Johnson aspira a una normalitat sense restriccions socials a final de juny a Anglaterra - À Punt\nJohnson aspira a una normalitat sense restriccions socials a final de juny a Anglaterra\nComençarà la seua desescalada del confinament el 8 de març en un procés que constarà de quatre fases fins al 21 de juny.\nEl primer ministre britànic, Boris Johnson, aquest dilluns / Leon Neal (Reuters)\n23 de febrer 2021 - 09:46\nAnglaterra començarà la seua desescalada del confinament, un dels més estrictes del món, el pròxim 8 de març de manera gradual amb la reobertura dels col·legis, en un procés que constarà de quatre fases i que es completaria per al pròxim 21 de juny. El primer ministre britànic, Boris Johnson, ha anunciat en la Cambra dels Comuns el seu full de ruta per a reobrir la societat de manera “cauta, però irreversible”, que progressarà sempre que la campanya de vacunació seguisca el seu ritme actual i no apareguen noves variants que alteren els plans.\nLa desescalada es durà a terme en principi de manera homogènia en tota Anglaterra –Escòcia, Gal·les i Irlanda del Nord segueixen els seus propis fulls de ruta–, encara que el primer ministre no ha descartat que en algun moment puguen imposar-se restriccions locals per a frenar l’expansió d’alguna nova variant del virus.\nL’accelerat programa de vacunació al Regne Unit pot permetre eliminar les restriccions al contacte social a la fi de juny a Anglaterra, segons el full de ruta “caut, però irreversible”, que ha anunciat Boris Johnson. El pla estarà sempre subjecte al fet que hospitalitzacions i morts continuen a la baixa i no sorgisquen variants que amenacen l’efectivitat de les vacunes.\nEl calendari que ha detallat Johnson en el Parlament ha deixat alguns buits per emplenar, com el moment en el qual es reprendran els viatges internacionals, un aspecte clau per a motors de l’economia com el turisme i el sector aeri.\nEl govern britànic continua sospesant mesures per a mitigar el risc d’importar mutacions perilloses del coronavirus i anunciarà una estratègia concreta en aqueix terreny el pròxim 12 d’abril. Els desplaçaments internacionals no essencials, amb tot, continuaran vetats almenys fins al 17 de maig.\nCriteris per avançar de fase\nLa relaxació de les restriccions es farà en quatre etapes, separades entre si per cinc setmanes, un espai que permetrà analitzar les dades de l’evolució de la pandèmia i avisar als sectors afectats almenys amb una setmana d’antelació. Més que en la quantitat de contagis diaris, les decisions per a canviar de fase es focalitzaran en l’impacte de la Covid-19 en el sistema sanitari i el número de morts.\nAl març, col·legis i universitats reobriran les portes, amb l’obligació que els alumnes a partir de secundària se sotmeten a dos tests setmanals, i s’ampliarà el rang permés d’activitats a l’aire lliure. A partir del 12 d’abril, els britànics podran tornar a acudir a perruqueries, gimnasos, museus i biblioteques, i el 17 de maig, si es compleixen els terminis previstos, obrirà l’interior de bars i restaurants, els espectacles amb fins a 1.000 persones i estadis amb fins a 10.000.\nL’últim pas tindrà lloc el 21 de juny, quan totes les restriccions socials quedaran alçades, tornaran a funcionar les discoteques i es permetran grans esdeveniments, com festivals de música, encara que ha quedat en l’aire la possibilitat que s’exigisca un test per a accedir-hi.\nPreguntes en l’aire\nTampoc s’ha establit encara quina serà la política respecte a la distància de seguretat entre persones en llocs públics, l’ús obligatori de la mascareta ni les recomanacions sobre el teletreball. Està pendents de resoldre així mateix la implantació de certificats de vacunació i de test negatius que ajuden a la reobertura d’uns certs sectors. Johnson ha assegurat que estan en estudi, encara que hi ha dubtes en aspectes com la privacitat o la “discriminació” que poden generar.\nEl Regne Unit ha administrat quasi 18 milions de dosis de la vacuna. Per al 15 d’abril, s’espera haver-la oferit als majors de 50 anys, i abans que acabe juliol a tots els adults.\nEn la seua intervenció en la Cambra dels Comuns, Johnson ha defensat que les dades disponibles fins ara donen suport a l’estratègia de retardar la segona injecció preceptiva, tant de la vacuna d’AstraZeneca com de la de Pfizer, per a limitar l’impacte de la pandèmia en el sistema de salut i incrementar com més prompte millor el nombre de persones amb immunitat.\nUn informe publicat pel sistema de salut d’Anglaterra calcula que una primera dosi del preparat de Pfizer redueix les hospitalitzacions i morts per Covid-19 en més d’un 75% entre els majors de 80 anys. Un altre estudi, del sistema sanitari escocés, constata que quatre setmanes després de rebre la primera dosi de la vacuna d’AstraZeneca el risc d’hospitalització es redueix en un 94%, mentre que disminueix un 85% entre 28 i 34 dies després de rebre una dosi de Pfizer.\nMalgrat l’efectivitat actual de les vacunes, “no hi ha una ruta cap a un Regne Unit i un món amb zero Covid”, ha alertat el mandatari conservador.


La marca calafina de roba Lilula obre el segon any amb nova col·lecció - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa marca calafina de roba Lilula obre el segon any amb nova col·lecció\nParteix de la idea original de buscar combinacions de peces per fer lligar la vestimenta de pares i fills\nUn dels conjunts del nou catàleg de Lilula lilula\nLa marca de roba calafina Lilula ha aconsguit tancar el cicle del primer any, i la darrera setmana de setembre va publicitar al seu web ( www.lilula.net) la nova temporada tardor-hivern 2017-18, que vesteix amb segell propi pares i fills, perquè comparteixin un mateix estil.\nAquesta jove marca, que va néixer l'abril passat, vesteix mare i fills amb peces iguals o coordinades, i aquesta temporada, com a novetat, llança camises per vestir pares i fills de la mateixa manera. Lilula aposta per «una família jove, moderna, activa i que segueix les tendències», segons han explicat fonts de l'empresa.\nLa nova temporada està inspirada en un artista digital austríac, Christian Schole, que evoca en els seus dissenys un món màgic i oníric, envoltat de fauna i flora. D'aquest món, Lilula n'extreu la seva col·lecció anomenada «Secret Garden», en la qual els estampats de flors, abelles i aigua són els protagonistes.\nLilula dedica tots els seus esforços a oferir un tipus de roba amb un estil retro renovat treballant sota la filosofia Slow fashion. Amb seu a Calaf, produeix d'una forma artesanal totes les seves peces, i té cura de cada detall en tot el procés, ja que tot és fet aquí: el disseny, la confecció i els acabats, i amb proveïdors locals. Un dels seus punts forts també és el tracte amb el client, ja que, tot i que no disposa de botiga física (encara), la relació amb el client és estreta i de col·laboració en tot moment. Fins i tot, Lilula dóna l'oportunitat de modificar qualsevol model de la seva col·lecció segons les necessitats o les preferències del mateix client.\nPer seguir de prop la marca, @lilulabydesihusi té una presència activa a les xarxes socials, i incorpora novetats al seu web al llarg de tota la temporada; fins i tot està previst que tregui una col·lecció especial per Nadal.


Com és el procés de certificació ecològica a Catalunya? - Bio Eco Actual\nHome Actualitat Com és el procés de certificació ecològica a Catalunya?\nLa certificació ecològica ofereix la garantia als consumidors que els mètodes utilitzats per a l’obtenció dels aliments bio s’ajusten a la normativa europea de producció ecològica. Però, com es duu a terme aquest procès? L’equip de Bio Eco Actual va poder assistir a una visita guiada organitzada pel Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE) al Parc de les Olors del Serrat, a Santa Eulàlia de Ronçana, per conèixer com es duen a terme les inspeccions en producció ecològica a Catalunya en cultius de plantes aromàtiques i medicinals.\nInstal·lacions agroecològiques del Parc de les Olors, el dia de l’inspecció tècnica del CCPAE.\nEl procés de certificació ecològica a Catalunya\nLa certificació ecològica empara la transparència i la fiabilitat de la producció a partir d’un control permanent i una anàlisi continuada del sistema productiu i els productes, la qualitat organolèptica i nutritiva dels aliments i la seva traçabilitat (és a dir, des de l’origen fins al destí dels productes). A Catalunya, l’organisme encarregat de dur a terme aquest control és el Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE), que des de 1994 verifica el compliment de la normativa ecològica marcada per la Unió Europea.\nPer optar o renovar la certificació ecològica, els operadors han d’inscriure la seva activitat al registre del CCPAE i superar una inspecció tècnica anual que garantitzi els estàndards de producció ecològica. En el procès, és clau la figura dels inspectors tècnics: els encarregats de verificar les dades del registre sobre el terreny dels operadors ecològics catalans. El CCPAE compta actualment amb 40 tècnics inspectors distribuïts per comarques, que supervisen als operadors ecològics anualment.\nEls inspectors tècnics verifiquen les dades del registre sobre el terreny dels operadors ecològics catalans\nInspecció ‘In situ’\nLa inspecció comença amb un recorregut d’anàlisi a la finca i l’àrea d’activitat. Es visita tant l’àrea de producció, com l’area d’elaboració i comercialització, en funció de la categoria de l’operador. En el cas del Parc de les Olors, s’opera en els tres àmbits, de manera que el recorregut contempla els cultius, l’obrador, el magatzem i la botiga.\nAmb l’ajuda d’una guia, els inspectors observen l’estat dels cultius i les instal·lacions i comproven que l’estat de la finca correspon amb les dades registrades. Verifiquen que no hi ha canvis substancials no notificats i que en cap moment la producció vulnera el reglament europeu. Entre d’altres coses, analitzen les espècies cultivades, les llavors utilitzades, la presència de lleguminoses (element clau en l’agroecologia), els nivells de nitrats i nitrogen del sòl o el risc de contaminació ambiental per deriva.\nRecorregut preliminar de la tècnic inspectora del CCPAE a les instal·lacions del Parc de les Flors.\nA més, comproven que el cultiu estigui endreçat i sigui estèticament bonic: “Valorem que hi hagi herba al voltant dels cultius perquè el camp es retroalimenti de manera natural. També revisem que, en cas d’emmagetzemar fems, aquests estiguin ben recollits i no embrutin la finca”, explica la inspectora del CCPAE, mentre recorrem la finca.\nPer analitzar amb detall l’estat i la composició d’un cultiu determinat, en algunes inspeccions, es fan preses de mostra. S’agafen un total de 3 mostres (una per a l’operador, una per al CCPAE i una de reserva) per tal de comprovar si contenen residus de qualsevol mena. Aquestes poden ser mandatòries, si és que l’assiganció de la visita per part del CCPAE així ho requereix, o poden ser sol·licitades per part del tècnic en el moment de la inspecció, si és que es consideren oportunes o necessàries. “Per exemple, si observéssim que les herbes del voltant dels cultius tenen indicis d’ús d’herbicida, és a dir, si tinguéssin mal aspecte o un color groguenc, podríem agafar una mostra per comprovar-ho al laboratori”, afirma la inspectora.\nTambé es revisen els productes catalogats i es comprova que es fa un ús correcte de les etiquetes i certificats ecològics\nUn cop finalitza el recorregut d’inspecció, la següent fase de la visita tècnica és la inspecció documental. Es fa un control exhaustiu de tota la documentació aportada per l’operador i la memòria, en cas que s’hagi passat una inspecció amb anterioritat. Es revisa el quadern de camp, que recopila tots els registres de producció i les funcions concretes que es duen a terme, així com els cultius i les plantacions, el sistema de rec i sembra, la metodologia i el calendari de collites o els transplantaments que s’hagin pogut fer, etc. També es revisa que, al llarg de l’any, s’han anat emplenant els registres d’elaboració, on consten les matèries primeres emprades, la metodologia utilitzada en totes les fases de la producció i com es comercialitza el producte final, així com la rigorositat dels albarans i el volum comercial.\nSimultàniament, els inspectors fan balanços per comprovar que el volum de productes comercialitzats es correspon al volum de materies primeres cultivades, per tal de comprovar la traçabilitat dels productes. Per això, en aquesta fase també es revisen els productes catalogats i es comprova que es fa un ús correcte de les etiquetes i certificats ecològics, tant del CCPAE com l’Euro Fulla de la UE. “Cal tenir en compte el procés de conversió ecològica dels camps. Si un camp no ha completat la conversió al 100%, els productes que en deriven no es poden vendre amb l’etiqueta ecològica”, posa com a exemple la inspectora.\nUn dels treballadors del Parc de les Olors sembra cultius d’aromàtiques i lleguminoses.\nFase final: expedició del certificat\nAl final de la visita, el tècnic inspector emet un informe resum que recull totes les dades de la inspecció, informant de les faltes o divergències de la norma detectades. Si hi ha incompliments lleus o greus respecte la normativa, el tècnic insta a l’operador a aplicar accions correctores per a resoldre-les. El document és signat per les dues parts i es tramita al Comitè de Certificació del CCPAE per a formalitzar la verificació i resoldre la certificació. Si tot és correcte, l’operador queda registrat al CCPAE i rep (o renova) el seu certificat de conformitat ecològica. D’aquesta manera, l’operador pot seguir comercialitzant la seva producció amb els termes protegits i utilitzant els segells ecològics del CCPAE i la normativa europea.\nSi tot és correcte, l’operador queda registrat al CCPAE i rep (o renova) el seu certificat de conformitat ecològica\nEn canvi, si les accions correctives no s’han aplicat i no s’han resolt els incompliments detectats en el moment de la inspecció, el Comitè de Certificació procedeix a l’obertura d’un expedient sancionador. Aquest pot anar acompanyat d’una retirada de la certificació del producte i/o una suspensió cautelar. Per assegurar l’objectivitat del procediment de certificació, la Junta Rectora del CCPAE fa una última revisió i verifica que l’operador és apte.\nMecanismes de control exigents\nLa certificació és necessària per tal de garantir que el sistema de producció ecològic dels aliments arribi al consumidor amb les màximes garanties. Per això estableix uns requisits exigents que molt sovint no es demanen a la producció convencional. “És un requisit indispensable i una motivació imperativa per entrar al CCPAE. És trist que els que ho fem bé (productors ecològics) siguem els que paguem més i tinguem més controls”, reivindica Pilar Comes, promotora del Parc de les Olors.\nEl CCPAE, l’autoritat de control en certificació ecològica a Catalunya\nEl Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE) és l’autoritat de control encarregada d’auditar i certificar els productes agroalimentaris ecològics d’origen vegetal o animal, ja siguin transformats o no, obtinguts a Catalunya. És una autoritat pública creada per Llei al Parlament de Catalunya amb l’objectiu de representar, defensar i garantir la producció agrària ecològica a Catalunya. El CCPAE verifica el compliment de la regulació ecològica europea, que estableix les normes de producció, elaboració, etiquetatge i importació de productes ecològics. Tothom que produeix, elabora, envasa, comercialitza o importa productes ecològics dins de la UE cal que compleixi amb la normativa i estigui certificat per un organisme de control autoritzat.\nPer a més informació sobre el CCPAE visiteu www.ccpae.cat


El David i el Lopes tornaran a omplir les tardes d'estiu de TV3\nLA GRAELLA QUE VE\nReposicions de 'Veterinaris' i 'El convidat' ompliran la nit i hi haurà 'APM?' cada dia\nUN CLÀSSIC QUE NO CADUCA Plats bruts torna a ser l'aposta de TV3 per a les sobretaules d'estiu. La sèrie protagonitzada per Joel Joan i Jordi Sànchez, que es va estrenar el 1999, ja va ocupar la mateixa franja l'any passat, i va aconseguir uns grans resultats d'audiència. TVC\nBarcelonaDe mica en mica, la programació de TV3 es va transformant aquests dies per deixar pas a una graella estiuenca que, com ja és habitual des de fa uns anys, estarà marcada clarament per l'austeritat: sense magazins ni al matí ni a la tarda i plena de continguts enllaunats, en bona part redifusions de sèries i programes antics. Els primers canvis ja s'han notat, però la majoria arribaran durant els pròxims 15 dies.\nJoel Joan i Jordi Sànchez, a la sobretaula amb dos capítols al dia\nLa Riera tanca diumenge la temporada amb un capítol especial, però el seu substitut trigarà una setmana més a arribar. Per ocupar la franja de sobretaula, a partir del dia 22, TV3 recorrerà a Plats bruts , un clàssic que 14 anys després continua funcionant. Ho va demostrar l'any passat, quan TV3 ja va col·locar la ficció protagonitzada per Joel Joan i Jordi Sánchez en aquesta franja durant els mesos d'estiu i va aconseguir 354.000 espectadors i un 19,7% de quota de pantalla mitjana. De fet, però, les xifres pugen fins als 387.000 seguidors i el 20,8% de share si es descompten els últims episodis, emesos al setembre en un horari diferent. A raó de dos episodis diaris, TV3 preveu oferir els 73 capítols de la sèrie en set setmanes.\nTornen 'El convidat' i 'Veterinaris', amb capítols antics\nLes nits de dilluns, a partir del vinent, quedaran en mans d'Albert Om, amb la redifusió d'alguns capítols d'El convida t . Els primers que s'emetran són els dedicats a Marc Márquez i Josep Carreras, que començaran a les 22.50 h,després dels dos últims capítols de Gran Nord , que s'acomiada el dia 22. A partir del 29, El convidat s'avançarà a les 21.50 h, amb dos capítols cada setmana: primer un de la tercera temporada i després un de la segona.\nEls dimarts es manté el Sense ficció , que a partir del dia 23 recuperarà alguns dels millors documentals de la temporada. Començarà, però, als volts de la mitjanit, ja que la primera part del prime time continuarà reservada per al cinema, com ja ha passat les últimes setmanes.\nLa nit de dimecres serà la que més trigarà a canviar de cara: l' APM? s'acaba la setmana que ve, i Per sempre (o no) encara durarà fins a final de mes. Durant l'agost s'emetrà la versió VIP d' El gran dictat , un format que TV3 ja va explorar per Nadal. En canvi, els dijous ja van entrar oficialment a l'estiu ahir, amb la reemissió de dos capítols de Veterinaris . Els divendres no hi haurà canvis i s'hi mantindrà el cinema.\nPel que fa als caps de setmana, La partida seguirà omplint les nits de dissabte fins a finals de mes, i a l'agost s'oferirà una doble ració de cinema d'acció. Els diumenges, el 30 minuts es mantindrà durant l'estiu recuperant -a partir de demà passat- alguns dels reportatges emesos durant els últims mesos, i la nit es completarà amb l'única estrena de TV3 per a l'estiu. Es tracta de la sèrie Hospital de campanya , sobre un equip de metges que treballen a l'Afganistan durant la guerra.\n'APM?' cada vespre i torna 'La sagrada família'\nEls matins i Divendres continuaran a la graella durant tota la setmana que ve, tot i que el programa de la tarda ho farà amb un horari ampliat: començarà a les 15.50 h, per cobrir també l'espai que fins ara correspon a La Riera .\nA partir del dia 22, al matí hi haurà una franja dedicada a la informació -en connexió amb el canal 3/24- que s'allargarà fins a les 11.00 h, i a partir d'aquesta hora la graella s'omplirà amb redifusions dels programes Export.cat , L'aprenent i GR Pirineus , a més de la sèrie Rex . Pel que fa a les tardes, després de Plats bruts es reemetrà la sèrie La sagrada família , i a partir de les 18.00 h es manté Joséphine , que s'avança mitja hora respecte a l'horari habitual. La part final de la franja serà per a Disculpin les molèsties -un format sobre la història de la televisió a Catalunya que TV3 va emetre el 2010- i per a l'APM? , que ocuparà els últims 40 minuts abans del Telenotícies vespre .\nLa pretemporada del Barça i el Mundial de natació\nTota aquesta graella es veurà esquitxada pels partits de pretemporada del Futbol Club Barcelona, que TV3 emetrà en directe. El primer enfrontament serà dissabte vinent, i després n'hi haurà el dia 24 -contra el Bayern de Guardiola- i el 27. El 2 d'agost, els blaugranes disputaran el Gamper contra el Santos, i tancaran la pretemporada amb dos partits més, els dies 7 i 10.\nA més del futbol, també està previst que el canal públic emeti alguns esdeveniments del Mundial de natació de Barcelona, començant per la cerimònia d'inauguració de divendres vinent. Tot i així, tal com avançava ahir l'ARA, la confirmació d'aquestes transmissions està pendent de si finalment es manté o no l'acord amb TVE.


FONT DE MISTERIS - COSES DEL PROGRAMA\nOVNI DAMUNT MALLORCA? (Fotografies de laura sales)\nFotografies de l'objecte volador estrany entre Santa Maria - Sineu i que varem analitzar al programa 116 de Font de Misteris. Que pensau que és?\nGràcies Laura Sales per el teu missatge,\nFONT DE MISTERIS A" L'EXPOSICIÓ DE CUARTO MILENIO" AL POBLE ESPANYOL DE PALMA\nAquesta és una petita mostra del que va ser estar de matinada, tot sol. Ha estat una experiència innovadora a la exposició de “Cuarto Milenio” al Poble Espanyol de Palma, a Mallorca, la nit del 7 al 8 de gener de 2.016. Peces arqueològiques, rituals, màgia, monstres, criminals, invents, experiments, éssers impossibles que t’observen amb un realisme fascinant... una trobada amb el més misteriós i enigmàtic, amb allò q ens fa reflexionar, somiar i imaginar. Una nit fantàstica amb la presència de les nostres pors, amb la companyia de les nostres creences i el so dels nostres pensaments.\nEl meu agraïment per el seu ajut i confiança a Iker Jiménez, Carmen Porter, Juan Villa, Noelia, Angel, Tania, Juanma Ruiz, Jorge Salvador i a l’empresa de seguretat H24.\nA tots, gràcies,\nLa taula dels estudis d'ib3 ràdio plena de jocs i juguetes\nEl passat 3 de gener de 2015, el programa va estar dedicat als misteris envoltant als jocs i les juguetes. Com podeu veure l'equip del programa estima molt aquest tema i ens envoltàrem d'ells.\nTORNA AL INICI DE LA SECCIÓ "COSES DEL PROGRAMA"\nfotografies de part de l'equip de "font de misteris" als estudis d'iB3 RÀDIO.\nUs compartim algunes fotografies que ens varen fer fa unes setmanes els nostres companys Xisco García Antolí i Oscar Amores durant un dels programes.\nvisita els estudis d'ib3 ràdio el proper dissabte 22 de novembre de 2014 per veure com es fa "font de misteris" en directe\nPer al proper dissabte 22 de novembre de 2014 estam preparant un programa molt especial. A més de començar el programa a les 23 hores per els Esports, farem un dels nostres programes dedicats als oients. Per aquests motiu obrirem les portes dels Estudis d'IB3 Ràdio al carrer Manuel Azaña de Palma per a tots aquells que ens escoltau i volgueu veure com es fa el programa en directe. Tenim poques places però si ens voleu visitar o podeu fer enviant-nos les vostres dades (Nom complet, DNI, Telèfon de Contacte i correu electrònic) tant al Facebook del programa a través d'un missatge privat, o al correu electrònic del programa: fontdemisteris@ib3radio.com. També ho podeu fer mitjançant el formulari que trobareu a continuació. Teniu per sol·licitar la vostra invitació fins el proper dijous 20 a les 12 hores. Durant l'horabaixa del dijous us confirmarem l'assistència a tots aquells que hageu demanat venir al programa.\nformulari per SOL·LICITAR l'assistència al programa del proper dia 22 de novembre de 2014.\nDNI o Document Identificatiu *\nconxuro de queimada\nA continuació podeu escoltar la lectura que va fer el nostre company Borja Rigo el passat dia 8 de novembre de 2014 del conegut com a "Conxuro de Queimada" durant el programa de "Font de Misteris" que dedicàrem a la bruixeria.\nNIT D'investigació a la torre de ses ànimes (BANYALBUFAR)\nNit d'investigació a la Torre de Ses Ànimes. Fent proves per intentar enregistrar psicofonies.\nDisposant els aparells a dins la Torre de Ses Ànimes\nFotografia de l'equip de Font de Misteris a la Torre de Ses Ànimes\nFoto de grup a la Torre de Ses Ànimes\nselecció bibliogràfica sobre el tema jueu a les illes balears\nA continuació us oferim una selecció bibliogràfica del tema jueu a les nostres Illes, i així poder ampliar tota la informació que varem donar al programa del dissabte 18 d'octubre de 2014, i que podeu escoltar al enllaç següent. Aquesta relació ha estat seleccionada de la Guia Bibliogràfica d'Història de les Illes Balears i de les Pitiüses editada per el Govern Balear a l'any 1997. Aquests són alguns dels llibres que hem elegit i podeu consultar:\nAMENGUAL I BALTLE, J.: Un prematur testimoni de la polèmica anti-jueva: La circular de Sever de Menorca, Palma, 1981.\nAMORÓS, José Luis: Brujas, médicos y el Santo Oficio. Menorca en la época del Rey Hechizado, IME, 1990, pròl. de F. MARTÍ CAMPS, 298 pàg.\nBESTARD, Joan: Els Xuetes de Mallorca, L'Avenç, 42 (1981).\nCOLOMER, E. Ramón LLull y el judaismo en el marco histórico de la Edad Media Hispánica, EL, X (1966) 5-46; XII (1968) 131- 144.\nFORTEZA, Miquel: Els descendents dels jueus conversos de Mallorca. Quatre mots de la veritat, Palma, 1970, 2a. ed. 221 pàg.\nLLABRÉS, G.: La conversión de los judíos malloquines en 1391. Datos inéditos, Boletín de la Real Academia de la Historia, 40 (1902) 152-154.\nMUNTANER I MARIANO, Lleonard: L'estat actual dels estudis sobre els xuetes de Mallorca, RC, 23 (Octubre, 1988).\nPUERTA VIZCAINO, J. de la: La Sinagoga Balear o Historia de los judíos de Mallorca, València, 1857, (Ed. Facsímil) VIII+ 159 pàg., nova ed. a Clumba, (Drach, 3) 1951.\nRIERA I MONTSERRAT, Francesc: Breu anecdotari anti-xueta, BSAL, 847, vol. 49 (1993) pàg. 327- 332.\nRIERA I SANS, Jaume: Jafuda Cresques, jueu de Mallorca, Randa, 5 (1977) pàg 51-66.\n"Font de misteris" i les festes màgiques de l'estiu\nFont de Misteris, el programa d’IB3 Ràdio especialitzat en misteris i llegendes, acomiada l'estiu i ho fa recordant algunes de les festes més màgiques, especials i simbòliques d'aquest període. A més hi haurà temps, a la segona hora del programa, per estrenar una nova secció anomenada "Empremtes de la nostra història". Relacionada amb aquesta secció parlarem amb Silvia Casasola, directora del programa radiofònic "La Rosa de los Vientos".\nFinalment s'abordaran algunes de les preguntes formulades per els oients a la secció "Xarxes Socials".\nEls oients estan convidats a interactuar amb la ràdio autonòmica amb les xarxes socials: @IB3_Radio amb l’etiqueta #fontdemisterisib3.\nCurs d'estiu “Fantasmas” y fenómenos incomprensibles y poco habituales a lo largo de la Historia" de la uned i visita de jesús callejo i la doctora ana vázquez hoys a "Font de Misteris"\nEl primer programa d'aquesta temporada 2014-2015 de "Font de Misteris" ha estat dedicat al curs d'estiu “Fantasmas” y fenómenos incomprensibles y poco habituales a lo largo de la Historia" que es va realitzar a la seu de la UNED a Mallorca. Aqui podeu veure algunes de les fotografies tant del curs com de la visita que varen fer Jesús Callejo i la doctora Ana Vázquez Hoys als estudis d'IB3 Ràdio.\ntercera temporada de "font de Misteris"\nJa ho tenim tot preparat. Aquest cap de setmana torna "Font de Misteris" a la sintonia d'IB3 Ràdio, i ho fa amb moltes novetats. La primera, i més important, és que a partir de ara ens podreu escoltar fins la mitjanit. És a dir, dues hores de programa setmanalment. Per aquest motiu hem preparat noves seccions i moltes novetats que podreu conèixer a partir del dissabte vespre. També al nou curs que començam dissabte, volem que els oients ens faceu arribar les vostres preguntes, els vostres comentaris i opinions, les vostres històries, i també les vostres fotografies o els resultats d'una investigació que estau fent i vos agradaria compartir amb el programa. Per això, com sempre, teniu a l'abast les diferents formes de contacte amb el programa. Ja ho sabeu, ens podeu trobar a les xarxes socials de Facebook i Twitter, o enviar un correu electrònic a fontdemisteris@ib3radio.com.\nVos esperam, per tant, al inici de la nova temporada de "Font de Misteris" el proper dissabte 20 de setembre a les 22:00h a la sintonia d'IB3 Ràdio.\nL'Equip de Font de Misteris.\nsecció "coses del programa" a la nostra web\nAquesta temporada 2014-2015 estrenam una nova secció a la nostra web anomenada "Coses del programa". L'espai el reservarem per anar penjant i compartint relacionades amb el que anam dient a l'antena i que trobam que són molt interessant que les vegeu: fotografies, documents, vídeos, sons i moltes de les coses que passen al darrere dels micròfons.\nPhoto used under Creative Commons from ateneupopulardelescorts


Homenatge excel·lent a Eric Dolphy, amb Oliver Lake & Tarbaby - Revista Musical Catalana\nHomenatge excel·lent a Eric Dolphy, amb Oliver Lake & Tarbaby\nUn instant de l’actuació d’Oliver Lake al Jamboree. © www.facebook.com/jamboree.jazz\nL’ombra d’Eric Dolphy és molt allargada i arriba fins als nostres dies malgrat que faci cinquanta anys que el seu posseïdor hagi desaparegut. Això és el que es va demostrar el 18 d’abril al Jamboree quan el saxo alt Oliver Lake es reuní amb el grup Tarbaby per fer sonar una sèrie de temes que havien sorgit de la ment d’un dels gurus del jazz modern.\nEn efecte, Lake, agombolat per Orrin Evans, piano; Luques Curtis, contrabaix, i John Betsch, bateria, entrà en els dominis de Dolphy amb les idees molt clares. És a dir, construiria a partir de la base i s’enfilaria cap a la improvisació sense deixar de banda les arrels. O sigui, no seria pas un concert obert a tots els vents i a totes les tempestes, sinó que gaudiria d’un profund respecte per la música certament personal, intuïtiva, agosarada, canviant, però d’altra banda molt ajustada a la línia melòdica del saxo alt, flautista i clarinet baix de Los Angeles.\nI se’n sortí perfectament. En primer lloc, perquè Lake és un músic de pedra picada, de seguretat a prova de bomba. I també perquè arribà allà on pretenia mercès a un fraseig molt en la línia “dolphyana”, curull de vigor i feeling. Emprà alguns efectes clàssics en Dolphy, com fer roncar el saxo, i estigué sempre atent pel que fa a la base, ja que va fer servir el blues, el swing, el funky i el free per teixir un concert d’alta volada, en el qual les possibles repeticions tonals, tenint en compte el tipus de música que oferia, amb prou feines van existir.\nOliver Lake s’envoltà d’un grup segur com una roca, que també tingué les idees molt clares i que no deixà de construir ni un sol moment. Orrin Evans fou un pianista eminentment líric, que contrastà magníficament amb el saxo del líder, Luques Curtis fou un molt bon pal de paller, i John Betsch, exbateria d’un altre dels gurus de la modernitat jazzística, Steve Lacy, estigué excel·lent, sense eixordar i palesant un domini aclaparador de l’espai rítmic.


Dolores Redondo: “Encara somio que algú m’ataca mentre dormo” - CATzona\nEl 1971 John List, supervisor del departament de comptabilitat d’una empresa paperera, va acabar amb la vida dels tres fills, de la dona i de la mare. El crim va ser un dels més sonats de Nova Jersey, però no es va resoldre fins al cap de 18 anys, i de casualitat. “Quan el van jutjar, va dir que no se’n penedia perquè havia intentat salvar la família. Segons ell, estaven a punt de pervertir-se. Era un home espantós, amb poques ganes de fer-se notar… la gent el descrivia com un paio normal”. List ha inspirat l’assassí de La cara nord del cor.\nA Nova Orleans, la representació “del vici, el caos i la destrucció és un mort vivent vestit de frac, el baró Samedi”. Qualsevol que passegi per la ciutat el deu haver vist, “en tatuatges, a les etiquetes de la roba, als cementiris… fins i tot a les etiquetes d’alguns productes d’alimentació”. Com ja ha fet en anteriors ocasions, a Redondo li agrada jugar amb l’ambigüitat de l’existència del personatge a la novel·la. “La capacitat de cadascun per admetre que una cosa sigui possible o no varia molt, i jo respecto totes les opcions, siguin racionals o no”, admet.


Joc Bloquejar Física 1 Online. Jugar gratis\nJoc Bloquejar Física 1\nJuga el joc Bloquejar Física 1 En línia:\nDescripció del joc Bloquejar Física 1\nJugar aquest trencaclosques que ha de resoldre problemes de lògica mitjançant l'enviament d'un cub gris lila. Com era d'esperar no hi ha obstacles per a la galleda gris no van a fer per superar-los i la necessitat de destruir els blocs verds, així com tenir en compte les peculiaritats dels altres blocs i formes que tenen les seves pròpies propietats. . Juga el joc Bloquejar Física 1 en línia.\nCaracterístiques tècniques del joc Bloquejar Física 1\nJoc Bloquejar Física 1 ha afegit: 20.04.2014\nEl joc es juga: 66 vegades\nEls jocs com el joc Bloquejar Física 1\nDescàrrega del joc Bloquejar Física 1\nInsereix el joc Bloquejar Física 1 a la seva pàgina web:\nPer inserir el joc Bloquejar Física 1 a la seva pàgina web, copieu el codi i enganxeu-lo al codi HTML del vostre lloc. A més, si t'agrada el joc Bloquejar Física 1, copiar i enviar l'enllaç a un amic o els teus amics, compartir el joc amb el món!\nAmb el joc Bloquejar Física 1, també va jugar al joc:


El PP acusa Sánchez de posar-se "a disposició" de Torra: "Governa per als seus socis"\nPublicat 20/02/2020 15:28CET\nEl secretari general del PP, Teodoro García Egea, ha acusat aquest dimecres el cap del Govern central, Pedro Sánchez, de tornar a posar-se a "disposició" del president de la Generalitat, Quim Torra, perquè adapta la seva agenda a la reunió de la taula de diàleg. A parer seu, aquest fet evidencia que governa "per als seus socis" i "no per a tots els espanyols".\nAixí s'ha pronunciat després que l'executiu de Pedro Sánchez hagi cedit davant el president de la Generalitat i finalment se celebri la reunió constitutiva de la taula de diàleg sobre el "conflicte polític" a Catalunya el dia 26 de febrer, no pas el 24 com es va proposar al principi.\n"Un altre cop veiem com el senyor Sánchez es posa a disposició del senyor Torra, no només els mitjans de l'Estat sinó també la seva pròpia agenda", ha declarat García Egea als periodistes als passadissos del Congrés.\nEl dirigent del PP considera que aquest canvi en l'agenda de Sánchez demostra que "no vol molestar Torra". "És evident que avui el senyor Sánchez només governa per als seus socis, no per a tots els espanyols", ha asseverat.\nPer exemplificar-ho, García Egea ha citat el decret d'ajuts per la borrasca de la gota freda que ha aprovat el Govern central i que, segons ha dit, se circumscriu a la Comunitat Valenciana i les Balears però "en deixa fora Múrcia i part d'Andalusia" com si hi hagués "espanyols de primera i espanyols de segona".\n"Tenim un president, no de primera, sinó de segona. N'estic segur que a Torra no l'hi faria perquè d'ell depèn la governabilitat", ha afirmat el secretari general dels populars.


La delegació del govern espanyol a Madrid permet la manifestació de Vox d'aquest dissabte - Diari de Girona\nLa delegació del govern espanyol a Madrid permet la manifestació de Vox d'aquest dissabte\nA Catalunya s'han prohibit les protestes, una d'elles previstes a la ciutat de Girona.\nagències madrid 21.05.2020 | 16:46\nLa protesta de Madrid es farà en vehicles\nLa delegació del govern espanyol a Madrid ha donat llum verda a la marxa organitzada aquest dissabte per Vox a Madrid per protestar contra el govern espanyol. La convocatòria crida els ciutadans a manifestar-se a les 12h agafant el seu vehicle fent un recorregut que va de la plaça Cibeles a Colón.\nCatalunya explicada en blanc o negre.\nLes últimes enquestes de les eleccions catalanes: JXCat, ERC i PSC lluiten per la victòria.\nLa delegació considera que la documentació que el partit d'ultradreta ha presentat no conté cap error de forma i va avalada per un informe de la conselleria de Sanitat de Madrid que no hi posa objeccions. Madrid acollirà també dissabte una concentració convocada pel Partit Comunista dels Pobles d'Espanya a la Puerta del Sol a la mateixa hora, un cop el Suprem ha anul·lat la prohibició que havia dictat la mateixa delegació del govern espanyol.\nLa Delegació de Govern a Catalunya, que manté part del seu territori en fase zero com ho està tota la Comunitat de Madrid, ha prohibit les protestes, una d'elles previstes a la ciutat de Girona. Mentre que a Castella-la Manxa, Galícia, Balears i la Rioja sí que s'han autoritzat les marxes .


Les obres de la Marina del Port Vell s’aturen pels Mundials de Natació\nRedacció | dilluns, 15 de juliol del 2013, a les 18.08\nSi al Palau Sant Jordi tot està a punt per als Mundials de Natació, al Port de Barcelona també n’ultimen els preaparatius. S’hi farà la prova de natació en aigües obertes i la de salts de gran altura i, per garantir-ne el desenvolupament, han hagut de prendre mesures com la suspensió de les obres de la nova Marina del Port Vell.\nIgualment, s’ha instal·lat una xarxa per interceptar medusses i evitar que aquests invertebrats nedin a la zona on es faran les proves. I el dia abans que comencin els mundials, és a dir, el 18 de juliol, es tallarà el subministrament de combustible a les embarcacions esportives amarrades a les instal·lacions.\nFinalment, el Port de Barcelona també prendrà mostres de la qualitat de l’aigua, unes mostres que posarà a disposició de l’organització de l’esdeveniment esportiu. Per evitar que hi hagi objectes flotants, es reforçaraà el servei de neteja en superfíci de les aigües amb dues embarcacions més. Aquest servei, però, s’incrementarà encara més en cas de pluja.\n— obres aturades — port de Barcelona


Cartes i postals d'arreu: Paul Gauguin : Bretones a prop del mar\nPaul Gauguin (1848-1903) és una de les grans figures de la pintura francesa, vinculat a moviments com el simbolisme o el postimpressionisme. El període 1886-1891 el va passar en bona part a la Bretanya, on es va convertir en el capdavanter d'un grup de pintors experimentals, coneguts com l'Escola de Pont-Aven. Durant aquest període també va passar un temps a Panamà i la Martinica, que van marcar un canvi en la seva pintura, amb uns colors molt més contundents i purs, allunyats de l'academicisme burgès dominant. "Dues bretones prop del mar", de 1889, és una pintura d'aquesta etapa bretona de Gauguin. Aquesta obra es troba al Museu Nacional d'Art Occidental de Tokyo.\nEl segell pertany a la sèrie dedicada als ajuntaments de França, en aquest cas un dels edificis més petits, l'ajuntament de La Pernelle, un municipi de 250 habitants, al departament de La Manche, a Normandia.\nLa postal i el segell són part del generós correu que ens ha enviat en Gilles.


El psiquiatre, Jaume Santandreu, parlarà sobre salut mental al dilluns de l’Obra del 29 de febrer - CENT PER CENT\nEl psiquiatre, Jaume Santandreu, parlarà sobre salut mental al dilluns de l’Obra del 29 de febrer\nSota el títol: “Salut mental”, el psiquiatre, Jaume Santandreu, impartirà una conferència que tindrà lloc a les vuit del vespre del proper 29 de febrer al local de l’OCB de Manacor, dintre del cicle: “Els dilluns de l’Obra”.\nEl doctor en psiquiatria farà una exposició del que és la psiquiatria i la psicopatologia. Comentarà també sobre algunes de les malalties mentals més importants com ara, l’ansietat o l’esquizofrènia així com la seva recuperació.\nJaume Santandreu intentarà explicar amb síntesi i bones paraules, de tal manera que l’oient, no expert en aquesta matèria, ho pugui entendre. El públic podrà identificar quan el comportament de l’individu respon a una infermetat mental o a només un estat emocional passatger que a vegades es pot confondre.\nJaume Santandreu va néixer l’any 1959 a Manacor. Va cursar els seus estudis de medicina a l’Hospital Clínic de Barcelona i els de psiquiatria a Anglaterra. Actualment és el coordinador de la Unitat de Rehabilitació de Malalties Mentals Greus de Manacor que pertany a l’Hospital de Son Espases. Aquesta Unitat està formada per un grup de psiquiatres, psicòlegs i treballadors socials que donen servei a uns 35-45 usuaris de la comarca.\nprevious post: Rafel Puigserver: “La premsa forana sempre tendrà un públic fidel perquè ofereix informació de proximitat”\nnext post: Maria del Mar Bonet cantarà “Essència de mare”


El Botànic i el PP proposen Ángel Luna com a nou síndic de greuges - Diari La Veu\nEscriba el número 304092\nEl Botànic i el PP proposen Ángel Luna com a nou síndic de greuges\nEl candidat exerceix el càrrec en funcions des del mes de juliol, quan José Cholbi va finalitzar el seu mandat\n10 octubre 2019 19:22h\nEstà previst que en el ple del 24 d'octubre es procedisca a votar l'elecció de Luna com a nou síndic. / EFE\nVALÈNCIA (EFE). El síndic de greuges en funcions, Ángel Luna, ha sigut proposat pels tres grups del Botànic i el Partit Popular per a ser el nou síndic de greuges i cobrir així la vacant deixada el mes de juliol passat per José Cholbi després d'haver finalitzat el seu mandat.\nL'elecció del síndic de greuges pel ple de les Corts requereix un suport de dos terços del ple –66 diputats–, que no sumen els tres grups del Botànic, però sí que ho sumen amb el suport del grup popular.\nUna vegada s'ha presentat aquest dijous en el registre de les Corts la proposta de candidatura de Luna signada per aquests quatre grups parlamentaris, compareixerà dilluns en la comissió de peticions i està previst que en el ple del 24 d'octubre es procedisca a votar la seua elecció.\nÁngel Luna ha sigut adjunt primer al síndic de greuges des del 2014, després de renunciar com a diputat del grup socialista en les Corts, i exerceix com a defensor del poble valencià en funcions des que el passat 18 de juliol es declarara oficialment la vacant de síndic de greuges per finalització del segon mandat de Cholbi.\nLuna serà el cinqué síndic de greuges del País Valencià, després d'Arturo Lizón –qui va posar en marxa la institució el 1993 i va estar fins al 1998–, Luis Fernando Saura –del 1998 al 2000, quan va morir–, Bernardo del Rosal –del 2001 al 2006– i José Cholbi –del 2009 al 2019–.\nEn la història de la institució també han exercit el càrrec, però de forma interina, Emilia Caballero i Carlos Morenilla, que com a adjunta primera i adjunt segon van exercir un temps eixes funcions quan la falta d'acord entre els grups va impedir desbloquejar l'elecció de l'alt comissionat de les Corts, encarregat de vetlar pel compliment i respecte dels drets i llibertats.\nLa llei del síndic de greuges estableix que correspon a aquest nomenar, previ dictamen favorable de la comissió de peticions de les Corts, dues sindicatures adjuntes, primera i segona, que han de respondre al mèrit, la capacitat i la igualtat entre dones i homes.\nA l'efecte d'aquesta llei, es considera que existeix igualtat entre dones i homes quan hi haja una presència mínima del 50% de dones entre les sindicatures adjuntes. En l'actualitat, l'adjunt segon és Carlos Morenilla.\nFonts parlamentàries han assenyalat a EFE que la previsió és que el PP propose un dels adjunts i que entre Compromís i Podem plantegen el nom d'una dona per a ser adjunta al síndic de greuges.\nEscriba el número 892888


El pa d’or i la construcció de la identitat nacional | Cultius Culturals El pa d’or i la construcció de la identitat nacional – Cultius Culturals\nBé, el dia anterior, just quan feien les ultimacions de darrer moment. Vam poder entrar-hi mentre encara eren presents els andamis. Tot just estava acabada, des de la seva primera pedra al 1993. L’interior, tot decorat a la manera bizantina: daurats, geometria, tessel•les, etc. A més a més vam presenciar, en directe, com acabaven de col•locar i pulir el pa d’or a un dels murals, tal com si ens trobèssim a la Ravenna del segle VI.\nVoldria, aquí, llençar una pregunta: cal, al 2013, fer pintures amb pa d’or com si fòssim a la Ravenna paleocristiana? A la Sicília bizantina? No es pot agafar un artista actual? No cal fer un drip painting, tampoc –que es podria perfectament, però hi ha milions de maneres d’adequar una pintua catòlica ortodoxa als nostres dies, d’això estigueu-ne segurs. Perquè, doncs, s’han de fer murs tesselats a la manera bizantina? Jo us ho diré: per representar una idea, la història d’un país, i construïr, així, la seva consciència nacional.\nLa Guerra dels Balcans va ser als anys noranta, però encara avui dia segueix emergint d’entre la memòria dels conciutadans balcànics, i han d’intentar redreçar-se, el més aviat possible, per poder ser acceptats com a països plenament europeus –com si no ho fossin, complint l’estereotip –altre cop l’alteritat! En el cas de Montenegro l’exemple és molt més clar, ja que fins fa ben poc no era un país independent, sinó que era Sèrbia i Montenegro –es van separar el 3 de juny del 2006. De manera que, del que es tracta és d’alimentar la identitat nacional rebuscant pel passat gloriós d’una regió, l’heroïcitat mítica com a cimentació d’una nova democràcia moderna, europea i post-balcànica, diríem. Així, igual com la Sturm und Drang alemanya mirava el passat medieval germànic, o la figura del Cid Campeador per una Espanya unida, o la importància de l’obra El Canigó durant la Renaixença; o l’exemple del mite fundacional que és el Rei Artur pels britànics. Així es crea un relat que és la narració històrica, posant èmfaci en certs aspectes de la història d’una localitat, regió o estat. Es crea, doncs, una mitologia nacional que esperonarà a la gent i, no només això, ratificarà i confirmarà el dret a ser país.\nFotografies pròpies: Podgorica, 2013.\nEntrada anteriorDelafé. A carregar les piles.Següent entradaEl pan de oro y la construcción de la identidad nacional


07-04-2018: JUVENIL FEMENÍ vs PALAUTORDERA ~ CLUB HANDBOL RIBES\n07-04-2018: JUVENIL FEMENÍ vs PALAUTORDERA\ndimecres, d’abril 11, 2018 Juvenil Femení 2017/18\nH Palautordera Salicrú 25 - 29 CH Ribes\nPrimer partit de Copa superat ! Tot i les dificultats que les noies han tingut a la primera part, les ribetanes han pogut tancar un partit a favor. I és que aquesta competició ens porta a enfrontar-nos amb rivals ja coneguts i d'aquí que les victòries es facin més complicades.\nEl partit arribava a al final de la primera part amb un 12-12 al marcador. Però amb els ajustos i el descans les noies han pogut robar i fer contraatacs que són els que ens han donat la victòria. Això i la solvència que l'equip té a la porteria tant amb l'Aida com amb la Marta.\nLa propera setmana toca descans i a la següent contra l'Esplugues a casa.


“El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” | JOANA PEÑA | OLOT | El dossier | La República\n“El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” + “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” E-mail\nOLOT - 24 desembre 2020 21.00 h\nJordi Juncà, un dels xefs del restaurant Ca l’Enric. J. JUNCÀ.\n“El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” “El nostre sector s’ha sentit desemparat i criminalitzat” E-mail\n“Una de les sales de banquets, l’hem reconvertit en un nou restaurant, més assequible i de cuina tradicional de la casa”\n“Hem trobat a faltar inspeccions. Molta normativa difícil d’interpretar i gens de control a l’hora d’aplicar-la”\nLa covid-19 ha fet més accessible poder gaudir del restaurant Ca l’Enric de la Vall de Bianya, guardonat amb una Estrella Michelin. Durant el primer confinament, els germans Juncà, encarregats de dirigir l’establiment, van reconvertir una de les sales de casaments en un nou restaurant, on es cuinen plats tradicionals de la casa, que feia anys que no tenien lloc dins dels menús degustació que oferien. “Amb la pandèmia se’ns van anul·lar tots els casaments, en teníem programats seixanta, i en vam fer tres. Vam perdre una gran part de la nostra facturació, i per això vam engegar aquesta nova línia de restauració”, explica Jordi Juncà, un dels cuiners. “És curiós, perquè era una idea i una il·lusió que teníem els tres germans, però que no ens havíem dit per la falta de temps del dia a dia i la feina diària. I amb el confinament vam fer una reunió com cal i va sortir la proposta. En una de les sales de banquets hi hem fet l’Hostal, que ofereix una cuina més tradicional i de preu mitjà, amb un menú diari de 18 euros. Una solució que ens ha donat molt d’oxigen per poder afrontar la falta de banquets. A més, en un principi estava plantejada com una proposta temporal, però veient la bona acceptació que ha tingut, es mantindrà.” Malgrat la il·lusió del nou projecte, ha viscut amb angoixa la incertesa que ha provocat la pandèmia, especialment en el sector de l’hostaleria, segons ell un dels més afectats: “Ens hem sentit totalment desemparats, deixats de la mà de Déu, i som un dels sectors que sustenta el teixit del país. I el pitjor és aquesta incertesa. No saps com podràs obrir, si els clients tindran la confiança per tornar, ni si ens tornaran a tancar –que estic convençut que ho tornaran a fer al gener–... I al final, si es tanca aquest teixit d’oci, anímicament la població també se’n ressent.” I la reobertura ho confirma, des que han tornat a obrir, han tingut molt bona acceptació: “La gent té unes ganes boges de sortir i disfrutar i d’anar a menjar a fora, perquè al final som una societat d’una gran cultura gastronòmica.” Tampoc entén per què els van fer tancar: “La manera d’implantar el nou tancament ha estat molt dràstica. Vam fer tot el que se’ns va demanar: reformes, mesures de seguretat, ens hem reinventat i, al final, ens van tancar igualment. No han tingut en compte l’esforç que alguns hem fet. Si es compleixen les normes, els restaurants són segurs. També hem trobat a faltar alguna inspecció. Molta normativa difícil d’interpretar i gens de control a l’hora d’aplicar-la. A qui ho faci malament que el multin o que el facin tancar, però a la resta, que ens deixin treballar, no cal criminalitzar tot el sector.” També es queixa de les poques ajudes que han rebut: “Són insignificants i no sé si ens arribaran. Ens han ajudat amb el tema de l’ICO, que al final és acabar-se endeutant un mateix, i amb els ERTO. Si estiguéssim a Suïssa o Alemanya, que són països com cal i potents, ens donarien un 70% de la facturació de l’any passat. I aquí, quasi res. Entre tots tirarem endavant, però el nostre sector se n’ha ressentit moltíssim. Les cases amb història i que acumulem molts anys a l’esquena podrem trampejar aquesta època, però molts dels restaurants que comencen o que han fet inversions fortes hauran de tancar. És una clatellada brutal, i al final et treuen la il·lusió, que és el pitjor que et poden fer.” El tancament perimetral també ha estat un problema per al restaurant, que es troba a la Vall de Bianya: “Tenim una població de 1.200 habitants i ens hem quedat limitats pel lloc, no hem pogut fer menjars per emportar i molta de la clientela del restaurant gastronòmic és de tot Catalunya, així que sort n’hem tingut de l’Hostal.” Malgrat tot, en Jordi es mostra optimista: “Esperem que l’any que ve puguem fer els casaments previstos i els anul·lats i ara, a més, és la temporada alta del restaurant gastronòmic. La tardor i l’hivern són el gran moment de la carta, quan el bosc està en la màxima esplendor.” Quan se li pregunta pel dia a dia del confinament, respon: “Personalment, ha estat fantàstic perquè he pogut disfrutar de la família com mai. A més, el 10 d’abril vaig ser pare per segona vegada i he pogut gaudir plenament de l’experiència. També hem pensat plats, hem fet investigació en els menús, hem començat un projecte d’hort ecològic i amb productes autòctons de la zona...”\nLa República 25-12-2020, Pàgina 42


El Departament de Protecció d'Animals de Barcelona i la Guàrdia Urbana de Barcelona han intervingut 33 gossos de diferents races en una botiga d'animals de districte de l'Eixample, en el transcurs d'una inspecció administrativa.\nSegons un comunicat aquest divendres, la inspecció es va realitzar arran d'unes denúncies rebudes a l'oficina de Protecció dels Animals per presumptes irregularitats relacionades amb les condicions de salut dels animals que es venien a l'establiment.\nEls animals intervinguts presentaven símptomes compatibles amb parvovirosi --una malaltia potencialment mortal i contagiosa, molt freqüent en gossos que no han estat correctament vacunats durant les primeres etapes de la seva desenvolupament--, Brom --malaltia infectocontagiosa molt greu-- i coronavirus caní, entre d'altres.\nTambé es van localitzar animals malalts en un espai il·legal de la botiga, en pèssimes condicions higièniques i de salut, i ni la sala de quarantena ni els boxs dels animals a la venda comptaven amb les condicions higièniques necessàries per evitar la transmissió de malalties.\nEls agents també van observar que la botiga no complia amb les obligacions documentals com disposar de les factures de compra dels animals.\nLa inspecció conjunta entre el Departament de Protecció dels Animals i membres de la secció canina de la Guàrdia Urbana de Barcelona forma part d'un programa de col·laboració mútua en aquest i altres àmbits relacionats amb la tinença i la venda d'animals.\nEn aquestes inspeccions es té en compte la documentació i les condicions vinculades a el benestar dels animals: edat dels cadells, pautes de vacunació i alimentació, protocols de socialització, mida de les gàbies, nombre d'animals a l'establiment, indicis de malalties o signes de desatenció i espais d'adaptació i quarantena.\nDes del mes de gener fins al mes d'octubre d'aquest any, la Guàrdia Urbana de Barcelona ha imposat un total de 1.285 denúncies per infraccions relacionades amb la tinença responsable d'animals, mentre que la xifra de l'any passat va ser de 1.385 denúncies.


EL SILENCI EN TEMPS DE SOROLL. L'AVENTURA D'AÏLLA-SE DEL MON. ERLING KAGGE. 9788429776157 Librería Nollegiu\nL'AVENTURA D'AÏLLA-SE DEL MON\nLaventura, i el plaer, daïllar-se del món: «Quan no puc escalar, caminar o navegar lluny del món, li barro el pas. Aprendre a barrar-li el pas al món, a tancar-li la porta, requereix el seu temps. Primer vaig haver dentendre que la necessitat de silenci és una qüestió primordial, diria que vital. Llavors vaig començar la seva recerca. I allà, al fons, molt al fons, enmig de la cacofonia, dels trànsit de sorolls, dels pensaments, enmig de la música, les màquines, els mòbils, els iPhones, les teles, etc.; allà, molt al fons, hi era, esperant-me. El silenci.»En aquest assaig narratiu, il·lustrat amb fotografies de diversos artistes, lautor es planteja tres qüestions: què és el silenci?, on el podem trobar?, per què és més important ara que mai? A partir de les seves experiències com a explorador, com a pare, i com a home de món, Erling Kagge aborda un tema, el silenci, que desafia de manera significativa i poderosa alguns mals dels nostres temps moderns.


L'arbre de les escoles solidaries · Senderi\nL'arbre de les escoles solidaries\nAquest any, encara més, ens fa molta il·lusió participar i omplir l'Hospital Sant Joan de Déu de moltes felicitacions i bons desitjos pels infants ingressats i per al personal que fan una tasca impressionant. Res no ens para per ser Solidaris i està sempre al costat de les persones que ens poden necessitar.\nNO tindrem la festa d'encesa de llums, tal com hem fet durant 10 anys. Però la nostra imaginació i ganes fa que ens reinventem el què podrem fer.\nAquest any tot ha de ser virtual. Que us sembla si feu vídeos "curts" desitjant bon nadal o el que voleu desitjar, però han de ser molt visuals, amb títols, o cartells… perquè encara que el gravéssiu amb so, l'hospital no el podria emetre amb el so. Els posaran a les TV dels espais públics (sales d'espera, vestíbul etc..), però en aquests espais, no es pot posar volum.\nTambé podeu enviar felicitacions, però tot ha de ser virtual.\nTot ho feu arribar al referent de l'activitat Martí Boneta a l'adreça: crp-lescorts@xtec.cat. El termini seria abans de 9 de desembre. Ho enviarem a l'Hospital i ja ho imprimiran o be les passaran per les pantalles.\nAh, però si teniu alguna idea.. sempre serà benvinguda. De moment, moltes gràcies i ànim!!!! Hem de fer que es vegi que es Nadal a totes les famílies de dins i fora de l'hospital!!! No podem decaure!!!\nAquest any, si que l'Esperança serà el millor regal (també passaran els magnífics vídeos dels darrers anys…).\nActivitat dirigida a qualsevol edat i curs escolar.\nInscripció de l'activitat abans del 26 de novembre


Edicions Morera - Presentació\nEdicions Morera és una editorial jove creada el 2015 dedicada principalment a temes de cultura popular i tradicional. La seva publicació més coneguda és el tradicional Calendari l’Ermità, un dels almanacs més antics que s’editen a Catalunya. Edicions Morera recull l’herència familiar d’aquesta més que centenària publicació i li dóna un nou impuls tot mantenint la seva singularitat.\nEl mateix 2015 crea la Col·lecció l’Ermità, una proposta editorial pensada per acostar al lector temes relatius a la cultura popular i tradicional, astronòmica o agrària a través de quaderns i petits llibres monogràfics pràctics i de fàcil lectura. Una col·lecció que des del primer moment ha tingut una excel·lent acollida i que actualment ja compta amb cinc títols.\nPer tal de reforçar la marca Ermità, el 2016 Edicions Morera treu al mercat un primer producte associat a les seves publicacions: la Ratafia de l’Ermità.\nDesprés de cinc anys, Edicions Morera s’està acreditant com a un segell editorial especialitzat en l’àmbit de la cultura popular i tradicional. Els seus llibres es distingeixen pel seu caràcter propi. Edicions de petit format, molt cuidades i singulars, dirigides a un ampli públic. El novembre de 2021, l’Associació Agrupació de Bestiari Festiu i Popular de Catalunya li concedeix el PREMI BEST 2021 a la Iniciativa Empresarial d’Edicions Morera per la seva especialització en el camp de la cultura, la passió, el rigor i la meticulositat que transmet en les seves publicacions.\nActualment, Edicions Morera ha ampliat el seu camp editorial amb projectes d’altres àmbits temàtics.


Arxiu de la categoria: Guillem Anglada-Escudé\nInvestigadors catalans descobreixen una superterra freda orbitant l’estrella de Barnard\nVilaweb publicava fa uns dies un llarg reportatge sobre la descoberta d’un planeta al voltant de l‘estel de Barnard, un estel pròxim ben conegut pels astrònoms pel seu ràpid moviment propi al cel. Donat que l’article de Josep Casulleras Nualart està molt bé, vos el pose per al que el pugueu llegir també per ací.\nLa investigació es publica avui a la prestigiosa revista Nature\nUn grup internacional d’astrònoms encapçalat per Ignasi Ribas, investigador de l’Institut d’Estudis Espacials de Catalunya i l’Institut de Ciències Espacials, ha descobert un planeta candidat a tenir les condicions perquè hi hagi vida fora del nostre sistema solar. És un planeta amb una massa tres vegades més gran que la de la Terra i que orbita una estrella de Barnard, una nana roja, més antiga que el nostre Sol, que és de les més pròximes a nosaltres, a només sis anys llum. Després de més de dues dècades seguint els moviments d’aquesta estrella, els astrònoms han situat aquesta superterra a prop de l’anomenada ‘línia de gel’, és a dir, la distància respecte de l’estrella a partir de la qual l’aigua que hi pogués haver estaria congelada. La seva òrbita és de 233 dies. Aquest descobriment serà publicat demà a la revista Nature.\nRepresentació gràfica de la distància relativa entre les estrelles més pròximes i el Sol. Imatge: IEEC/Science-Wave – Guillem Ramisa.\nDes del 1997, diferents instruments han recollit una gran quantitat de mesures del moviment subtil que anaven detectant en aquesta estrella. El 2015, una anàlisi de totes aquestes dades va suggerir que el moviment podria ser causat per un planeta amb una òrbita d’uns 230 dies, però calia aconseguir moltes més mesures que confirmessin aquesta hipòtesi. Per això, els astrònoms van observar de manera regular l’estrella de Barnard, amb espectòmetres d’una gran precisió, com el Carmenes, situat a l’Observatori de Calar Alto, a Espanya. Aquesta tècnica consisteix a utilitzar l’efecte Doppler de la llum de l’estrella per a mesurar com varia la velocitat d’un objecte amb el temps. ‘Per a l’anàlisi, vam fer servir observacions de set instruments diferents durant 20 anys. El resultat d’aquest esforç és un dels conjunts de dades més gran i exhaustiu mai assolit per a estudis precisos de velocitat radial, que ha acumulat en total més de set-centes observacions’, explica Ignasi Ribas.\nUna vegada analitzades novament totes les dades, combinant les velles i les noves, va tornar a aparèixer un senyal que indicava un objecte que orbitava l’estrella amb un període de 233 dies. ‘Després d’una anàlisi acurada, estem segurs al 99% que el planeta és real, perquè és l’explicació que encaixa més bé amb les nostres observacions. Però hem de ser prudents, perquè les variacions naturals de la brillantor de l’estrella degudes a les taques estel·lars o a cicles d’activitat podrien produir efectes similars als detectats’, afegeix l’investigador manresà.\nEl planeta, amb una massa tres vegades la de la Terra, es mou a una distància respecte de la seva estrella que podria fer que tingués les condicions perquè hi hagués vida. És ben bé al límit de la línia de gel, cosa que vol dir que, si no tingués atmosfera, la seva temperatura podria arribar als -150 graus centígrads. Això faria improbable que pogués tenir aigua líquida a la superfície. Però les característiques i la situació el fan un excel·lent objectiu perquè la pròxima generació de telescopis el continuï observant.\nRecreació artística del planeta de l’estrella Barnard. Fotografia: IEEC/Science-Wave – Guillem Ramisa.\nGuillem Anglada-Escudé, investigador de la Queen Mary University de Londres i un dels principals investigadors d’aquest projecte, explica que aquest descobriment també ha estat possible gràcies a la col·laboració amb el projecte RedDots, gràcies al qual es va descobrir el 2016 el planeta Proxima b, l’exoplaneta habitable més pròxim a la Terra.\nParticipació de l’Observatori Astronòmic del Montsec\nLa participació catalana en aquesta investigació no s’acaba pas aquí. El telescopi Joan Oró, situat a l’Observatori Astronòmic del Montsec, a Sant Esteve de la Sarga, i gestionat per l’Institut d’Estudis Espacials de Catalunya, és un dels equipaments que ha participat en la descoberta. ‘Ha proporcionat mesures fotomètriques de l’estrella de Barnard gairebé cada nit durant més de cinc mesos. Aquest seguiment, que s’ha fet de manera coordinada des de diversos telescopis, ha permès de descartar que el senyal trobat fos originat per la pròpia estrella i confirmar, d’aquesta manera, que era un nou planeta’, explica Ribas.\nPublicat dins de La Galàxia i etiquetada amb +Vilaweb, Exoplaneta, Guillem Anglada-Escudé, Ignasi Ribas, SuperTerra | Deixa un comentari


Començà molt jove l'activitat literària amb col·laboracions a diaris i revistes (Mirador, La Rambla, La Publicitat, etc. ) i novel·les de tipus psicològic , producció que després rebutjà en bloc, a excepció d'Aloma (1938, premi Crexells 1937), novel·la ja plenament reeixida.\nEn aquesta obra s'apunten ja algunes constants de tota la seva producció: temàtica essencialment femenina, protagonitzada per una noia, i acció centrada en unes relacions amoroses, expressada en forma poètica i a la vegada simbòlica. Trencada la seva carrera per la guerra civil, en acabar-se aquesta s'exilià (París, Bordeus i Ginebra). Participà als Jocs Florals de la Llengua Catalana i fou nomenada mestra en gai saber el 1949. que premià la seva obra poètica, menys coneguda que la narrativa.\nLa seva primera obra de l'exili, Vint-i-dos contes (premi Víctor Català 1957), no aparegué fins el 1958; representa un lògic moment de crisi en la seva producció. Superada aquesta, publicà la peça clau de la seva narrativa, La plaça del Diamant (1962), novel·la alhora psicològica, històrica i simbòlica. Després publicà El carrer de les Camèlies premi Sant Jordi, i Jardí vora el mar, amb La meva Cristina i altres contes (1967) evolucionà vers una narració fantàstica o, més concretament, mítica. Mirall trencat (1974) ES tracta d'una novel·la psicològica, en la qual els personatges principals d'aquest gran romanç assoleixen la immortalitat. El 1980 fou guardonada amb el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes. També obtingué el Premi Crítica Serra d'Or (1981) i el Premi Ciutat de Barcelona.\nMERCÈ RODOREDA GURGUI\nBarcelona 1908-Girona 1983


ERC i la independència La República\n“És el moment d’aïllar els factors de desunió … ser molt generosos amb el país i molt poc egoistes pel que fa al partit i confederar els nostres esforços plantant […]\nISIDRE PALMADA BADIA 25/10/2020\nPla general d'un moment de la reunió de l'Executiva Nacional d'ERC. Imatge del 30 de desembre de 2019\n“És el moment d’aïllar els factors de desunió … ser molt generosos amb el país i molt poc egoistes pel que fa al partit i confederar els nostres esforços plantant cara a l’estat” del llibre “Reunim-nos (reflexions sobre el retorn a la unitat)” de Carles Puigdemont, agost-19.\nEl President Puigdemont ha acceptat que “potser” havia d’haver implementat la independència l’octubre-17. Però no ho va fer. Hi havia múltiples raons: objectives i subjectives. I no obstant això, fa la impressió que ara, hi estaria disposat. Ho tornaria a fer.\nDarrere seu, hi ha un munt de gent que el seguiria en aquest intent. Molts pensen que ningú ens concedirà la independència, que som a temps de reorganitzar-nos i de tornar-hi. Després, ens haurem refredat.\nAlgú a les xarxes, va batejar “d’Octubrisme” l’empresa d’insistir en la lluita i en el compromís. L’Octubrisme, diu J.M.Vall, apel·la a imposar de qualsevol manera “el mandat de l’1 d’octubre” a partir de percepcions esbiaixades de la realitat, del voluntarisme màgic i de plantejaments prepolítics o directament antipolítics. L’Octubrisme resta en lloc de sumar, perquè ha perdut el contacte amb la realitat del país.\nJo crec també, que hem perdut el tren. De fet, critico l’ANC “d’octubrista” Però, continuo essent-ne soci i hi confio. Les condicions objectives són les mateixes de fa tres anys. El problema és nostre. Avui no podem imposar “el mandat de l’1 d’octubre” perquè estem desunits. De manera que el “reunim-nos”, la unilateralitat o els “momentums” són pura vacuïtat.\nL’endemà del 155, ERC va virar el rumb. Torrent va ser el far que ho irradiava. No volien més màrtirs, s’havien acovardit, renunciaven a implementar la independència i s’acomodaven a la realitat que l’octubrisme no vol veure. En una paraula, col·laboraven amb el 155 i en restablir l’antic ordre autonòmic.\nERC no són la “bona gent” que “obriran els ulls”. Tenen poder. Controlen la Generalitat, el Parlament i un munt d’ajuntaments, comarques i diputacions. Vint parlamentaris a Madrid. Dirigeixen TV3, Catràdio, molts mitjans de comunicació escrits, fiscalitzen moltes xarxes i estan a moltíssims llocs de decisió en les organitzacions. Són un exèrcit disciplinat, amb un sol discurs i disposats a continuar en el poder.\nL’ANC i els qui volen implementar el mandat de l’1 d’octubre ho haurien de veure. El factor ERC ho esguerra tot. Amb ells, apareixen novament tots els autonomistes, els Comuns, el PdCat, la Marta Pascal, l’Àstrid Barrio, en Germà Gordó, en Ramon Espadaler. ERC ho impregna tot de col·laboracionisme. BotiflERCisme, en el diccionari.\nCamós, 23 d’octubre de 2020


Campanya per convertir la plaça de braus Monumental en equipament públic | Fort Pienc per la Independència\nPàgina d'inici › Campanyes › Campanya per convertir la plaça de braus Monumental en equipament públic\nL’Assemblea Nacional Catalana del Fort Pienc ha engegat la campanya ‘La Monumental és de tots’ per reclamar la reconversió de la plaça de braus en un equipament públic de país, de ciutat o de barri (veure adjunt). L’acció ha arribat a les bústies dels prop de 20.000 pisos del Fort Pienc, així i com als comerços i els principals equipaments del barri.\nLa Monumental torna a estar d’actualitat degut a la recent suspensió de la prohibició de les curses de braus, aprovada pel Parlament de Catalunya el 2010, per part del Tribunal Constitucional. La plaça, propietat de la família Balañá i catalagoda pel seu interès aruitectònic, és l’única que podria acollir ‘corridas’.\nL’ANC del Fort Pienc demanem que la Monumental es rehabiliti integralment i es converteixi en un equipament públic, donada la seva situació privilegiada al centre del Fort Pienc, de Barcelona i de Catalunya. Tal i com ja s’ha fet, per exemple, a l’antiga plaça de braus Tarraco Arena.\nL’Assemblea Territorial també creiem que l’ús del futur equipament l’hauria de decidir la ciutadania a través d’un procés participatiu. No volem és que la plaça torni a acollir mai més una cursa de braus, ni que es converteixi en un centre comercial que trinxi el petit comerç del barri. Volem que la Monumental esdevingui un espai de referència.\n‹ Les fotos de l’11 que no trobaràs enlloc mes.\nTot el nostre suport a la campanya Casa nostra casa vostra. ›


Es presenta el II Pla d'Igualtat de l'Institut Català de la Salut | Hospital de Bellvitge\nUn dels objectius principals del Pla és promoure els canvis estructurals i culturals necessaris a fi d’assolir una distribució igualitària, justa i equitativa dels recursos, del treball i del temps disponible, entre totes les persones que formem part de la institució. Entre les novetats respecte de l’anterior, el nou Pla aposta per posar en valor el lideratge femení de l’organització, i fomentar i donar eines a les dones perquè l’exerceixin. També, per primera vegada, es fa especial atenció al col·lectiu LGTBI en la prevenció d’assetjament sexual per raó de sexe o d’orientació sexual i identitat de gènere, mantenint la prevenció i l’abordatge de la violència masclista i també la lluita per l’erradicació de la bretxa salarial i la cura a les famílies monoparentals.\nDes de l’Institut Català de la Salut s'està fent una forta aposta per promoure polítiques actives per assolir la igualtat efectiva entre homes i dones a l’empresa. Un exemple és la Comissió d’Igualtat que, des de l’any 2010, treballa amb la finalitat de promocionar i vetllar per l’aplicació de la igualtat efectiva, la igualtat d’oportunitats i la no discriminació en la prestació dels serveis professionals a l’ICS.\nPer saber més del Pla, podeu apuntar-vos a la seva presentació en el seminari web que tindrà lloc el proper dijous 15 de juliol de les 9.30 h a les 11.00 h.\nAccés al Pla i al registre al seminari web


Programació àmplia, variada i de qualitat al Teatre Auditori de Granollers - Revista Musical Catalana\nProgramació àmplia, variada i de qualitat al Teatre Auditori de Granollers\nEl Cor Infantil Amics de la Unió presentarà la nova producció pròpia ‘Viatge al cor’.\nEl pianista Jordi Masó amb l’Orquestra de Cambra de Granollers. © Gloria Romanello\nLa temporada d’espectacles del Teatre Auditori de Granollers (inclòs al projecte Escena Gran, que aplega també la programació de la Roda d’Espectacles Infantils, Centre Cultural de Granollers, Casa de Cultura Sant Francesc i Roca Umbert Fàbrica de les Arts) presenta –entre el proper octubre i gener de 2015– una seixantena d’espectacles de teatre, dansa, música clàssica, música moderna, circ, espectacles familiars i òpera. La temporada s’inicià el cap de setmana passat amb dos concerts adscrits a la commemoració del Tricentenari: les actuacions de les corals Albada i Sol Ixent, i del quartet format per Claudi Arimany (flauta), Galuco Bertagin (violí), Eduard Sànchez (flauta) i Simone Pagani (claceví), que va interpretar obres de Rameau, Bach, Vivaldi i Joan Baptista Pla amb el lema “La música als estats i les nacions de l’Europa del 1714”.\nEl violinista Ara Malikian i el ballarí Ángel Corella\nLa programació de música clàssica inclou l’espectacle A+A del ballarí Ángel Corella i el violinista Ara Malikian (12 d’octubre), que acompanyats del Corella Ballet i de La Orquesta en el Tejado donen una altra oportunitat de gaudir d’aquesta original proposta. L’Orquestra de Cambra de Granollers, dirigida per Corrado Bolsi, comptarà amb el pianista granollerí Jordi Masó com a solista en la interpretació del Concert per a piano i orquestra núm. 3 de Beethoven; el concert es completarà amb la Simfonia núm. 8 del mateix compositor (26 d’octubre). Dues hores abans del concert tindrà lloc la proposta familiar de l’orquestra entorn de Beethoven amb Beethoven, que no em sents?, amb guió i narració del music i divulgador David Puertas. També el 7 de novembre tindrà lloc un nou homenatge al recordat músic i pedagog local Carles Riera (1956-2009) –clarinetista, pioner en la introducció dels clarinets històrics a l’Estat i director de l’Escola Municipal de Música Josep M. Ruera–, amb els flautistes Claudi Arimany, David Riba i Jordi Gendra.\nPer la seva banda, el Cor de Cambra de Granollers (de la Societat Coral Amics de la Unió) oferirà novament Un rèquiem alemany de Brahms, en la versió per a cor i piano a quatre mans. Aquesta obra va voltar pel territori català a principi d’any (Tarragona, Mataró, Lleida, Granollers, Girona, Igualada i Barcelona), en una producció de l’Orquestra Simfònica del Vallès amb la participació de diversos cors catalans, entre els quals el Cor de Cambra de Granollers, sota la direcció de Xavier Puig. Aquest concert, el 30 de novembre, serà dirigit per Josep Vila i Jover i comptarà amb els pianistes Josep Surinyac i Jordi Armengol, i els solistes vocals Ulrike Haller (soprano) i Pau Bordas (baix). L’Orquestra de Cambra de Granollers actuarà novament (21 de desembre, a la Sala Francesc Tarafa) tot oferint les obres nadalenques més conegudes de la música clàssica en un concert novament amb guió i narració del music i divulgador David Puertas i direcció del seu titular, Corrado Bolsi.\nEl Cor Infantil Amics de la Unió\nJa el 2015, el 4 de gener serà el torn del Cor Infantil Amics de la Unió, que presentarà una nova producció pròpia, Viatge al cor, amb música d’Àlex Martínez, text d’Eulàlia Canal i direcció de Josep Vila i Jover; les cançons narren les vivències d’un cor de noies i nois durant un viatge a un país llunyà, amb piano, guitarra, contrabaix i bateria (Àlex Martínez, Adrià Martínez, Dimas Corbera i Joan Vidal). Finalment, el Trio Pedrell –Christian Torres (violí), Ferran Bardolet (violoncel) i Jordi Humet (piano)– actuarà el 30 de gener.\nEl Russian Classical Ballet\nEl dia 1 de novembre la dansa flamenca recalarà al Teatre Auditori de Granollers gràcies a Eva Yerbabuena, i la dansa clàssica ho farà el 10 de gener amb el Russian Classical Ballet i La bella dorment, amb la coreografia de Marius Petipa. El cicle Òpera a Catalunya, de l’Associació d’Amics de l’Òpera de Sabadell, hi durà Lucia di Lammermoor de Donizetti el dia 8 de novembre i, finalment, l’11 de desembre serà el torn de la música gòspel amb Marlena Smalls i The Hallelujah Gospel Chorale. Per la seva banda, la Casa de Cultura Sant Francesc acollirà el 12 d’octubre l’espectacle musical familiar Enciclopèdia baixeta de la nit.\nMés informació i programació completa del Teatre Auditori de Granollers a: www.teatreauditoridegranollers.cat i www.granollers.cat/escenagran.


Croat (llengua) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1.2Llengua i estandardització modernes\nCommuta la subsecció Pronunciació\nllengua, variant lingüística pluricèntrica i llengua viva\nCroàcia, Bòsnia i Hercegovina. Reconegut a Voivodina (Sèrbia) i Burgenland (Àustria).\nCroàcia, Bòsnia i Hercegovina i minories a Voivodina (Sèrbia), Eslovènia, Burgenland (Àustria), zones frotereres d'Hongria, Eslovàquia i Montenegro\nalfabet de Gaj, alfabet llatí i glagolític\nEl croat (en croat: hrvatski jezik) és una de les llengües eslaves i és parlat per uns 7 milions de persones, principalment a Croàcia. Des del punt de vista lingüístic, el serbi i el croat són dues variants estandarditzades d'un mateix idioma, sent les diferències entre ambdues de tipus menor i existint una plena intel·ligibilitat mútua.\nDes del punt de vista polític, fins al 1991 es va considerar que el serbi formava, juntament amb el croat i el bosnià, una de les varietats del serbocroat. El terme serbocroat es va utilitzar durant la major part del segle xx per referir-se a l'idioma comú de croats i serbis. Aquesta denominació va ser usada des de 1921 fins a les Guerres de Iugoslàvia a principis dels anys noranta, a manera de genèric dels dialectes parlats per serbis, croats, bosnians i montenegrins. Amb la separació de Iugoslàvia i l'aparició de nous estats, el terme «serbocroat» va caure en desús, a excepció de la lingüística. Avui en dia, la denominació de l'idioma és una qüestió polèmica, en la qual tenen molt a veure la història i la política. Després de la desintegració de Iugoslàvia i el cessament d'aplicació dels acords lingüístics entre Croàcia i Sèrbia es ve insistint molt, sobretot del costat croat, en la separació entre els tres idiomes. El major punt d'acord que es pot aconseguir en aquest sentit és el d'admetre que el serbi i croat (juntament amb el bosnià) formen part del «diasistema eslau centre-meridional».\nEl croat modern estàndard és resultat de l'evolució de més de nou-cents anys de literatura escrita en una barreja d'eslavònic litúrgic croat i la llengua vernacla. L'eslavònic litúrgic croat va ser abandonat cap a mitjans del segle xv i la literatura en croat «purament» vernacle existeix des de fa més de cinc segles.\nEls començaments de la llengua escrita daten del segle ix, quan l'antic eslau fou adoptat com a idioma litúrgic. Més endavant es començà a fer servir per a finalitats seglars i arribà a ser conegut com a versió croata de l'antic eslau. Les dues variants, litúrgic i seglar, continuaren en ús fins a mitjan segle ix, escrites en l'alfabet conegut com a glagolític. Fins a final segle xi els texts medievals croates eren escrits en tres formes diferents: llatina, glagolítica i ciríl·lica croata (arvatica, poljičica, bosančica), i també en tres idiomes: croata eslau, llatí i antic eslau. L'últim, desenvolupat pel que fa a la variant croata de l'església eslava entre els segles xii i xvi. El document antic més important d'instrucció croata és la Taula de Baška, de final segle xi. És una gran taula de pedra trobada a la petita església de Santa Llúcia a l'illa croata de Krk, i conté el text escrit en txakavski (avui dia un dialecte del croata) i en escriptura croata glagolítica. En l'actualitat hi ha una gran quantitat de monuments en pedra o escrits en glagolític. També és important en la història de la nació, ja que menciona Zvonimir, aleshores rei de Croàcia.\nTanmateix, els texts representatius luxosos i ornats de l'església croata eslava pertanyen als segles xiii i xiv, quan coexistiren amb la literatura vernacla croata. Són el Missal del Duc Hrvoje de Bòsnia i la Fractura a Dalmàtia (1404), el primer llibre imprès en llengua croata (1483). També, durant el segle XIII començaren a aparèixer texts polítics i diplomàtics. Els més importants són: Delimitació d'Ístria (1275) i El Codi de Vinòdol (1288), ambdós en el dialecte txakavski. La literatura del dialecte de shtokavski, basada en els texts originals txakavskis de procedència religiosa (missals, breviaris, llibres de resos) aparegueren gairebé un segle més tard. El text vernacle més important en shtokavski és el llibre croata de rés del Vaticà.\nLlengua i estandardització modernes[modifica]\nTot i que els primers texts purament vernacles en un croat diferent del de l'església eslava daten del segle xiii, és en els segles xiv i xv quan sorgí la llengua croata moderna (registrat en texts com el llibre croata del rés del Vaticà a partir de 1400) en la forma (morfologia, fonologia i sintaxi) que es diferencia solament lleugerament de la llengua estàndard croata contemporània. En la traducció de la Bíblia del manuscrit de Bartolomeu Kašić l'estandardització de la llengua croata es pot remuntar un altre cop al primer diccionari il·liri (Fausto Veranzio: Linguarum-Latinae de Europae del nobilissimarum del quinque de Dictionarium, Italicae, Germanicae, Dalmatiae et Unaricae, Venècia, 1595) i la primera gramàtica croata (Bartolomeo Kašić: Duo del llibre dels il·liris de les llengües de les institucions, Roma, 1604). La llengua de la traducció de Kašić del Jesuït de la Bíblia (Antic i Nou Testament, 1622-1636) en el dialecte estocojekau (l'estil ornat de la literatura del Renaixement de la República de Ragusa) està tan prop de la llengua estàndard contemporània (tret de l'ortografiia), ja que els lingüistes del segle xix prengueren la gran República com a model per estandarditzar la llengua.\nC, c: [ts] com a nets\nČ, č: [ʧ] no té equivalent en català, s'assembla a tx\nĆ, ć: [ʨ] com a cotxe\nArticle principal: Alfabet croat\nEl croat s'escriu amb l'alfabet llatí amb alguns caràcters propis, formats afegint signes diacrítics a algunes lletres llatines. L'alfabet croat té trenta lletres:\nLes lletres q, w, x i y es fan servir només per manlleus d'altres llengües. Els dígrafs dž, lj i nj es consideren com una sola lletra cada un a cara a l'ordenació alfabètica.\n↑ 1,0 1,1 «Croatian». Ethnologue. Languages of the World.. [Consulta: 20 febrer 2015].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Croat\nDiccionari croat-català i català-croat en línia\nHi ha una edició en llengua croata\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Croat_(llengua)&oldid=30232680»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 maig 2022 a les 19:23.


Aquests últims anys la pretesa declaració unilateral d’independència, el procés, la manca d’una governança eficaç, l’efecte capitalitat de Madrid i les desigualtats tributàries fan fugir de Catalunya milers d’empreses cap a altres regions espanyoles que, gràcies a això, han aconseguit impulsos en els seus ritmes de progrés respectius.\nEm temo molt, i m’agradaria equivocar-me, que en aquest moment Catalunya i Barcelona s’estan situant en una situació de caiguda lliure per una sèrie de circumstàncies no del tot alienes al pèssim nivell de governança que tenim i de què és testimoni la dificultat per formar govern després dels complexos resultats electorals del 14 de febrer.\nEstem en un cercle viciós difícil de tallar: hi ha pocs consensos per corregir-lo\nTampoc no hi ajuden, ara, els impactes de la covid, les conseqüències de l’afer Hasél i el descontentament juvenil amb protestes de carrer amb aldarulls, vandalismes al mobiliari urbà i destrosses i robatoris a importants comerços de marques internacionals a les zones més comercials de Barcelona.\nNo m’agrada ser pessimista, però els que practiquen la desgovernança i impulsen o toleren les crítiques a les forces de seguretat creen una situació en què Barcelona –que sempre havia estat locomotora de Catalunya i d’ Espanya– pot esdevenir una simple ciutat provinciana.\nHem entrat en un cercle viciós de caiguda lliure que no veig per on es pot tallar, atès que hi ha pocs consensos per corregir-lo. Les dinàmiques negatives es detecten en tots els fronts.\nUna cosa tan evident com l’estrepitosa crisi del Barça també s’ha d’incloure entre els factors negatius, ja que el club és un símbol de Catalunya davant Madrid. Si el Barça no guanya títols i si Messi deixa de ser la gran figura mundial, el Barça deixarà de ser capaç de vendre samarretes a tot el món i atreure turistes al seu estadi, amb la qual cosa es perdrà possibilitat de posicionar Barcelona al món i la majoria dels projectes arquitectònics i urbanístics per engrandir el club deixaran de tenir sentit, i el “ més que un club” perdrà sentit.\nPerò hi ha moltes més coses: si els projectes museístics barcelonins no arrelen, si l’obertura o continuïtat d’hotels i restaurants ensopega amb més restriccions que en altres ciutats, si les fires i congressos estan al ralentí per la covid i si les destrosses i saquejos en botigues internacionals del passeig de Gràcia no es corregeixen, em fa la impressió que amb Gaudí no n’hi haurà prou perquè Barcelona continuï sent capçalera turística i base indiscutible per als creuers nàutics mediterranis i per a la transoceanitat del seu aeroport. Són algunes les ciutats que es postulen per recollir les empreses, creuers, hotels, fires i congressos que Barcelona perdi.\nEstà bé que confiem en els futurs finançaments europeus favorables, però el més essencial és que aquí corregim els nostres propis conflictes, que són els que ens aboquen a la situació de caiguda lliure...


Carnet AM a Amer - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet AM a Amer\nDescobreix que facil és treure't el Carnet AM a Amer amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet AM a Amer\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet AM a Amer? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


El nostre servei de manteniment informàtic Algimia de Alfara i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client i remotament, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Algimia de Alfara, també realitzem el monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nA Gestinet Algimia de Alfara només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Algimia de Alfara, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a Algimia de Alfara, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Algimia de Alfara periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, utilitzant sempre les tècniques i metodologies més innovadores i eficients.\nEl nostre servei informàtic a Algimia de Alfara disposa d'un temps màxim de resposta sobre incidències de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de suport informàtic a Algimia de Alfara disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client de manteniment de sistemes informàtics a Algimia de Alfara un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precisos possible.\nEls clients disposen els telèfons mòbils dels tècnics vinculats per a que puguin contactar directament i ser més resolutius i efectius en el servei de suport informàtic a Algimia de Alfara.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtica Algimia de Alfara estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de serveis IT a Algimia de Alfara disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.


80 grams | Comunicació literària: 80grams al Secret de l'estiu de Catalunya Ràdio\n80grams al Secret de l'estiu de Catalunya Ràdio\nEscolta El plaer de les coses petites del divendres 6 d'agost, una secció d'El secret de l'Estiu de Catalunya Ràdio en la que 80grams col·labora. Aquest divendres proposem Plaers literaris de l'Orient amb la novel·la El cel és blau, la terra blanca de Hiromi Kawakami i Mar de Roselles de Amital Ghosh.\n:: Els divendres d'estiu de 18:00 a 19:00,\nOlga Xirinacs 13 d’agost de 2010 a les 11:50\nacabo de llegir "El cel és blau... etc." i m'ha sorprès per la seva inanitat. Borratxos de sake en tota la curta novel·la...\nSí que té el valor d'algunes bones observacions, però certes pàgines les fa malbé el "vavaisme" que aquesta editorial concreta té com a norma i imposa als seus traductors: "vaig, vaig, vaig, etc. etc.", que cansa de llegir, i tot per evitar-se la feina d'una bona construcció sintàctica...\nS'ha de reconèixer la gran tasca divulgadora de la seva editorial o agent, que li ha aconseguit traduccions i crítiques a tot arreu.


La retribució variable a l'empresa - Pime al dia\nLa retribució variable a l’empresa\nLa retribució determina en gran mesura la bona o mala relació existent entre empresa i treballador i esdevé un element motivador vital per garantir el compromís de l’equip humà i evitar la complicada fugida de talents. Aplicar un sistema de retribució variable inclòs dins d’un pla ben dissenyat pot servir per motivar els empleats i perquè aquests de s’identifiquin amb els objectius de l’empresa\nÉs important que les empreses sàpiguen valorar l’esforç extra que duen a terme els seus empleats ja que d’aquesta manera aconseguirà augmentar la productivitat de la companyia. Aquest sistema també és molt útil per establir les noves prioritats de les empreses.\nLa política de retribució de l’empresa és un dels factors que més influeixen en el nivell de satisfacció de l’equip humà. Aquest nivell de satisfacció influirà de manera directa o indirecta en la seva motivació, en les ganes de participar activament en la resolució de problemes puntuals, en la voluntat de treballar en equip i, sobretot, en aquesta actitud positiva i oberta a la comunicació que és imprescindible per a qualsevol projecte empresarial que busqui l’èxit.\nDiferents tipus de retribució\nQuan parlem de retribució, podem definir tres sistemes de retribució més habituals i eficaços ara per ara: la retribució fixa, la retribució variable i el complementari pagament en espècie.\nAnomenem retribució fixa a la retribució econòmica mínima que l’empresa garanteix als seus treballadors i que es fixa depenent de les funcions que exerceixen o del càrrec que ostenten.\nD’una banda representa l’estabilitat pels treballadors i un equilibri que reverteix positivament en el rendiment productiu.\nPerò d’altra banda, pot produir un cert “apalancament” de l’empleat que es tradueixi en una pèrdua d’interès per seguir aportant el seu talent a la resta de l’equip humà.\nLa retribució variable s’estableix en funció dels resultats que s’assoleixen. Per a això s’ha de crear una base o sistema de mesures dels resultats que permetin una remuneració real en base a aquests objectius.\nAquest sistema premia els èxits dels empleats, però té els seus riscos: si aquesta retribució variable és massa escassa o els objectius que ha d’assolir l’empleat per aconseguir la retribució pactada són impossibles de complir, l’equip humà es desmotivarà i, així, baixarà la seva rendiment, la seva implicació en el projecte i, per descomptat, el seu nivell d’eficiència, eficàcia i productivitat.\nLa tercera retribució salarial, la retribució en espècie, consisteix a complementar el salari base o la retribució variable amb una sèrie de beneficis no monetaris als empleats. Hi ha molts exemples de retribució en espècie: dies de vacances, flexibilitat horària, viatges, regals, formació d’alt nivell, ús del vehicle d’empresa, descomptes, etc.\nDes del punt de vista de la motivació i la productivitat veiem que, en moltes ocasions aquestes retribucions en espècie són molt més determinants que les econòmiques.\nPodríem parlar d’un quart gran sistema de retribució, el que està lligat a la productivitat però sens dubte és un sistema molt més complex que dona per fer un anàlisi més particular.\nCom podem crear el sistema retributiu òptim per a la nostra empresa?\nQualsevol política de retribució té els seus pros i contres i no hi ha una fórmula fixa que funcioni en totes les empreses i en tots els grups humans, però sí que hi ha una sèrie de característiques clau que hauria de complir qualsevol sistema retributiu per intentar ser el més perfecte possible:\nJust: que no generi greuges comparatius entre els treballadors\nAssolible: hem d definir objectius que es puguin assolir\nSenzill: hem de fugir de sistemes complexos que generin desconfiança. La simplicitat i claredat és un element clau pel seu èxit\nTransparent: cal aportar tota la documentació per comprovar d’on surten les xifres\nEsglaonat: és recomanable que compti amb diferents etapes remuneratives d’assoliment\nFinalment, per dissenyar un bon pla és molt important comptar amb l’assessorament adequat ja que aquest pot contribuir de manera important a ajudar a estalviar costos a les empreses. Només si s’arriben els resultats extra s’incrementaran els seus costos retributius.\nPenseu implementar o revisar a la vostra empresa un sistema de retribució variable? Al Departament de Recursos Humans de PIMEC us podem ajudar.\nArticle anterior La transformació digital, vital per al futur de les empreses\nArticle següent Experiències d’outdoor trainning