».\nTorre del portal romà i façana del Palau del Bisbe\n41° 23′ 03″ N, 2° 10′ 31″ E / 41.384252777778°N,2.1752611111111°E / 41.384252777778; 2.1752611111111\nVa ser una plaça tancada, típicament medieval, fins a la dècada del 1940, quan aprofitant la remodelació arran de les destrosses causades pels bombardeigs de la guerra civil es va obrir l'avinguda de la Catedral, fent realitat un dels trams (juntament amb la consegüent avinguda de Francesc Cambó) de la Gran Via que traçava el Pla de Reforma Interior d'Àngel Baixeras del 1899 i que ja era prevista al Pla Cerdà del 1860. La plaça i l'avinguda van ser objecte d'una excavació arqueològica intensiva abans de la construcció d'un aparcament subterrani, i el 1991 va ser de nou urbanitzada. El 1994 s'hi van instal·lar les lletres Barcino, poema visual escultòric de Joan Brossa, al límit teòric que separa la plaça de l'avinguda.\nEl Col·legi d'Arquitectes amb el fris de Picasso, a la cantonada amb el carrer dels Arcs; el frontal amb els gegants és el que dóna a la plaça Nova\nA l’actual plaça Nova no només hi havia la porta romana del nord-oest, sinó que també era per on entraven a la ciutat els dos aqüeductes que conduïen l’aigua des del riu Besòs i des de Collserola fins a la ciutat. En qualsevol cas, els orígens de la urbanització de la zona s’han de buscar en un procés marcat per l’augment de la producció agrícola, per les últimes fases de la conquesta dels comtats calalans i per l’inici de l’expansió comercial mediterrània. Tots aquests factors col·laboraren a un desenvolupament comercial i artesà que, sumat a la densificació del clos emmurallat, va provocar l’aparició de vilanoves al voltant de la ciutat romana a la darreria del segle X, durant el segle XI i al llarg del segle XII. Els nous nuclis de població nasqueren en centres d’atracció pròxims a la ciutat. Per exemple, a l’entorn del mercat que se celebrava al peu de la porta oriental de la muralla aparegué el burgus o Vilanova del Mercadal, també anomenada Bòria (segle X), a l’entorn de l’aqüeducte romà en ruïnes s’originà la Vilanova dels Arcs o dels Arcs antics (segle X), i a prop d’edificis religiosos nasqueren d’altres vilanoves, com la de Santa Maria de les Arenes, la de Santa Maria del Pi, la de Sant Cugat o la de Sant Pere (totes elles del segle XI). La Vilanova dels Arcs ens interessa especialment, ja que la zona on s’ha realitzat la intervenció arqueològica preventiva se situaria molt probablement en una zona pròxima a l’àrea ocupada per aquesta vilanova (s’ha de tenir en compte que les primeres referències escrites de la vilanova ni són explícites a l’hora d’establir-ne límits geogràfics, ni donen dades concretes sobre la seva proximitat a les muralles de la ciutat.\nLa Vilanova dels Arcs, de caràcter bàsicament rural, la trobem ja documentada a la darreria del segle X, pocs anys després de l’escomesa d’Almansor el 985. El nom de la vilanova respon a la presència de l’antic aqüeducte de Collserola que, ja inutilitzat per a l’ús urbà, serví com a paret mitgera de moltes de les noves edificacions. El desenvolupament econòmic, social i demogràfic de les diverses vilanoves al voltant de la ciutat, impulsat per la política expansionista de Jaume I, va comportar la necessitat de construir un nou recinte emmurallat per a protegir-les (el primer recinte, al muralla romana del segle IV, havia quedat sobrepassat pel creixement demogràfic). Així doncs, durant la segona meitat del segle XIII s’inicià la construcció de la nova muralla. La Vilanova dels Arcs fou englobada en el tram de 1275. En aquest context expansionista, al burg dels Arcs s’establiren ràpidament i en gran nombre obradors i tallers regentats per menestrals o petits burgesos dedicats a l’activitat comercial, sobretot al voltant del mercat que s’havia originat a l’exterior de la Porta Bisbal (l’antiga porta del nord-oest del recinte romà). D’aquesta manera, per primera vegada l’activitat secundària i terciària van començar a tenir un pes important a la zona, fins a donar-se un predomini clar de la petita burgesia menestral en l’estructura econòmico-social, predomini que es mantindria durant els segles següents, si bé amb una presència considerable d’oficis vinculats a càrrecs públics i amb l’existència d’un grup molt més reduït de professions liberals. L’augment d’activitat a la zona va provocar que s’urbanitzessin els carrers confluents a la plaça del mercat (que havia sorgit de manera fortuïta amb la realització del mateix). Foren els carrers posteriorment anomenats carrer del Bou de la plaça Nova i carrer de la Corríbia (que apareix citat com a Via Transcivitatem –la correspondència entre la Via Transcivitatem i el carrer de la Corríbia és molt versemblant, si bé no és segura–)\nA mitjan segle XIV, seguint una dinàmica de renovació urbanística, els consellers municipals veieren la necessitat d’ampliar la plaça que havia aparegut amb la realització del mercat. La plaça fou ben aviat anomenada Nova, nom que ha perdurat fins a l’actualitat. La primerenca xarxa urbanística ja existent a la zona compresa entre la Porta Bisbal i la Riera de Sant Joan es consolidà al segle XV. Per la proximitat a la zona intervinguda, interessa destacar les reformes portades a terme pel capítol de la Seu durant el segle XV: a principi de segle adquirí la casa del degà per tal d’enderrocar-la en part, a fi i efecte de tenir més lloc per a la plaça de la Catedral (l’actual Pla de la Seu); així mateix, cap a mitjans del segle XV, va construir la casa de la Canonja, a la part dreta de l’actual edifici de la Catedral, on es va establir la Pia Almoina, una institució fundada l’any 1009 per un cavaller anomenat Robert (el cavaller féu una donació a la Canonja per tal que diàriament donessin menjar a cent pobres, a més de mantenir cecs i altra gent desvalguda i de donar acolliment a pelegrins i malalts). A mitjan segle XVI el capítol de la Seu es va tornar a embrancar en tot un seguit de reformes per tal de donar més amplada a la plaça de la Catedral.\nA partir de la segona meitat del segle XVIII es va produir un procés de subdivisió del terreny habitable: les cases es fragmentaren en diferents estances i fins i tot es va utilitzar una part de les botigues com a espai habitable. La situació fou generada, d’una banda, pel fet que els petits comerciants i artesans que tradicionalment havien predominat a la zona es sumaren a la incipient industrialització (la qual provocava una necessitat de més espai per a desenvolupar els treballs professionals); i, de l’altra banda, pel flux migratori cap a la ciutat (que recordem que fins a mitjan segle XIX va estar encara encotillada per les muralles). Tot plegat originà un nou tipus d’habitatge amb dues portes: una per a la botiga i l’altra per als llogaters; és l’anomenada “casa amb escaleta”, que actualment es coneix com a casa de veïns. Finalment, i ja a la darreria del segle, es va realitzar la nova façana del Palau Episcopal que dóna a la plaça Nova.\nLa ciutat, i amb ella el barri de la Catedral, va ser objecte al llarg del segle XIX d’una sèrie de modificacions que en canviaren en bona part la fesomia: d’una banda, es donà la conversió dels antics cementiris parroquials en places públiques17; d’altra banda, fou objecte dels processos de desamortització a partir de 1836, que comportaren un seguit de reformes; així mateix, el 1854 desaparegueren les muralles d’origen medieval; i, finalment, el 1879 es proposà el Pla Baixeras de Reforma Interior de Barcelona, que acabaria desembocant en l’obertura de la Via Laietana (Gran Via A) entre 1908 i 1913 i, en última instància, en l’obertura de l’avinguda de la Catedral.\nPel que fa, concretament, a l’àrea compresa entre la Porta Bisbal i la Riera de Sant Joan, entre els anys setanta i vuitanta del segle XIX les institucions oficials promogueren les següents modificacions urbanístiques: s’alinearen i eixamplaren els carrers de la Corríbia (1872), de la Riera de Sant Joan (1877), dels Arcs (1881) i del Bou de la Plaça Nova (1884); s’empedraren els carrers de la Corríbia (1872) i dels Arcs (1880); i finalment, entre el 1873 i el 1891 es canalitzaren les aigües als carrers de la Riera de Sant Joan, Infern, Tapineria, dels Arcs, Bou de la Plaça Nova, Sallent, Misser Ferrer i la plaça Nova. Ara bé, des del punt de vista privat es portaren també a terme nombroses reformes, des de la construcció de soterranis amb motivacions industrials (a partir de 1850), fins a modificacions de façanes i noves edificacions amb l’objectiu d’embellir la ciutat.\nEntre els anys 1947 i 1953 es va realitzar l'enderroc d’unes cases del carrer de la Corríbia que es recolzaven en la Pia Almoina, de manera que es deixaren al descobert els seus murs (adossats al primitiu recinte romà), així com es deixà al descobert una de les antigues torres de planta poligonal.\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 «Plaça Nova». Carta Arqueològica de Barcelona. Barcelona: Servei d'Arqueologia de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).\n↑ Pel que fa a la formació del mercat al peu de la Porta Bisbal i a l’origen de la plaça Nova, malgrat que aquí s’ha seguit la hipòtesi explicativa d’uns determinats autors (AA. VV., 1992, pàg. 27-30), cal remarcar que hi ha autors que consideren que el procés fou diferent: Salvador Claramunt, per exemple, creu que no va ser primer el mercat i que aleshores es va formar de manera fortuïta la plaça, que va ser ampliada a mitjan XIV, sinó que afirma que la plaça Nova es va formar el 1355 quan el Consell de la Ciutat va decidir canalitzar fins a la plaça de Sant Jaume les aigües de la serra de Collserola; aquesta obra hauria significat la creació de la plaça Nova, que ben aviat es convertiria en un animat mercat (CLARAMUNT, 1984, pàg. 191)\nCoord.: 41° 23′ 03″ N, 2° 10′ 31″ E / 41.384252787778°N,2.1752611211111°E / 41.384252787778; 2.1752611211111\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Plaça_Nova&oldid=22065717»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 oct 2019 a les 14:07.


7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessory City Suqian Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWest of Shuangzhuang Automobile Accessory City, Suqian, Suqian, Xina - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a 7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessory City?\nMés informació sobre 7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessory City\nDissenyat tant per oci com per negoci, 7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessor està situat idealment a Suqian; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\n7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessor també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Suqian. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de neteja diari, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nL'ambient de 7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessor es reflexa en cada habitació. cafè instantani inclòs, te inclòs, detector de fum, aire condicionat, escriptori són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a 7 Days Inn Suqian Shuangzhuang Automobile Accessor.


Ignasi Garcia: “Encara no sabem què vol fer el PP amb l'antic edifici d'Hisenda”\nEl representant de Compromís per Castelló en el Consell de Districte Centre ha recordat avui que “a dia d’avui el PP encara no ens ha explicat en què consistirà el centre sociocultural que volen fer en la delegació d’hisenda de la plaça Horts dels Corders. De fet, encara ni tan sols sabem com es pagarà tot açò”.\nIgnasi Garcia ha explicat que “a meitat de juny, Miguel Àngel Mulet anunciava 6.000.000 d’euros per a fer la remodelació de l’edific; després de la signatura del conveni, després que acabara el termini per presentar les factures del 2013, i després de l’esmena als pressupostos de la Generalitat que ha fet el PP, el pressupostat per la remodelació s’ha reduït a 1.824.000 euros”.\nEl representant de Compromís en el Consell de Districte Centre, ha assenyalat que “les declaracions en premsa del diputat popular Rubén Ibáñez, en les quals afirmava que amb 574.000 euros hi havia prou per començar a treballar, contrasten amb el fet que el 26 de Novembre, l’Ajuntament de Castelló publicava al BOP la licitació de les obres per un import de 4 milions d’euros”, per Ignasi Garcia hi ha dos preguntes evidents “si la Generalitat no ho va a subvencionar, qui pagarà tot açò? I, quin projecte anem a fer, que pot anar de 6 a 1,8 milions i no passa res?”.\nIgnasi Garcia ha afegit que “l’intent d’Ibáñez de vendre aquesta maniobra pressupostaria com un èxit de Bataller és més que qüestionable, ja que és el segon any consecutiu que els fons d’hisenda és passen al Gaetà Huguet. De fet, allò únic que demostra és que Bataller no ha pogut aconseguir tot el que volia, a més d'una falta de previsió i comunicació que obliga al partit que governa a esmenar els seus propis pressupostos”.\nFinalment, el representant de Compromís ha apuntat que “als pressupostos municipals vam presentar una esmena per estalviar vora 30.000€ anuals que comportava traslladar l'arxiu municipal a l'edifici d'Hort dels Corders. El PP la va rebutjar, però allò cert és que encara no sabem ni què volen fer amb l'edifici, ni amb quins diners”.


Gairebé 200 equips es concentren al Parc de la Draga per disputar el 3r triatló popular de relleus de Banyoles > Consorci Esportiu de l'Estany de Banyoles. > Copa d'Europa de Triatló 2011\nGairebé 200 equips es concentren al Parc de la Draga per disputar el 3r triatló popular de relleus de Banyoles\n05.07.2011 - CNB\nDissabte passat el Parc de la Draga va acollir la tercera edició del Triatló Popular per relleus de Banyoles. Aquest any va comptar amb gairebé 200 equips participants que per equips havien de disputar 1.100 metres de natació, 7km de carrera a peu i finalment 12km de ciclisme.\nEl tret de sortida es va donar a les 17:30h. En poc més de 15 minuts els primers nedadors arribaven a la zona de transició. En el grup capdavanter hi havia el triatleta i nedador del CNB Pau Castellvell i el palista Albert Corominas. Els 7km de cursa a peu van realitzar-se a molt bon ritme tot i la calor i en menys de 30 minuts ja havien arribat un bon grapat de corredors que havien donat el relleu a l’últim participant de l’equip, que hauria de pedalar uns 12km en BTT.\nEls guanyadors absoluts van ser el Rovellons Team format pels locals Pau Castellvell, Dani Martí i Jordi Quintanes, que van imposar-se als Tri-Tri-Tri d’en Pep Inglada, en Salvador Ciurana i l’Arnau Masferrer.\nEn noies, Les nenes (Glòria Espinar, Marta Lora i Natàlia Cebrià) va arribar poc abans que les banyolines de l’equip Planeta Magic Negre format per la Rut Casanovas, Adela Font i Cristina Omedes.\nEls vencedors de la categoria mixte van ser els Sagi 2, també de Banyoles, format per l’Annabel Navío, en Pau Figueras i en Ramon Surroca; mentre que en la categoria familiar, els Roca’s Power (Joan, Quim i Albert) van imposar-se als Germans Rafart.\nEn acabada la prova, es va realitzar l’entrega de trofeus als millors equips, a la millor disfressa i a l’últim equip classificat. Es va acabar la jornada amb una botifarrada de germanor i el sorteig de regals cortesia de diferents comerços i restaurants banyolins.\nFoto: Maria Willie


COM INCREMENTAR ELS BENEFICIS D’UNA EMPRESA | Consultoria & Openbravo Gold Partner – Practics Business Solutions\nConsultoria & Openbravo Gold Partner – Practics Business Solutions » COM INCREMENTAR ELS BENEFICIS D’UNA EMPRESA\nTotes les empreses tenen com uns dels seus objectius aconseguir vendes i, encara que tots els fets han d’anar dirigits a la venda dels seus productes o serveis, s’ha de recordar que hi ha altres variables que comporten a augmentar els ingressos de forma indirecta.\nClients, oferta, infraestructura i viabilitat econòmica són les quatre àrees que les empreses han de tenir controlades perquè el model de negoci pugui assolir els ingressos necessaris per seguir endavant i aconseguir la magnificència.\nA continuació, es mostren les nou formes d’aconseguir més ingressos:\n1. Segmentació de mercat. Cal definir els diversos grups d’entitats o persones públic de l’empresa, fraccionant segons les seves necessitats, comportament i característiques comunes.\n2. Propostes de valor. Són les que fan que els clients es decantin per una o altra empresa. Tenen com a finalitat resoldre els problemes dels clients i satisfer les seves necessitats amb atraients propostes de valor, que aconsegueixin encaminar-los cap als seus productes o serveis.\n3. Canals. Les propostes de valor arriben als clients a través de canals de comunicació, distribució i venda. És fonamental encertar amb els canals que s’utilitzen per arribar als consumidors de la manera adequada, quan es vagi a comercialitzar una proposta de valor.\n4. Relacions amb els clients. Aquestes, es mantenen i estableixen de forma separada en els diferents segments de mercat, ja que poden ser personals o automatitzades i s’ha d’optar per les més adequades.\n5. Fonts d’ingressos. Es produeixen quan els clients aconsegueixen les propostes de valor oferides. Es destaquen: venda d’actius, quota de subscripció, concessió de llicències o publicitat, entre d’altres.\n6. Recursos clau. Són els actius necessaris per brindar i aportar valor als clients. Poden ser físics, econòmics, intel·lectuals o humans.\n7. Activitats clau. Són les accions més importants que ha d’emprendre una empresa perquè el seu model de negoci funcioni. Aquestes varien en funció de cada entitat.\n8. Associacions clau. Algunes activitats s’externalitzen i determinats recursos s’obtenen fora de l’empresa. Les organitzacions creen aliances per optimitzar els seus models de negoci, incrementar vendes creuades, disminuir riscos i obtenir recursos.\n9. Estructura de costos. Tant la creació i el lliurament de valor com el manteniment de les relacions amb els clients o la generació d’ingressos tenen un cost. Aquesta no està associada amb els ingressos, però sí que tenen molt a veure amb el benefici final de l’empresa.\nLes despeses es poden distribuir en les següents categories:\n- Costos fix, costos variables, economies d’escala. Amb aquests augmenta la producció i els costos milloren.\n- Economies de camp. Aquests serveixen per a diversos productes quan una empresa canvia les seves activitats, les seves activitats de màrqueting i els canals de distribució.\nCANVIA L’IRPF I OPENBRAVO S’ACTUALITZA


CALENDARIS PER AL RETORN DE LA PRIMERA CATALANA, PREFERENT FEMENINA I PREFERENT JUVENIL | Esportiu Maresme\nLes tres categories del futbol català amb accés a competició estatal es reprendran el cap de setmana del 27 i 28 de febrer.\nLa Federació Catalana de Futbol publica els calendaris de les competicions del futbol català que donen accés a les categories d’àmbit estatal, la Primera Catalana, la Preferent Femenina i la Preferent Juvenil, després de rebre l’autorització de la seva celebració per part del Govern de la Generalitat de Catalunya.\nUn cop adaptat el calendari a les dates disponibles, totes tres categories es reprendran el cap de setmana del 27 i 28 de febrer, i finalitzaran els dies 12 i 13 de juny. En el cas de la Primera Catalana, a més, es disputarà la promoció d’ascens a la Tercera Divisió Nacional, amb eliminatòria d’anada i tornada, fixada pel 20 i 27 de juny.\n27 i 28 de febrer 12 i 13 de juny\nPLAY-OFF PRIMERA CATALANA\nAnada 20 de juny\nTornada 27 de juny\nConsulta a continuació els calendaris de les tres categories:\nLa Primera Catalana, a una fase\nLa Primera Catalana presenta dos grups, subdividits amb quatre subgrups de 10 equips cadascun, i es reiniciarà a partir de la jornada 3, després de la disputa de les dues primeres jornades el passat mes d’octubre. Pel que respecta al seu format, es jugarà la primera fase completa, amb dues voltes de competició.\nEls campions dels quatre subgrups s’enfrontaran entre ells, en el play-off posterior, per decidir els dos ascensos marcats a la Tercera Divisió Nacional. Per la seva banda, seguint allò establert pel pla de competició, els tres últims classificats de cada subgrup baixaran a la Segona Catalana.\nUna volta a la Preferent Femenina\nLa Preferent Femenina es troba enquadrada en un únic grup de 18 equips, i porta disputades fins al moment les dues primeres jornades. La categoria es jugarà a una volta de competició.\nEl campió de la lliga obtindrà l’ascens a la Primera Divisió Nacional Femenina, mentre que descendiran de categoria els quatre últims classificats.\nLa Preferent Juvenil, a una volta\nLa Preferent Juvenil conté un total de quatre grups, de 16 equips cadascun, que van disputar una jornada abans de l’aturada de les competicions d’àmbit català. En aquesta categoria es completarà una volta del campionat.\nAl final de la lliga, els campions dels quatre grups aconseguiran l’ascens a la Lliga Nacional Juvenil. Al seu torn, els quatre últims classificats de cada grup descendiran a Primera Divisió Juvenil.\nRepresa de les competicions que donen accés a les categories estatals


Inici > Acords de Govern > El Govern aprova un pla d'ajust pressupostari que permetrà reduir la despesa en 900 milions d'euros\nEl Govern aprova un pla d'ajust pressupostari que permetrà reduir la despesa en 900 milions d'euros\nLa reducció de la despesa representarà un estalvi de 850 milions d'euros i no afectarà el pressupost dedicat a la prestació dels serveis socials essencials i a àmbits estratègics, com ara la recerca\nS'ajustaran les plantilles de l'Administració mitjançant la supressió de places vacants, fet que permetrà no acomiadar cap treballador i estalviar 50 milions d'euros\nEl Govern ha aprovat avui un pla d'ajust pressupostari valorat en 900 milions d'euros per fer front a la caiguda dels ingressos i reduir l'impacte de la crisi en les finances públiques. El paquet de mesures per contenir la despesa se centra en dos eixos bàsics, com són la reducció de determinades partides pressupostàries i l'optimització de les plantilles de personal. Aquest conjunt d'actuacions, però, blindarà totes aquelles partides relacionades amb la prestació de serveis socials essencials i aquells àmbits que el Govern consideri estratègics, com ara la recerca. La distribució concreta de l'ajust en les diferents partides es realitzarà d'acord amb cada departament.\nLa distribució de la reducció de la despesa entre els departaments, que ascendirà a 850 milions d'euros, es farà sobre el pressupost ajustat excloent aquelles partides que tenen menys flexibilitat, com personal i concerts, així com aquelles que estan vinculades a ingressos finalistes. També en queden exclosos tots aquells recursos relacionats amb la prestació de serveis socials bàsics i amb àmbits estratègics. Per tant, quedaran exclosos de les mesures d'ajust àmbits com el pressupost del l'ICS i de l'ICASS, les prestacions que abona el departament d'Acció Social i Ciutadania, la política de recerca o el finançament de les universitats públiques, així com el Fons de Cooperació Local, entre d'altres. Per implementar aquest ajust es procedirà a la retenció, de forma immediata, dels fons que indiqui cada conselleria.\nLa distribució de l'ajust per departaments és la següent:\nDistribució de l'ajust\nAjust (en euros)\nPel que fa a l'optimització de les plantilles de la Generalitat es posaran en marxa dues mesures. Per un costat, es reduirà el nombre de places vacants de personal funcionari i laboral en una xifra equivalent al 3% del total de personal d'administració i serveis generals de cada un dels departaments. Aquesta mesura, però, no afectarà aquells col·lectius professionals responsables de la prestació de serveis socials essencials, com ara els mestres, els mossos, els metges o els bombers. A més, un cop s'hagi aplicat la mesura anterior, també es limitarà al 4% el nombre màxim de places vacants que pot tenir cada departament. L'acord també estableix que no es podrà incrementar el nombre d'alts càrrecs ni el seu rang, així com el d'òrgans actius i el d'unitats laborals.\nL'aplicació d'aquestes mesures no suposarà, en cap cas, l'acomiadament de treballadors de l'administració catalana. i ha de permetre millorar-ne l'eficàcia i l'eficiència. En aquest sentit, es treballarà en el foment d'instruments com ara l'administració electrònica i en la revisió de les càrregues administratives de cada servei que es presta, entre d'altres. Aquesta mesura generarà un estalvi de 50 milions d'euros.\nL'actual conjuntura econòmica, que en l'àmbit de l'administració pública s'ha traduït en una caiguda dels ingressos i en un augment de les necessitats de despesa per garantir les prestacions socials bàsiques, ha comportat un increment en el dèficit de la Generalitat de Catalunya, que es va situar en el 2,38% del PIB l'any 2008. Tot i que aquesta xifra és sensiblement inferior a la que estan registrant altres països de la UE i s'adequa a la necessitat d'adoptar mesures anticícliques i d'estímul econòmic, aquest pla d'ajust aprovat avui pel Govern permet avançar en la millora de la gestió dels recursos públics i contribueix prioritzar i focalitzar la despesa en l'àmbit social.


Cúmul, un espai cultural contemporani i transformador – Irene Gras Cruz\nCúmul, un espai cultural contemporani i transformador\n24/11/2020 11/02/2021 por irenegras In exposiciones\nFa uns mesos que el nom de Cúmul se sent pels cercles artístics de la ciutat de Castelló, però no vaig descobrir realment de què es tractava fins la setmana passada quan vaig quedar amb l’artista Paula Lorenzo per a veure la seua última exposició amb Anna Alegre titulada CamMoods, una mostra que es pot visitar encara, fins a aquest dissabte, 28 de novembre, amb cita prèvia.\nPer a tots aquells que us esteu preguntant què és Cúmul, direm que és un espai cultural contemporani que, contràriament a l’esperat, neix oficialment i virtualment en ple confinament, si bé s’ha obert i establert com a espai físic durant l’estiu d’aquest 2020 al carrer Conde Noroña número 20 de la capital de la Plana.\nÉs aquest un espai intergeneracional que respon a una necessitat davant la falta d’espais culturals contemporanis on reunir-se i intercanviar impressions a Castelló. Obert a tot aquell que vulgui participar i col·laborar, Cúmul, com a associació cultural que és, està conformat per un grup molt heterogeni i multidisciplinari de creadors que exploren el camp artístic des de diferents perspectives com la fotografia, el vídeo, l’escultura, la instal·lació, la literatura, la moda… Avui dia, aquest singular grup està format principalment per Gerard Bomboí, Carlos Bonet, Daniel Cala, Clara Culiáñez, Keith, Paco Rangel, Rafa i la mateixa Paula Lorenzo.\nInstalación CamMoods, 2020. Fotografía © Paula Lorenzo\nUna altra realitat és possible\nAquesta iniciativa sorgeix sota la creença d’optar per centres culturals autogestionats, al marge de les institucions, espais on poder exposar, programar, produir i col·laborar de manera lliure i segura, impulsant, sobretot, als artistes emergents, al mateix temps que se secunden també els discursos artístics que ells mateixos denominen «transformadors». Així mateix, Lorenzo insisteix en la importància del context actual: «Som conscients de les dificultats socials, econòmiques i polítiques del nostre entorn, així com de la precarietat que vivim els artistes i l’art, per la qual cosa Cúmul es posiciona com a resposta resilient i resistent davant el que ens toca viure. Volem continuar promovent l’art, el diàleg entorn de l’art i les trobades artístiques, per la qual cosa també estem oberts a propostes. A més, considerem essencial que Castelló tingui un major moviment artístic contemporani, que promogui i que doni suport a les noves tendències artístiques com a manera de modernitzar també la ciutat i la seua societat».\nSota aquesta declaració d’intencions es presenta en Cúmul la mostra CamMoods, de Paula Lorenzo i Anna Alegre, una instal·lació que es gesta durant el confinament incidint en unes certes actituds i reflexions entorn de l’individu, així com la interacció i la comunicació des d’Internet.\nEl projecte pren com a referència Un cuarto propio conectado. (Ciber)espacio y (auto)gestión del yo (Fórcola, 2010), de l’escriptora Remedios Zafra, que resulta intrínsecament connectat amb la famosa obra de Virgínia Woolf Una habitació pròpia, de sobres coneguda pel seu caràcter de denúncia davant la precarietat d’un quart personal on dur a terme qualsevol exercici intel·lectual i creatiu. És aquest un requisit indispensable que Zafra recupera en el seu assaig, per a reflexionar i qüestionar-se la vigència i redefinició dels espais privats convertits en nodes d’una societat-Xarxa, on les dinàmiques de la identitat i la subjectivitat esdevenen en un particular marc biopolític i moral de relacions materials i simbòliques.\nSens dubte, Lorenzo proposa una meditació sobre com els espais privats i públics adquireixen nous significats mitjançant la intervenció de les indústries tecnològiques, canviant i adquirint nous significats per a la gestió del nostre ritme de vida. Un fet aquest que ens condiciona com a societat i ens orienta cap a determinats imaginaris i formes identitàries i, per tant, també influeix sobre com l’individu i/o subjecte connectat articula la seua esfera íntima i la construcció d’un «jo» i de nous possibles «nosaltres» en la Xarxa.\nAixí doncs, a través d’un compte d’Instagram en plena quarantena, concretament el 30 de març, es proposava cada setmana un «mood» —un estat d’ànim, una idea, un objecte, una localització— amb la intenció que la gent participés enviant la seua pròpia interpretació sobre aquest tema mitjançant una fotografia o un vídeo realitzat amb la càmera de l’ordinador. I per què la càmera de l’ordinador? Perquè és un dispositiu directe i intern, sense intermediaris ni filtres externs que manipulin l’estat real.\nAquesta acció reivindica i denúncia la pèrdua de la identitat d’una generació a la qual se li priva d’un dia per a un altre de bona part d’ella, ja que es trenca la comunicació física —gest, el tacte, l’olfacte…— amb el món que ens envolta. Així, una de les principals intencions d’aquesta proposta és evidenciar com mitjançant el confinament hem hagut de reconfigurar, des de les nostres cases i habitacions, un nou llenguatge i reconstruir una nova manera de concebre la nostra realitat més pròxima. De la mateixa manera, indaga en noves maneres de ser i estar en comunió amb la societat privats de la llibertat de caminar, córrer, besar, acariciar, tocar…\nAmb tot, encara que l’exposició sol s’ha pogut visitar físicament durant unes setmanes, podem seguir aquesta acció en les xarxes. A través d’Instagram es té accés de primera mà a tot el contingut que conforma @cammoods. Una experiència.\ncúmul paula lorenzo\nPrevious article Vicens Vacca, un artista des de la dissidència\nNext article Antoni Alcàsser i Miquel Gozalbo, en sinergia