Hospitals en Franja de gaza - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Territori palestí - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Territori palestí › Hospitals en franja de gaza\nHospitals en franja de gaza Territori palestí\nSi ja no sap què fer quan truqueu Hospitals en Franja de gaza i ningú escolta el telèfon ràpidament, us direm què heu de fer: proveu de trucar als telèfons que oferim aquí. Són els telèfons de cites i atenció a les 487904 persones que viuen a Franja de gaza.\nExigim als nostres usuaris, en cas que trobin un o més errors en els registres de Hospitals en Franja de gaza en aquest directori, avísenos perquè puguem rectificar immediatament. La vostra ajuda és molt important per continuar mantenint la qualitat d'aquest lloc web.\nQualsevol emergència mèdica ha de ser tractada seriosament i s'ha de buscar la consulta mèdica tan aviat com sigui possible. És per això que aquesta guia de Hospitals en Franja de gaza és tan útil per a les persones. Trobeu l'hospital més proper a aquí a Territori palestí.\nHospitals en Franja de gaza per categoria\nDes de Hospitalsworldguide som conscients que molts dels nostres usuaris necessiten saber quins són els hospitals públics Franja de gaza (Territori palestí). No tothom pot pagar enormes quantitats de diners per problemes de salut. Aquí us mostrem una llista amb tots ells\nA Franja de gaza (Territori palestí) hi ha diversos centres hospitalaris privats de qualitat. El preu d'una consulta mèdica, una teràpia o tractament o un laboratori clínic o proves d'imatge poden variar molt d'un hospital privat a un altre. Per això, us proporcionem una llista de cadascun d'aquests centres, amb els seus respectius llocs web i telèfons, de manera que podeu obtenir informació detallada sobre les condicions de cada centre\nHospitals en Franja de gaza per ciutat important\nSi necessiteu atenció mèdica urgent, aneu a l'hospital més proper a Gaza, territori palestí. Aquí trobareu tot, amb la seva ubicació indicada al mapa, de manera que no tingueu el més mínim dubte d'on es troben i de com arribar.\nNo espereu més si necessiteu veure el vostre especialista avui mateix. La vostra salut hauria de ser la vostra prioritat i ha d'estar en bones mans. Consulteu aquí en aquesta base de dades d'hospitals, el vostre hospital més proper a Jan Yunís, territori palestí.\nJabālyā És una ciutat meravellosa, situada a territori palestí. Però és encara més meravellós gaudir-ne amb bona salut. Si no està bé i necessita veure un metge per reconèixer-lo, aquí trobareu el telèfon de tots els hospitals d'aquest lloc.\nEmmalaltir pot ocórrer de sobte, el moment que menys espera. Si visiteu o visiteu Rafaḩ, aquesta bella ciutat territori palestí, i teniu símptomes molestos com el dolor abdominal, nàusees o vòmits, potser hauríeu d'anar a l'hospital més proper. Vegeu tota la informació de l'hospital aquí a Hospitalsworldguide.\nQuan hi ha un problema de salut per fer front a això depèn de l'atenció hospitalària, el millor que pots fer és comprovar bé on estàs Dayr al Balaḩ, territori palestí l'hospital al qual has d'anar. Aquí a Hospitalsworldguide trobareu la ubicació exacta de cadascun d'aquests centres, de manera que no podeu arribar-hi sense perdre's en el camí.\nLa població de Bayt Lāhyā, territori palestí sempre ha confiat en una atenció mèdica de qualitat dels hospitals dels voltants. Si necessiteu consultar la informació de contacte i la ubicació geogràfica d'un d'aquests hospitals, ens complau dir-vos que a Hospitalsworldguide trobareu tot el que necessiteu saber.\nHospitals en Franja de gaza per província\nLlistat de hospitals pròxims a Franja de gaza\nSt John of Jerusalem Eye Hospital- (Situat a 94.77 km)\nHadassah Medical Organization- (Situat a 86.40 km)\nAl-Makassed Islamic Charitable Society Hospital Jerusalem- (Situat a 95.31 km)\nAugusta Victoria Hospital- (Situat a 95.90 km)


DINS L’ATRIBOLADA MENT DE L’ACTOR\nEl cineasta mexicà resident als Estats Units Alejandro González Iñárritu acaba d’aconseguir dos importants guardons per la seva darrera pel·lícula, “Birdman (o la inesperada virtud de la ignorancia)”, en la nit dels Globus d’Or. Els premis al millor guió i millor actor de comèdia per Michael Keaton segur que li donaran una bona empenta per posicionar-se en un bon lloc de cara a la propera cerimònia dels Oscar. La nova proposta del director de “Amores perros” (2000) és una pel·lícula tan estranya i esquiva com subjugant i atractiva que representa tot un repte tècnic i logístic per Iñárritu ja que ha estatrodada en un enrevessat però majestuós pla-seqüència que dura tota la pel·lícula.\nAquest embranzida artificiosa, que alguns corren a considerar com una maniobra narcisista de mirar-se el melic, li serveix al cineasta per retratar amb molta energia i intensitat la davallada irreversible d’un cèlebre actor, Riggan Thomson (Michael Keaton), que ha assolit la popularitat gràcies al seu paper del superheroi “Birdman” i ara es vol redimir artísticament pujant a l’escenari tot adaptant l’obra De què parlem quan parlem d’amor de Raymond Carver a Broadway.\nPel·lícula inclassificable en format de capses xineses que parla del cinema dins del cinema però que aprofita per flirtejar també les polèmiques i tibants relacions entre cinema i teatre tot marcant la distància que separa l’entreteniment majoritari de l’art minoritari. Es segueixen descabdellant temes derivats com la contradictòria dicotomia que sorgeix entre l’èxit fàcil obtingut per aquest cinema massiu de fira a base de les multipropietats dels superherois i la necessitat de buscar el reconeixement i l’aprovació crítica.\nS’acosta al tema col·lateral dels estralls o l’ansietat que pot crear la fama en carn pròpia, el preu de la fama, per afrontar la rivalitat caïnita entre actors, duel d’egos narcisistes. Una picabaralla entre bambolines que conté uns diàlegs tan punyents com destructius que surten escopits de la boca del vanitós i petulant actor Mike Shiner (Edward Norton) que vol eclipsar a l’impulsor directe de l’obra teatral Riggan. Un dissortat Riggan, entregat en cos i ànima a la seva rehabilitació actoral que, d’altra banda, arrossega una vida sentimental fallida amb una filla enemistada.\nUn cúmul de desgràcies i trompades que acostaria la vida del patètic Riggan al clàssic relat dels perdedors i fracassats si no fos per un enfocament que pren certa distància de tot plegat i les dosis d’enginy, rauxa i gràcia que imposa Iñárritu. Una tragicomèdia esperpèntica i absurda carregada de fina ironia i humor negre, de frivolitat i de dolor, de soroll i fúria i de melancolia i tristesa, amb un personatge tan esberlat i trencadís com commovedor que,a sobre, viu perillosament escindit entre la realitat i la fantasia, entre l’entarimat i els superpoders.


Lesmes "felicita" Marchena i la fiscal general destaca la "imperiosa obligació" d'acatar la sentència\nLa Fiscalia posa en dubte la "imparcialitat" de la Generalitat amb els presos si són condemnats\nFelip VI presideix l'acte d'obertura de l'any judicial, al costat de Carlos Lesmes i Dolores Delgado EFE\nMadridFelip VI ha ocupat aquest dilluns el privilegiat lloc que Manuel Marchena va custodiar al llarg dels quatre mesos de judici al Procés a la sala de plens del Tribunal Suprem, en un acte d'obertura de l'any judicial marcat per la proximitat de la sentència, prevista per a la primera quinzena d'octubre. Les primeres paraules del Consell General del Poder Judicial, Carlos Lesmes, han sigut per "felicitar" Marchena i la resta de membres del tribunal que van participar en el judici i agrair-los el seu "compromís amb l'estat de dret". Després d'expressar el seu reconeixement als actors que van prendre part en el procediment, "tant les acusacions com les defenses, pel desenvolupament de la seva feina, en què ha primat la professionalitat i el rigor", Lesmes ha indicat que el respecte al dret comporta, "ineludiblement, el respecte a la decisió judicial".\nAquest és el missatge que ha transmès també la fiscal general de l'Estat, María José Segarra, que ha subratllat la "imperiosa obligació d'acatar la sentència que es dicti, sigui quin sigui el seu sentit", en una clara resposta al president de la Generalitat, Quim Torra, que dijous passat va assegurar en una conferència a Madrid que només acceptarà una absolució. La Fiscalia fa extensiva a Centres Penitenciaris –l'òrgan que depèn de la conselleria de Justícia i que gestiona les presons catalanes– la crida a fer complir la resolució del Suprem. En la seva memòria anual del 2019, ha posat en dubte la "imparcialitat" d'aquesta institució a l'hora d'avaluar els presos independentistes en cas de ser condemnats, i posa com a context les declaracions del director general de presons, Amand Calderó, favorables a la llibertat dels represaliats.\nFelip VI, rebut per Lesmes i que ha saludat els presidents de les diferents sales del Suprem –entre els quals Marchena–, ha presidit la sessió. A la seva dreta, Lesmes ha pronunciat un discurs en què no ha faltat la crida al respecte per l'estat de dret, que ha vinculat directament a la democràcia. "Tan indissolublement està unida la democràcia a l'estat de dret com aquest a l'existència d'un poder judicial independent. El dret necessita els jutges per a la seva realització", ha remarcat el també president del Suprem. Com si es tractés d'una resposta a les tesis dels líders independentistes acusats, Lesmes ha asseverat que la democràcia "no existeix sense regles que ordenin el funcionament de les seves institucions i normes que garanteixin els drets civils i polítics i preservin la pròpia llibertat". "Són la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic els que reconeixen i ordenen drets i llibertats", ha afegit Lesmes, que ha utilitzat paraules de Ciceró de l'obra 'Pro Cluentio' que "ressonen a les nostres orelles amb rabiosa actualitat": "Som esclaus de les lleis per poder ser lliures".\nSensació "agredolça" pel fracàs de les extradicions\nLa fiscal general ha defensat que el sistema de justícia és un dels "pilars" en què s'ha de basar la "convivència", que haurà de seguir sent "garantida en tot el territori nacional mitjançant l'única forma possible en un estat democràtic: el respecte a la llei". El discurs de Segarra ha vingut acompanyat de la memòria anual, en què la Fiscalia destaca la sensació "agredolça" perquè la "sintonia" amb els seus homòlegs europeus "no s'ha vist reflectida en les decisions adoptades per determinats òrgans judicial", en una clara referència al tribunal regional de Schleswig-Holstein que va denegar l'extradició per rebel·lió de Carles Puigdemont.\nFelip VI amb els principals càrrecs de la magistratura Efe\n"En aquest punt convé reafirmar que la normativa sobre cooperació internacional descansa en el principi de confiança mútua. I aquesta confiança pot trencar-se quan no es respecten els respectius àmbits competencials, realitzant tasques de valoració sobre el grau o intensitat d'alguns elements del tipus penal, segons el nostre criteri, excedeixen obertament la tasca de control del compliment de les formalitats necessàries per executar les decisions remeses per les autoritats judicials o fiscals dels països implicats", subratlla el ministeri públic en el document.\nLa ministra de Justícia, Dolores Delgado, ha personificat la representació del govern espanyol en l'acte, al qual també han assistit la presidenta del Congrés, Meritxell Batet, i el president del Senat, Manuel Cruz. També hi han assistit cares conegudes del judici del Procés com la resta de membres del tribunal, els fiscals Javier Zaragoza i Jaime Moreno, o l'advocat de Vox Javier Ortega Smith, també diputat al Congrés i regidor a l'Ajuntament de Madrid. Entre els presents també destaca Edmundo Bal, ara diputat de Cs a la cambra baixa, però anteriorment advocat de l'Estat que va ser cessat amb l'arribada de Pedro Sánchez a la Moncloa i que defensava l'acusació de rebel·lió.\nCGPJ Fiscalia General de l'Estat Carlos Lesmes María José Segarra


Inspecció de Treball detecta «riscos psicosocials» a la Policia Local de Palafrugell - Diari de Girona\nInspecció de Treball detecta «riscos psicosocials» a la Policia Local de Palafrugell\nEl sindicat CSIF denuncia la situació i reclama al consistori que prengui mesures\n07·03·19 | 15:31\nUn informe d'Inspecció de Treball conclou que "encara hi ha riscos psicosocials" a la Policia Local de Palafrugell. El document detalla que, tot i que el consistori ha pres algunes mesures per "reconduir els conflictes interpersonals" que s'hi han generat, els riscos "no han estat suficientment eliminats". La inspecció a les dependències de la Policia Local es va fer el mes de novembre de l'any passat arran d'una denúncia del sindicat CSIF per conflictes al cos.\nL'informe insta l'Ajuntament a prendre mesures com ara establir mecanismes de control intern que impedeixin situacions d'abús d'autoritat; fer una nova avaluació dels riscos i una planificació preventiva; elaborar plans estratègics de formació dels comandaments; cursos de formació en matèria de seguretat o l'adopció de mesures per garantir la separació entre els agents en conflicte. El CSIF reclama al consistori que atengui les peticions.\nEl sindicat CSIF va denunciar davant d'Inspecció de Treball conflictes al cos de la Policia Local. El mes de novembre, segons consta a l'informe, la tècnica de la Direcció General i un inspector van visitar les dependències policial, on van realitzar diverses entrevistes (algunes per telèfon perquè alguns dels efectius estaven de baixa i de vacances).\nFruit de les converses i de les comprovacions fetes, l'informe conclou que "s'ha pogut constatar parcialment la realitat dels fets denunciats" perquè "encara existeixen riscos psicosocials que no han estat suficientment eliminats ni reduïts per l'Ajuntament de Palafrugell". Tot i això, admet que els seus responsables "han adoptat diverses mesures al llarg dels anys per tractar de reconduir els conflictes interpersonals que s'han generat".\nDenuncia del sindicat\nPer això, insta a prendre diverses mesures en terminis que van des del compliment "immediats als dos mesos" i alerta que, en cas contrari, l'Ajuntament podria enfrontar-se a una sanció econòmica.\nEntre les mesures, fixa l'establiment de mecanismes de control que impedeixin "situacions d'abús d'autoritat, manca d'equitat, arbitrarietats i qualsevol conducta de violència". També elaborar una nova avaluació de de riscos psicosocials i la "conseqüent planificació preventiva"; fer plans estratègics de formació als comandaments; realitzar cursos de formació en matèria de seguretat i salut o la incorporació de vigilància de la salut dels membres del cos.\nA més, demana que es prenguin mesures per garantir la separació "total, absoluta i permanent" dels agents i comandaments en conflicte, entre d'altres. El sindicat denuncia la situació i reclama el "compliment immediat" de les mesures fixades.


Depenent de la destinació a la qual ens dirigim, hem de considerar els riscos que visitar determinats països o zones pot comportar. Per això, existeixen les denominades assegurances per a segrestaments.…\nCom podem conduir d'una manera més eficient?\ndilluns, 22 de gener, 2018\nJa sigui per reduir les emissions contaminants dels nostres vehicles com per fer un favor a la nostra economia, realitzar un estil de conducció eficient ens beneficia a tots. Una conducció més eficient pot ajudar-nos a reduir les emissions de CO2 fins a un 15%, a més d'un estalvi en el consum de combustible similar.…\nNova mascota aquest nadal? No oblidis assegurar-la!\ndijous, 07 de desembre, 2017\nEl nadal és època de regals, il·lusió i somnis complerts. En el cas dels més petits de la casa, i dels no tan nens, és molt habitual que optem per ampliar la família amb una nova mascota en aquestes dates. Ja sigui mitjançant la compra d'un animal o l'adopció, no hem d'oblidar que aquest regal carregat d'il·lusió també arriba amb moltes responsabilitats i ensurts.…\nLes noves tecnologies ofereixen un ampli ventall de possibilitats que, aplicades a l'educació, ens permeten oferir avantatges en l'aprenentatge d'idiomes que fins ara no eren possibles.…\ndimarts, 21 de novembre, 2017\nArribat el moment de la jubilació o en qualsevol altra situació en la qual rescatem el nostre pla de pensions o PPA (pla de previsió assegurat), haurem de tenir en compte com tributarà aquest rescat.…\nQuins avantatges té fer les teves aportacions al Pla de Pensions abans de finalitzar l'any?\ndivendres, 03 de novembre, 2017\nEns trobem propers a la finalització de l’any i és el moment per aprofitar els avantatges de la Desgravació fiscal de les aportacions dels Plans de Pensions. Amb aquestes aportacions podem reduir la nostra Base imposable del IRPF, sempre que les fem abans d’acabar l’any fiscal.…\nEl Bitcoin és una criptomoneda o moneda virtual que va sorgir en 2009 amb l'objectiu de generar una alternativa descentralitzada a les actuals monedes.…\nCojebro, l'Associació de Brokers d'Assegurances fundada en 1993, de la qual forma part Grup Santasusana, va celebrar aquest cap de setmana passat a Saragossa la primera convenció Cojebro-Junior dins del seu projecte en el qual formar als futurs líders de les corredories.…\nConeixes el Butlletí Electrònic Santasusana?\ndimarts, 17 d'octubre, 2017\nI a més de SANTASUSANAPP tenim a la vostra disposició el BUTLLETÍ ELECTRÒNIC SANTASUSANA.…\nCom poden ajudar-nos els codis QR en cas d'accident?\ndimarts, 26 de setembre, 2017\nLes últimes tecnologies no només ens ajuden a estar més connectats o tenir noves vies de diversió, també poden estar al servei de la seguretat de les persones.…\nMés recent Pàgina 5 de 12 Més antic


La Renda (no) Bàsica en el discurs de Francina Armengol | ATTAC Mallorca La Renda (no) Bàsica en el discurs de Francina Armengol – ATTAC Mallorca\n1 juliol, 2015 - Estatal, Opinió, Renda bàsica\nEn el discurs que Francina Armengol ha fet al Parlament de les Illes Balears sol·licitant la investidura com a presidenta del Govern hi ha, a parer meu, tot un seguit de propostes ben interessants. Però n’hi ha una que, per la seva manca de claredat, m’ha sobtat. La candidata a la investidura ha dit: “… el nou Govern implementarà una Renda Bàsica progressiva per a totes les persones, independentment que tinguin feina o no”. A què es refereix? A una Renda Bàsica que serà progressiva (serà major o menor en funció d’altres ingressos personals i/o familiars?) O tal vegada el que ha proposat és la progressiva implantació d’una Renda Bàsica? Tant se val. En ambdós casos és un disbarat, si més no, conceptual.\nEn el món acadèmic, de l’activisme social i de la política, es coneix la Renda Bàsica (RB) com un ingrés (una quantitat dinerària igual per a tothom) pagat per l’Estat, com a dret de ciutadania (i no únicament per fer front a l’empobriment, l’exclusió social o la desigualtat) a cada membre de ple dret o resident de la societat, fins i tot si no vol treballar de manera remunerada, sense prendre en consideració si és ric o pobre o, dit d’una altra manera, independentment de quines puguin ser les altres fonts de renda que es puguin tenir, i sense importar amb qui es convisqui. Òbviament la Renda Bàsica, com a política econòmica predistributiva, és la millor proposta per acabar amb l’exclusió social i una potent política igualitària, perquè els no rics hi guanyen, i els rics i molts rics hi perden en termes de major contribució fiscal. Sí, el senyor Escarrer, posem per cas, cobraria (de la mateixa manera que, malgrat els seus ingressos, té dret a ser atès pel sistema públic de salut) la RB –entorn dels 7.500 € a l’any–, però contribuiria molts més amb els seus impostos de la quantitat que cobraria per aquest concepte.\nVal a dir que la RB és una proposta d’abast internacional articulada entorn de la Basic Income Earth Network, que en el Regne d’Espanya des de fa anys difon i investiga la Xarxa Renda Bàsica que, per cert, no fa gaire temps ha demostrat empíricament la viabilitat econòmica de la proposta en el conjunt del Regne d’Espanya, sobre una modificació substancial de la fiscalitat (vegeu tota la informació a www.redrentabasica.org).\nPrenent en consideració que la característica definitòria de la RB és el seu caràcter absolutament incondicional, és un oxímoron propasar una RB progressiva o una progressiva implantació de la RB que, òbviament, tant en un cas com en l’altre, estaria plena de\ncondicionants. Si, a més a més, associam la viabilitat fàctica de la RB a una nova lògica fiscal, sense sobirania plena en aquest àmbit, és un oxímoron doble parlar d’implantació de quelcom semblant a una RB autonòmica que, en el millor dels casos, estaria condicionada a les disponibilitats pressupostàries i a les polítiques de recentralització financera i econòmica de les comunitats autònomes.\nEn definitiva, vull pensar que, veritablement, la proposta del nou Govern de les Illes Balears no és una altra cosa que una Renda Mínima, una Renta Mínima d’Inserció –o qualsevol altra denominació– garantida en els termes de la Llei de serveis socials de les Illes Balears, però condicionada a uns determinats perfils de les persones perceptores i a les disponibilitats pressupostàries de l’esquifit pressupost de la CAIB. És a dir, una Renda (no) Bàsica. No és poca cosa però, ni de bon tros, és una Renda Bàsica.\nEtiquetes: activisme, Balears, ciutadania, fiscalitat, Parlament, política, renta mínima, salut, societat, Treball


Simfonia Bergman a la Filmoteca de Catalunya – L'Opinió Socialdemòcrata\nData: 12/06/2018 – 31/08/2018\nMai cap director abans d’Ingmar Bergman (Uppsala, 1918 – illa de Fårö, 2007) no havia reflexionat de manera tan profunda sobre qüestions tan ineludibles com la mort, l’existència de Déu o el deteriorament de l’amor.\nLa mirada interior d’aquest cineasta i home de teatre turmentat, profundament arrelat a la cultura nòrdica, es remunta a la seva infantesa en el si d’una família luterana que feia de la repressió dels instints una virtut. Des d’un inici, la seva obra ha reflectit el seu pensament com si es tractés d’un diari íntim, però és a partir del 1960 quan assoleix el cim del seu art tot conciliant forma i fons en una simfonia creativa que va atorgar al setè art un prestigi cultural insòlit fins aleshores.\nEls inextricables problemes existencials i les amargors lacerants dels seus drames no van ser obstacle perquè Hollywood premiés Bergman amb l’Oscar pels films La font de la donzella, Com en un mirall i Fanny i Alexander. Aquests reconeixements es van veure superats el 1997 quan un nodrit grup de prestigiosos cineastes el va escollir com el director més important del segle XX per rebre a Cannes la Palma d’Or honorífica del cinquantenari. Amb motiu del seu centenari iniciem el que serà el gran cicle de l’estiu, què es perllongarà fins a finals d’agost.\nFotografia By Joost Evers / Anefo (Nationaal Archief) [CC BY-SA 3.0 ], via Wikimedia Commons\n← Mecal Air Barcelona – Divendres\nParcs i jardins, el concepte Colau de rehabilitació urbana →


Fa vuitanta anys el nostre país vivia hores dramàtiques, fets que condicionarien la vida futura de les generacions posteriors. Ara ja hauria d’haver arribat el moment de contemplar aquell passat amb la fredor que dóna el pas del temps, però la ferida encara no ha curat del tot, el pus persisteix i ens veiem abocats a tornar eternament al tema. Els soldats del 36 ens miren de fit a fit i ens reclamen justícia.\nVivim en un país que no ha sabut, no ha pogut o no ha volgut, passar pàgina. Després de vuit dècades encara queden fosses per obrir en les cunetes i cartes per llegir en el fons de les calaixeres. L’altre dia en vam descobrir una d’aquestes a casa, i ens emocionà tot el que es deia i el que es callava, i tot el drama que sorgia entre línies. La gana, la por, els drames personals i els col·lectius, tot torna i ressorgeix en el moment més impensat.\nProbablement aquest estiu de bogeria del 2016 no és el millor moment per mirar enrere amb tranquil·litat, però quin estiu serà el bo? Javier Cercas va encapçalar Soldados de Salamina amb aquella frase d’Hesíode on deia que «Els déus han amagat el que fa viure als homes» i potser és veritat que precisament el que ens fa viure és la memòria, però la memòria sense justícia només serveix, com al darrer dels justos, per intentar agafar amb les mans un grapat de cendres vagabund.


Testimonis Escrits - Montse Timoneda\nINICI > TESTIMONIS > TESTIMONIS ESCRITS\nAixò és el que opinen els nostres pacients\nRecomanaria aquesta clínica a tothom perquè a més de tenir grans professionals, són també grans persones, es respira molt bon rotllo entre tot l’equip.\nGràcies a la recomanació d’una amiga que ja es visitava ara ja és la meva clínica de confiança. 100% recomenable x tot absolutament. Gràcies a tot l’equip per fer-m’ho tot tan bé i agradable.\nUn 10 sens dubte\nMolt agraïda a la Dra Montse Timoneda i tot el seu equip. En un moment de dificultats em van atendre ràpidament i van ser capaços de solucionar un problema dental d’urgència molt per sobre de les expectatives. Una clínica molt recomanable sense cap mena de dubte.\nDemana la teva cita Ara i t’informarem sense compromís del tractament i de com podem ajudar-te. La primera visita és gratuïta per a tu, només necessitarem una estona del teu temps.


Sergi Novo s’incorpora al TIC Sud com a Clúster Mànager | La Guia De Reus\nInici Actualitat Sergi Novo s’incorpora al TIC Sud com a Clúster Mànager\nSergi Novo s’incorpora al TIC Sud com a Clúster Mànager\nEl Clúster TIC Catalunya Sud reforça la seva estructura amb la incorporació del reusenc Sergi Novo com a nou Clúster Mànager a partir d’aquest mes d’octubre.\nSergi Novo compta amb una àmplia experiència en l’Administració Pública i l’empresa privada. Havent treballat com a Consultor de Comerç Internacional, Atracció d’Inversions i Innovació a l’oficina d’Acció a Londres, Sales Manager a una start-up tech i Responsable de Digitalització. Tot plegat contribuirà a enfortir i impulsar l’estratègia i el paper del TIC Sud en un moment de creixement, noves oportunitats i projectes ambiciosos.\nEl fins ara Clúster Mànager, Gabriel Domènech, ha tancat la seva etapa al TIC Sud per emprendre un nou repte personal i professional en el qual li desitgem tots els encerts.\nEl Clúster TIC Catalunya Sud, que compta actualment amb un seixantena d’empreses i institucions associades, encara el futur amb la vista posada en nous reptes i projectes. El nou equip treballa ja intensament per continuar aportant valor a tots els membres del TIC Sud i al territori amb l’objectiu de convertir Tarragona en referència dins el sector tecnològic.\nArticle anteriorL’Associació de Salut Mental Dr. Tosquelles presenta el documental ‘Trencant l’Estigma’ a Cambrils\nArticle següentEl festival Di(vi)nes clou la 5a edició a Altafulla


Notícies | Equanima | Page 7\nYou are Here Inici|Arxiu per categoria" Notícies" (Page 7)\nEl passat dia 8 es commemorà el dia de la dona treballadora. Es va triar aquesta data perquè està vinculat, segons diu la wiquipedia, a una protesta efectuada per dones russes per la manca d’aliments, jo em pensava que era per recordar la mort d’unes obreres a Nova York a inicis del segle passat, durant una vaga.\nSigui per un motiu o altre, pel que es va escollir el 8 de març, és perquè al darrere hi ha un exemple de LLUITA en majúscules. Gràcies al coratge d’aquelles dones i al de moltes d’altres que van seguir el seu estel, jo, avui, legalment tinc reconeguts els mateixos drets que un home.\nSi cap d’elles s’hagués atrevit a desafiar la servitud masculina i a oposar-se als dogmatismes que imperaven en aquell moment en els seus respectius països la igualtat continuaria sent una quimera. Curiós: sortir de la zona de confort, arriscar-se, qüestionar-se els dogmes, accions indispensables per a fer coaching, en definitiva: accions indispensables per aconseguir canvis!\nEl programa “Fem Empresa” de RàdioSeu, que us enllaço més avall, ens va convidar tres dones de la comarca i a mi amb l’objectiu que exposéssim els nostres respectius projectes empresarials. Sembla mentida, però, resulta que la lluita d’unes congèneres iniciada fa cent anys va possibilitar que ahir quatres desconegudes, pel fet de ser dones, estiguéssim parlant dels nostres projectes en un mitjà públic. Em queda honorar-les amb aquest pensament de Rita Levi-Montalcini: “la incorporació de la dona a les altes esferes políticosocials i la seva plena implicació són imperatives per a un nou ordre mundial, en el que s’haurà de deixar enrera l’herència d’uns instints antisocials i destructius si aspirem a la superviència de l’espècie humana”.\nPodeu escoltar el programa sencer fent clic aqui o un extracte de l’entrevista a continuació:\nSeguint la nostra cursa particular per donar a conèixer que és el coaching assistit amb cavalls, EQUÀNIMA va contactar amb el filòsof i expert en creixement i motivació personal David Rodríguez que pública habitualment a la revista 7Dies del Principat d’Andorra.\nUs apropem les paraules que l’encantador David Rodríguez ens va dedicar el passat 19 d’octubre i aprofitem l’avinentesa per donar-li les gràcies per la seva col·laboració en el nostre projecte i per recomanar-vos la lectura del seus interessants articles.\nSi el voleu consultar o descarregar: Article equanima al “7dies” del 18 d’octubre de 2012)\nArriba octubre amb la cromàtica tardor, matins i nits fredes acompanyen dies en que els boscos canvien els tons de les fulles dels verds als grocs, ocres i vermells. Els cavalls agraeixen la fresca, estan més actius, juguen entre ells i observen amb deteniment com la natura es posa un altre vestit. Sempre estan atents a tot el que passa, fins i tot quan juguen. La tardor ens ha portat també a visitar els estudis de la Radio Nacional d’Andorra, al programa Cara o Creu per participar en la secció Pals a les Rodes, doncs tant la Creu com el David Rodríguez, volien conèixer què és això del coaching amb cavalls.\nLa Creu parlava del coaching com una teràpia, ho vaig entendre, moltes persones ho associen, però no ho és. El coaching és una técnica d’entrenament personal que ens ajuda a aconseguir els nostres objectius, però no és un tractament ni va dirigit a persones que no es trobin en plenes facultats mentals. Sembla que costa una mica d’entendre que és el que fa un coach i un coach amb cavalls encara més. Ho miro d’explicar amb uns exemples:\nUn dia va venir una persona dient-me que volia deixar de fumar i els cavalls li van demostrar que la seva manca de voluntat era absoluta, que no s’ho creia, que no ho volia, que només ho deia. Això la va portar a buscar el motiu d’aquesta falta i a partir d’aquí trobar la força necessària per fer-ho i aconseguir-ho. Una cosa similar passa a vegades amb les persones que es volen aprimar.\nUn altre assumpte curiós fou el d’un client que manifestava tenir mandra a conduir, li feia falta però no trobava el moment de posar-s’hi. Vam escenificar una carretera a la pista d’equitació. El símbol que el client va triar com a ell mateix en un cotxe va ser esfarnegat pel casc del cavall. El client va descobrir que tenia por a tenir un accident i vam buscar la manera de superar aquest límit.\nEn una altra ocasió un client volia canviar de feina però manifestava no tenir suficient valor per fer-ho. Els cavalls van mostrar-li que el que li feia més por era dir-ho a la seva família perquè temia que no ho acceptessin, tenia por a ser rebutjat.\nRecordo també el cas d’una persona que no sabia dir que no, no volia quedar malament amb ningú, però això li provocava malestar doncs sovint feia coses que no tenia ganes de fer. Quan va veure que era capaç de posar límits a un animal de 500 kg només amb la seva expressió corporal va iniciar un canvi fascinant.\nEls cavalls també ajuden a cohesionar equips de treball perquè amb el seu comportament mostren les actituds de cada component del grup, exposen qui es un bon lider, ensenyen com fer que la comunicació sigui més assertiva. Observant-los un se n’adona que dins la manada tots són importants perquè, d’una manera o d’un altra, tots col·laboren pel benestar del grup i per la supervivència de l’espècie i això és extrapolable al que ha de fer un equip ajudar-se entre tots per tal d’assolir un objectiu comú…


Quin vincle hi ha entre els tòxics ambientals i el càncer? | ets el que menges\nPlom, arsènic, mercuri, DDT, glifosat, hidrocarburs aromàtics policíclics (PAH), formaldehid, benzè, butadiè, parabens, silicones, nitrosamines, dioxines, pesticides, metalls pesants, contaminació electromagnètica… Aquests són només alguns dels tòxics ambientals amb els quals estem en contacte habitualment.\n17 de març 2015 | Actualitzat el 18 de març 2015 per Laura Basagaña\n“Els contaminants en els organismes vius actuen com a disruptors, és a dir, interfereixen en el funcionament correcte de la química corporal. Alguns es poden acumular tant de temps que poden passar de generació en generació”, explica l’oncòloga Natàlia Eres. “No només els agents químics poden tenir efectes adversos a l’hora de potenciar el càncer. També la radiació que s’aplica a alguns aliments per esterilitzar-los i alguns camps electromagnètics, com els derivats de la telefonia mòbil, poden ser perillosos”, afegeix el doctor Joan Vidal-Jové.\nQuins elements tòxics trobem en la indústria alimentària i cosmètica?\nCompostos N-nitrosos (nitrats, nitrits, nitrosamides, nitrosamines): els trobem en fertilitzants que contaminen la terra i les aigües subterrànies (aigua potable, fruita i vegetals, especialment espinacs); també en aliments adobats, fumats, curats, embotits, llet i formatges, cervesa negra, whisky i algunes infusions d’herbes. La indústria alimentària els etiqueta amb la nomenclatura E-249, E-250, E-251, E-252. L’antídot que ajuda a contrarestar aquests tòxics és la vitamina C.\nAmines aromàtiques (en carns i peixos a la brasa o aliments cuinats a temperatures altes).\nBenzopirè i PAH (en aliments cuinats a temperatures altes, cafè torrefacte, bacó fumat, oli de gira-sol o oliva escalfat a foc fort; presents en cultius vegetals propers a autopistes).\nDioxines (en el greix de carns i peixos, o en la part greixosa de formatges, llet i ous; també en el plàstic film. Procedeixen de la contaminació dels rius o dels pinsos utilitzats per alimentar bestiar).\nBisfenol A (BFA): additiu present en plàstics, llaunes de conserva, vernissos, tints i paper reciclat. Alerta si escalfeu biberons amb bisfenol A, perquè el tòxic s’impregna encara més en l’aliment.\nFtalats: dissolvents i suavitzants presents en esmalt d’ungles i cremes cosmètiques, perfums i desodorants. Els més tòxics són DEHP, DBP, BBP, DINP, DIDP, DNOP. Eviteu fer servir colònia cada dia i deixeu aquest hàbit només per a ocasions especials.\nPesticides: DDT, HCB, endosulfan, aldrin, dieldrina, lindan, endrina, mirex, pentaclorofenol, entre d’altres. S’acumulen a la terra i en el greix d’animals i humans. L’antídot per eliminar els tòxics que hàgim pogut ingerir en el passat és fer una dieta rica en plantes crucíferes sense pesticides, cúrcuma i productes fermentats, que ens poden ajudar a excretar-los.\nParabens (conservants alimentaris i cosmètics): E-214, E-215, E-216, E-217, E-218 i E-219.\nPlàstics (contenen bisfenol A, estirè i clorur de polivinil). L’antídot: eviteu comprar menjar envasat.\nMetalls pesants: plom, arsènic, mercuri i cadmi (presents en cosmètics i pesticides). Es relacionen amb l’aparició de càncer de còlon, pulmó, pell, bufeta.\nConsells útils: Compreu aliments frescos sense envasar; eviteu els protectors solars amb absorbents de radiació ultraviolada i, en lloc d’això, feu servir cremes solars amb pantalla mineral; eviteu escalfar aliments en recipients de plàstic; no feu servir perfums ni fragàncies artificials; reduïu les llaunes de conserves i refrescos (poden contenir bisfenol A); opteu per cosmètica sense parabens i amb certificació ecològica, i eviteu productes de neteja que continguin alquifelons.\nFont: Alimentación y vida anticáncer, Odile Fernández Martínez (Ed. Urano, 2013).\nEls agents tòxics no només són substàncies químiques fabricades per l’home. N’hi ha que procedeixen de la natura, com ara el plom, l’arsènic, el mercuri, entre d’altres. “El cos acumula aquests tòxics si té poc poder desintoxicador o si hi ha una sobrecàrrega en l’ambient on viu”, explica Vidal-Jové. “Des de la Revolució Industrial cada cop estem exposats a més tòxics i contaminants sintètics, provinents dels derivats del petroli. Parlem dels policarburs, com el tefló –utilitzat per fer utensilis de cuina– o els conservants en cremes i sabons, o en plàstics que serveixen per envasar aliments o begudes”, indica Eres.\n“També a l’aire hi ha hidrocarburs aromàtics policíclics (policycle aromatic hidrocarbure, PAH), que són partícules procedents del carbó derivades d’alguns processos industrials. A les cases i en espais tancats on es fuma l’ambient conté benzè, formaldehid i 1-3 butadiè. Respirar tots aquests PAH s’ha relacionat amb l’aparició de càncer de pulmó, si hi estem exposats de manera prolongada”, escriu la doctora Odile Fernández Martínez al seu llibre Alimentación y vida anticáncer. Mis recetas anticáncer (Ed. Urano, 2013), que afegeix que “la contaminació per PAH d’una ciutat a una altra és molt diferent; per cada 1% d’augment de la contaminació, el càncer de pulmó augmenta en una proporció del 14%. El fum que surt dels tubs d’escapament de cotxes i motos s’ha relacionat amb la leucèmia infantil, ja que els nadons que passegen en cotxet van a la mateixa alçada”.\nL’impacte dels agents tòxics en els més petits\nSoledad Román, directora de la Fundació Roger Torné –que treballa per a la protecció de la salut dels infants- recorda que “els contaminants formen part de la nostra vida. Des que naixem hi estem en contacte, i en el cas dels nens l’impacte és més gran perquè són més vulnerables que els adults, ja que tenen tots els sistemes en ple desenvolupament”. Aquesta fundació mediambiental va editar la guia per a pares i mares Salud Infantil y Medio Ambiente: una relación de por vida. “La guia tracta diferents situacions d’exposició ambiental i mostra, per exemple, que la contaminació atmosfèrica no afecta igual els nens que els adults, i que l’edat també hi influeix. No és el mateix l’exposició a la contaminació atmosfèrica o del fum del tabac en un nadó de tres mesos que en un nen de vuit anys, per exemple; o la contaminació per mercuri en el cas de les embarassades. De manera que el que la investigació epidemiològica ha posat de manifest és que la contaminació ambiental afecta el desenvolupament neuroconductual, immunitari i sexual dels nens, però no hi ha una única causa atribuïble”, exposa Román.\nL’Organització Mundial de la Salut reconeix que, malgrat que l’origen del càncer infantil encara és desconegut en gran mesura, els factors ambientals com la radiació, el tabaquisme passiu, les aflatoxines, la llum ultraviolada A i B, la contaminació atmosfèrica i alguns plaguicides hi estan involucrats.\n“Tot això posa de manifest fins a quin punt les conductes de l’entorn familiar i social del nen són decisives pel que fa al càncer –i també altres malalties–, i no només per garantir la salut actual, sinó també per a la futura”, remarca Román.\n“En població infantil, alguns estudis basats en el grau d’exposició a contaminants atmosfèrics procedents de carreteres d’alta densitat de trànsit i benzineres ubicades a prop del lloc de residència suggereixen un increment del risc de leucèmies, limfoma de Hodgkin i altres tumors, però hi ha un grau important d’incertesa. Se sospita, fins i tot, que la informació disponible actualment es publica esbiaixada”, adverteix la directora de la fundació. “Pel que fa al tabaquisme, que és font d’exposició ambiental d’interior, alguns estudis relacionen que els pares fumin amb més risc leucèmies agudes infantils, mentre que altres estudis assenyalen que no hi ha resultats concloents, segurament per les susceptibilitats genètiques. El principi de precaució mai hauria de faltar per tal de no exposar els nens al tabaquisme passiu”.\nCom eliminem els tòxics?\nEl fetge i els ronyons són els òrgans que hem de protegir més, si volem eliminar bé els tòxics. “Cal saber que hi ha organismes més eficients que d’altres a l’hora d’eliminar tòxics ambientals. Això té relació sobretot amb la capacitat del fetge per neutralitzar-los. Gràcies a la sulfatació i la glucuronidació, el fetge pot expulsar aquests tòxics”, avança Vidal-Jové. Però no a tots ens funcionen de la mateixa manera ni al mateix ritme. “Hi ha qui elimina més lentament”, indica Eres.\n“Per cada 1% d’augment de la contaminació de partícules PAH suspeses en l’aire en una ciutat, el càncer de pulmó augmenta en una proporció del 14%”\n“La salut del budell pot ajudar el fetge en aquestes funcions excretores i, també, el fet de tenir un cos sa amb un bon equilibri corporal múscul-greix. Si una persona tendeix a l’obesitat i acumula massa teixit adipós, tindrà més números per acumular tòxics, perquè s’emmagatzemen a la part greixosa del cos”, diu Vidal-Jové. Seria clau conscienciar-nos de les fonts de tòxics i minimitzar-les activament (canviant hàbits de vida i intentant fer una vida més sana) i també reduir l’excés de greix.\nTambé és important cuidar la microbiota intestinal. “Desgraciadament, l’esterilització massiva i el tractament antibiòtic que rep el que mengem i nosaltres mateixos (abús de tractaments antibiòtics, ús de sabons i cosmètica industrial) ha fet minvar la càrrega probiòtica promotora de salut que hi ha de manera natural en els aliments i en el cos. Alguns bacteris –com els del budell– tenen un paper essencial a l’hora de neutralitzar els tòxics”, afegeix l’oncòloga Eres. “Un estudi científic publicat fa poc a la revista científica Oncotarget ha demostrat que hi ha bacteris a tot el cos que neutralitzen la producció de tumors, i que, si els matem amb antibiòtics, ens fem més vulnerables al càncer”, remarca.\n“Els estàndards de política ambiental en alguns casos es resisteixen assumir el perill que suposen alguns tòxics pel que fa al càncer i no en regulen l’exposició. Això passa amb el mercuri, per exemple, que trobem en les amalgames dentals i en peixos blaus grossos de mars contaminats. Al llarg del temps –com va demostrar un estudi fet en miners, promocionat curiosament pel Ministeri de Sanitat i Consum espanyol– l’exposició al mercuri augmenta el risc de diversos tipus de càncers”, apunta Vidal-Jové.\nQuins tipus de tumors s’associen amb els tòxics ambientals?\n“Els més comuns serien el tumor cerebral, el càncer de mama, el de bufeta i pulmó”, diu Eres. “Actualment ja se sap que l’ús abusiu i, sobretot, l’acumulació d’hores d’ús de mòbil o alguns telèfons sense fils augmenten la incidència de càncer de cervell (Pathophysiology, 2014, Lennart Hardell)”, recorda l’oncòloga.\n“El fum procedent dels tubs d’escapament de cotxes i motos s’ha relacionat amb la leucèmia infantil”\nEl càncer de mama està “molt relacionat amb tòxics d’estructura química similar a les hormones sexuals, com els parabens i el bisfenol A”, explica Vidal-Jové. “Els parabens han estat fins ara molts presents en cremes i productes higiènics i cosmètics perquè tenen una gran capacitat conservant i antibacteriana, però cada cop hi ha més països que els retiren. El bisfenol A apareix en plàstics d’algunes ampolles i altres envasos, i també actua com a disruptor químic i endocrí”, diu Vidal-Jové. “Si a més escalfem aquest plàstic, la impregnació en els aliments encara és més gran. El bisfenol A també s’ha relacionat amb el càncer de pròstata”, afegeix Eres.\nTipologia de radiacions i contaminació electromagnètica\nRadiació solar (rajos UV)\nRadiació electromagnètica (rajos X, camps electromagnètics de radiofreqüència)\nTipus de càncer associats amb aquesta exposició: càncer de pell, tiroides, pulmó i pit. També limfomes i leucèmies.\n“El tabac causa la meitat de càncers de bufeta, ja que molts químics cancerígens que porta passen del pulmó a la sang i, llavors, a l’orina. Les amines aromàtiques (benzidina i betanaftilamina), molt presents en la indústria de tints colorants i pintura, també poden causar aquest tipus de càncer. “Atenció els perruquers, les dones que es tenyeixen molt sovint i pintors, sobretot si, a més, fumen”, adverteix Eres.\n“El càncer de pulmó està clarament associat amb el tabac. Però amb una singularitat: hi ha un tipus de càncer de pulmó que s’associa amb persones no fumadores, sobretot dones. Hi ha estudis que demostren que la contaminació urbana pot ser tan o més nociva que fumar mig paquet de tabac”, subratlla Vidal-Jové. “L’OMS ja ha reconegut que la contaminació de l’aire és la causa ambiental principal de mort per càncer de pulmó i també reconeix la relació amb altres càncers com el de bufeta”, remarca Eres.\nCom es pot minimitzar l’exposició als agents tòxics?\nApagueu el Wi-Fi abans d’anar a dormir.\nMantingueu el mòbil allunyat del cap mentre s’estableix la trucada: és quan emet més radiacions.\nQuan parleu per mòbil poseu l’altaveu per disminuir l’impacte de les radiacions sobre el cervell. No parleu pel mòbil en llocs amb poca cobertura (aparcaments, ascensors, túnels).\nTingueu en compte l’índex SAR del mòbil i trieu mòbils amb un índex SAR baix.\nReduïu o elimineu agents tòxics en la vida diària (tabac, alcohol, cafè, abús de medicació…).\nOpteu per la cosmètica natural i respectuosa amb el medi ambient i el cos.\nAposteu per una alimentació sense pesticides.\n“El fetge, els ronyons i el budell són els òrgans que hem de protegir si volem expulsar correctament els agents tòxics del cos”\nSi viviu a ciutat, intenteu mantenir un contacte freqüent amb zones verdes o parcs amb vegetació i arbres: reduireu l’impacte negatiu de respirar aire contaminat.\nFeu esport habitualment: us ajudarà a tenir una mentalitat més positiva per afrontar obstacles; un pensament negatiu també pot ser molt tòxic.\nDe tant en tant, ajudeu a depurar el fetge amb dejunis controlats per metges i especialistes. El fetge i els ronyons són els òrgans excretors dels tòxics que el cos va acumulant.\nBaseu l’alimentació en fruites i verdures –de proximitat i de procedència ecològica– per assegurar-vos una aportació de vitamines i nutrients que us ajudaran a combatre malalties.\nIncorporeu els probiòtics i els prebiòtics a la dieta per a una microbiota sana. El budell també ajuda a excretar tòxics, a més dels ronyons i del fetge.\nReserveu-vos una part del dia per descansar –és important la qualitat del son– i per cultivar relacions personals i familiars sanes.


Gestió de la percepció - Kobimedya A.Ş.\nLa gestió de la percepció és un dels mètodes més bàsics que s’utilitzen per arribar, promoure i adoptar un producte o servei concret a les masses. A la indústria dels mitjans de comunicació, és molt important poder comunicar-se entre la marca i el consumidor mitjançant els missatges adequats. Si la comunicació es proporciona correctament, la gestió de la percepció és inevitable.\nCom a Kobimedia, fem servir les xarxes visuals, escrites i socials de forma activa i dominant per a la gestió de la percepció.\nEl nostre objectiu en la gestió de la percepció és comercialitzar els productes de la vostra marca, la personalitat de la vostra marca per arribar a un gran públic i dirigir el vostre públic objectiu d’acord amb les estratègies que hem determinat.\nQUÈ FEM EN LA GESTIÓ DE LA PERCEPCIÓ?\n1- Els conceptes adequats, el missatge adequat ..\nPer gestionar la percepció del públic objectiu de la vostra marca, la nostra prioritat és assegurar-nos que tots els missatges que es transmetin siguin correctes. Per a això, creem missatges d'acord amb la política corporativa i de propòsit de la vostra marca. Aquests missatges estan dissenyats per crear una sensació de propietat i fidelització de la marca en el consumidor.\n2- Fem una anàlisi detallada del vostre públic objectiu\nPer molt bona que sigui una idea, servei o producte, si no es posiciona d'acord amb els sentiments i pensaments del públic que els farà servir i les seves tendències de compra, no teniu cap possibilitat d'èxit. Kobimedia determina el vostre públic objectiu adequat per a la vostra marca i implementa estratègies que generaran simpatia i consciència de la marca al públic objectiu mitjançant la creació d’informes adequades d’acord amb les seves característiques socioculturals.\n3- Creem missatges clars i precisos.\nLa percepció humana és selectiva i la investigació científica demostra que la gent no prefereix percebre missatges complexos que arriben als seus ulls. Estem exposats a milers de missatges de marca al llarg del dia. Com Kobimedia, el nostre objectiu és fer-vos notar entre milers. Per a això, és molt important abordar la percepció de les persones i gestionar la percepció. Tots els missatges sobre la vostra marca han d’impressionar. Per aquest motiu, fem servir missatges senzills i clars que us expliquen amb molta claredat.\n4- Gestionem la percepció visual\nVivim en una època en què els elements visuals superen els elements escrits. La gestió de la percepció visual és molt important en la gestió de la percepció general. Per aquest motiu, cada element utilitzat s’ha de dissenyar de manera que reflecteixi la personalitat de la institució, sigui harmònic i atractiu a la vista. De vegades, podem aconseguir-ho utilitzant només un logotip de color i marca. L’important és poder gestionar la percepció del públic objectiu d’acord amb la personalitat de la vostra marca.


Marroc 2018 | enciclopèdia.cat\n‹ Malta 2018 Illes Marshall 2018 ›\nEl Marroc es va veure sacsejat per l’èxit d’una campanya de boicot llançada des de les xarxes socials contra diverses marques, com les gasolineres Afriquia, l’aigua mineral Sidi Ali i els productes lactis de Danone. Totes estan vinculades de manera més o menys directa amb l’entorn reial. Per exemple, el propietari d’Afriquia és Aziz Akhannouch, ministre d’Agricultura, líder del partit centrista Rassemblement National des Indépendants, amic personal del rei i segona fortuna del país després de la del monarca. L’èxit de la protesta va mostrar el malestar social que, tot i no anar dirigit cap al rei, s’hi ha anat acostat.\nL’any 2018 van continuar les protestes en províncies perifèriques. El més rellevant va ser el moviment rifeny, anomenat Hirak. Els activistes van protestar enèrgicament per la condemna de vint anys de presó contra diversos líders d’aquest moviment, com Nasser Zefzafi.\nLa salut del rei també va donar motiu a especulacions que, amb molt poques excepcions, es van reflectir en els mitjans de comunicació. La creixent presència del príncep Moulay Hassan, de 15 anys, que va acompanyar el seu pare als actes de commemoració del final de la Primera Guerra Mundial a París, no va passar desapercebuda.\nEn l’àmbit internacional va destacar la voluntat per a aprofundir en la política africana del país i la intensificació de relacions amb els seus principals socis europeus: França i Espanya. El 15 de novembre, Emmanuel Macron es va desplaçar a Tànger per a inaugurar al costat del monarca marroquí el primer TGV del continent africà. Quatre dies després va rebre el president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, en la seva primera visita oficial al Marroc.\nLes migracions han anat ocupant un paper cada cop més rellevant en l’agenda internacional del Marroc, ja que la ruta occidental va esdevenir durant l’any 2018 la principal ruta d’arribades irregulars a Europa. Una de les peculiaritats d’aquests fluxos és que no tan sols creuen l’estret de Gibraltar persones procedents de l’Àfrica subsahariana, sinó també ciutadans marroquins, molts d’ells menors i també procedents de les províncies del nord. Es va especular que tant la repressió contra les revoltes del Rif com la reinstauració del servei militar obligatori està en l’origen d’aquest augment sobtat. Va ser al Marroc, i concretament a Marràqueix, on va tenir lloc la conferència internacional per a adoptar el Pacte Mundial per a la Migració Segura, Ordenada i Regular, una cita que va estar marcada per l’absència d’algunes delegacions europees i la dels Estats Units.\nEl desembre del 2018 es van reunir a Ginebra representants del Front Polisario, del Marroc, d’Algèria i de Mauritània per intentar desbloquejar el conflicte per la sobirania d’aquesta antiga colònia espanyola. En aquesta reunió no es va aconseguir cap avenç significatiu per a la resolució del conflicte, però va servir per a revitalitzar els esforços diplomàtics liderats per Horst Köhler, expresident alemany i enviat especial del secretari general de les Nacions Unides. Setmanes abans el rei del Marroc va oferir a les autoritats algerianes posar en marxa mecanismes per a abordar les diferències entre els dos països. Una invitació que va ser resposta per Algèria proposant fer-ho en un marc més ampli, el de la revitalització de la Unió del Magrib Àrab.


el diari d'en Manel Mas: En un nou esbarzer.\nEsbarzer: m. [LC] [BOS] Liana o arbust intricat del gènere Rubus, de la família de les rosàcies, de tiges amb agullons, fulles palmaticompostes, flors blanques o rosades i fruits formats per petites drupes, les móres, típic de les bardisses. (DIEC2-IEC)\nCrec que el Parlament de Catalunya s’ha ficat en un nou esbarzer posant-se a discutir el tema del toros i la seva possible prohibició a Catalunya.\nD’entrada, una I.L.P. (iniciativa legislativa popular). En general, les I.L.P. són ben intencionades, fruit de l’esclat de desitjos existents en les societats benestants i democràtiques. En les societats que malviuen, els problemes principals no permeten distraccions ni floritures i en les societats no democràtiques, senzillament, no són possibles aquests exercicis.\nEl que passa és que moltes vegades aquests desitjos puntuals són centrípets respecte a la societat, o responen a respectables desitjos puntuals defensats vigorosament per grups activistes d’aquell punt. Res a objectar, en una societat lliure i oberta tot és pot donar, i encarrilar aquestes demandes és responsabilitat de les institucions públiques. Les I.L.P. es tramiten i és el corresponent cós legislatiu el que ha de decidir admetre-les o no. Res a objectar tampoc sí aquest cós legislatiu considera que hi ha, o no hi ha lloc, per acceptar i tramitar la demanda que se li fa. Argumentar sobre la seva procedència i conveniència és el paper d’aquesta Assemblea que representa la sobirania popular.\nNo per benintencionada que sigui una I.L.P. ha de tenir automàticament la via lliure de la seva acceptació. Cas que el legislatiu no casi amb un desig majoritari ja s’ho trobarà a la següent renovació. Cal aclarir aquests punt, ja que a vegades en les nostres societats sembla que qualsevol demanda ha de ser satisfeta per sobre del que creguin els legítims responsables, ocasionals i temporals, de la sobirania popular.\nBé, el Parlament de Catalunya va creure convenient acceptar la tramitació d’aquesta I.L.P. sobre les “corrides” i, repeteixo, crec que s’ha tornat a ficar en un esbarzer.\nNo crec pas que el tema sigui tant punyent pel conjunt de la societat com per dedicar-hi especial atenció, de fet crec –potser m’equivoco- que la majoria de la societat passa bastant del tema. “La fiesta languidece”. Ja sé que pels seus defensors, de la I.L.P. i de la fiesta, sí que ho és de punyent, però, reitero, que la consideració del Legislatiu ha d’anar més enllà del que pensen els integrants d’un col·lectiu concret que presenta una iniciativa. És la consideració del interès general, que no és la suma de propostes puntuals que poden fins i tot ser contradictòries, el que ha de moure les seves decisions.\nTots sabem que al darrera d’aquesta iniciativa si barregen pretensions diverses, no cal pas amagar-ho, oi?, i aquestes són les que estan aflorant amb vehemència –i espero que no amb virulència- aquests dies. Potser era una qüestió d’oportunitat? No m’hi ficaria pas per aquí, sinó que segurament era un tema de reconeixement de la importància relativa del tema. Ara se’n hi ha donat massa, i d’aquí les reaccions. D’altres sensibilitats no ho entenen, ja que segurament ni s’ho han plantejat. Alguns/es aprofitats/des ja hi ha ficat cullerada amb malèvoles intencions. Els mitjans van plens de opinions saberudes, interessades, conservadores, airades, a favor i en contra. Aquest tema, crec que molt menor, ha de comportar aquest rebombori? No al meu entendre. No es tracta del tema en sí, sinó de sí era convenient posar-s’hi.\nVeurem com ens en sortim d’aquesta. Espero que no gaire escaldats. Quina tropa!\nEduoard Manet. La corrida, 1864. Col·lecció Frick, Nova York.\nPublicat per Manuel Mas i Estela a 11:37 p. m.


Què són els animadors de comunitat? | Catalunya Religió\nQuè són els animadors de comunitat?\n(Bisbat de Lleida / Carles Sanmartín) El bisbe de Lleida, Joan Piris, ha nomenat recentment cinc Animadors de Comunitat dels 12 (homes i dones)que enguany han acabat la seva formació a l’Institut Superior de Ciències Religioses de Lleida (IREL).\nAquesta informació, que ha estat a bastament difosa pels mitjans de comunicació, porta a aclarir alguns aspectes sobre la identitat eclesial dels Animadors de Comunitat, les seves tasques pastorals concretes i la formació antropològica, teològica i espiritual que els prepara pel correcte exercici en la seva missió.\nPrimer de tot, dir que l’Animador de Comunitat no és una figura nova del servei pastoral en l’Església. Neix de la renovació impulsada pel Concili Ecumènic Vaticà i fou concretada jurídicament en el Codi de Dret Canònic de l’Església Catòlica de 25 de novembre 1987, en els cànons 230, 231, 517, entre altres.\nLa seva funció, com el mateix nom indica, consisteix en l’animació pastoral de les parròquies i unitats pastorals, en cooperació amb els preveres i diaques, tot formant equips de pastoral, nomenats a Lleida, pel bisbe Joan Piris.\nD’acord amb allò que estableix el Codi de Dret Canònic, les tasques concretes dels Animadors de Comunitat són nombroses, essent les més destacables: Convocar la comunitat a la comunió eclesial i l’evangelització de la societat, dirigir celebracions de la Paraula i distribuir la comunió, batejar, presidir la celebració de les exèquies, fer la catequesi d’iniciació cristiana, i de joves i adults, dinamitzar els grups de Càritas, promoure l’Apostolat seglar, administrar els béns de la comunitat cristiana, convocar el Consell de Pastoral i vincular la Parròquia i la Unitat Pastoral amb l’arxiprestat i la diòcesi.\nEls Animadors de Comunitat, però, no podran celebrar l’eucaristia, la qual cosa vol dir que no podran consagrar el Pa i el Vi en la Missa, malgrat que puguin reunir la comunitat cristiana per pregar i celebrar cada diumenge, el Dia del Senyor.\nAltres limitacions dels Animadors són que no poden administrar el Sagrament del Perdó, però si poden acompanyar la comunitat a la conversió i la reconciliació fraternal. Tampoc no poden administrar el Sagrament de la Unció dels Malalts, per contra sí tenen la tasca de dinamitzar la pastoral de la Salut de la parròquia o de la Unitat Pastoral.\nA la diòcesi de Lleida, la formació dels Animadors de Comunitat la fa l’Institut Superior de Ciències Religioses, per encàrrec del bisbe Joan Piris, i dura entre 4 i 7 anys, en dues etapes. La primera etapa és la de la formació teològica pastoral mitjançant els Estudis Superiors de Grau en Ciències Religioses (3 cursos), i/o els estudis Superiors de Màster en Ciènci-es Religioses (5 cursos) i/o la formació d’Agents de la Pastoral en el Departament de Pas-toral Aplicada de l’IREL (2 cursos). La segona etapa té una durada de 2 anys més, que s’afegeixen als anteriors i tenen cura de complementar la formació teològica pastoral amb la formació pedagògica i espiritual.\nActualment, a la Diòcesi de Lleida hi ha un Animador de Comunitat, Isidre Charles, que exerceix el servei des de fa 14 anys, i que, a banda dels seus estudis universitaris de lli-cenciat en Filosofia, també es va formar a l’IREL, mitjançant els estudis de la Diplomatura en Ciències Religioses.\nAviat, Isidre Charles deixarà de ser l’excepció amb els recents nomenaments de cinc dels dotze animadors que han acabat la seva formació enguany i als quals s’hi afegiran altres que s’estan preparant.\nCarles Sanmartín Sisó és delegat diocesà dels Mitjans de Comunicació Social del bisbat de Lleida\nparròquies, IREL, Carles Sanmartín, animadors de comunitat, Episcopat, Laïcat, Lleida


Octubre – 2017 – Compromís per Gandia\nGandia acull la 2a edició de RRRR! Festival, art i reciclatge del 24 al 31 d’octubre\n– Enguany tindrà lloc del 24 al 31 d’octubre en diferents punts de la ciutat. El festival està organitzat per LaCasaCalba i l’àrea de Gestió Responsable del Territori de Ajuntament de Gandia i compta amb la col·laboració d’Ecoembes, Fomento de…\nGandia tindrà el primer laberint verd\n– L’alumnat del Taller Ocupacional Sendes Urbanes II està construint-lo al nou sector del parc Ausiàs March sobre una superfície de 261 metres quadrats. Els corredors estaran franquejats per barreres vegetals de murta amb un tòtem gegant al mig. Estarà…\nA partir de la pròxima setmana l’Ajuntament realitzarà reunions en cadascun dels centres per tal d’aclarir dubtes pel que fa al pagament de matrícula, material i preus. Els pares i mares també van ser informats per carta del procés. El…\nPresentació de la col·lecció “Cartografia històrica de Gandia i la Safor”\nLa Casa de la Marquesa va acollir la setmana passada l’acte on, a més de mostrar-hi els tres números editats fins ara de la col·lecció “Cartografia històrica de Gandia i la Safor”, s’hi va poder veure i escoltar les explicacions…\nXavier Ródenas Mayor. Regidor de Més Gandia. Article d’opinió publicat al Levante, divendres 13 d’octubre. Va espavileu, que us pilla l’extrema dreta. Va que us quedeu enrere, heu de treballar més i millor. No podeu justificar la violència, mai hauríeu…


Dos futurs cracks de l’atletisme a Almassora PROJECCIÓ - El Periódico Mediterráneo\nDos futurs cracks de l’atletisme a Almassora PROJECCIÓ\nEls joves Francisco Manrique i Pau Borillo comparteixen estudis i entrenaments\nEls joves Francisco Manrique Mingol i Pau Borillo Febrer s’han convertit en dos dels atletes més prometedors d’Almassora. Amb 16 anys, comparteixen estudis a l’IES Álvaro Falomir, on fan Primer de Batxillerat, i entrenaments amb el Playas.\nFa un parell de setmanes van viure moments inoblidables al Lluís Puig de València, on Francisco es va proclamar campió d’Espanya sub-18 en triple salt i Pau va ser subcampió en heptatló. Però fins a aconseguir aquests èxits hi ha un llarg camí.\nTots dos han practicat esport des de menuts, Pau natació i futbol sala, i Francisco tenis i futbol a la base del Villarreal CF. Però en quart de Primària van superar les proves de Penyeta Roja i es van adonar que l’atletisme era el que més els omplia.\nTambé va ser llavors quan va nàixer la seua amistat. A Almassora cadascun estudiava en un col·legi diferent, i va ser a Penyeta Roja on es van conéixer i van fer pinya amb d’altres joves atletes almassorins. De fet, ara quasi no es veuen als entrenaments perquè fan disciplines diferents, però comparteixen aula a l’IES Álvaro Falomir.\nPau va començar a destacar prompte en les combinades, amb un Campionat d’Espanya cadet fa dos anys, al qual li van seguir altres podis nacionals i l’estrena l’estiu passat amb la selecció espanyola juvenil a l’Europeu d’Hongria. Per últim, ha aconseguit un nou subcampionat nacional tot i tornar fa poc d’un llarg periode lesionat.\nPer la seua banda, Francisco va aconseguir fa dues setmanes un or «després de molt entrenament i amb una gran motivació», tal com explica el jove.\nLa competició no s’atura i ara es preparen per a la temporada a l’aire lliure, en la qual volen pujar de nou al podi en el Nacional que acollirà Castelló al juny i assegurar la seua presència en el Festival Olímpic de la Joventut Europea d’aquest estiu a Bakú (Azerbaian), per al qual estan preseleccionats. Abans, participaran en una concentració amb la selecció espanyola a l’abril.\nTots dos saben el que suposa vestir la samarreta del Playas, «un club amb prestigi que es respectat en qualsevol competició», tal com assenyala Pau. No és estrany que els seus referents siguen dos companys, el millor especialista nacional en combinades, Jorge Ureña, i el plusmarquista espanyol de triple, Pablo Torrijos, que els donen bons consells. Així, saben que el més important és «treballar, ser constants i gaudir amb l’esport».


Una quarta part dels alumnes acaba l'ESO amb les matemàtiques i l'anglès suspesos\nLa conselleria enviarà material de reforç als centres per fer treballar els aspectes en què cada alumne està pitjor\nSÒNIA SÁNCHEZ Barcelona 30/03/2012 13:35\nUn de cada quatre alumnes de 4t d'ESO acaba els estudis de secundària sense haver assolit les competències bàsiques en matemàtiques. Aquesta és la conclusió més "preocupant" dels resultats de l'avaluació externa realitzada a tots els nois de 4t d'ESO, que es va fer el 15 i 16 de febrer, segons admetia el president del Consell d'Avaluació de Catalunya, Joan Mateu.\nUn 24% dels 59.423 alumnes que van fer la prova de competències matemàtiques (un 7,9% de l'alumnat no va fer l'examen, majoritàriament perquè es tractava d'alumnes amb necessitats educatives especials) va suspendre i un altre 22,8% va treure un aprovat molt just, que la conselleria considera com a nivell "mitjà-baix". Així doncs, gairebé la meitat (46,8%) dels alumnes que aquest curs acaben l'ensenyament obligatori ho fan amb un nivell baix de matemàtiques.\nL'anglès és una altra de les competències que pitjors resultats ha obtingut, amb un 23,7% de suspesos i un 17,4% de resultats mitjans-baixos, de forma que sumen més del 41% d'alumnes de 15 anys amb un nivell baix en aquesta llengua.\nL'expressió escrita en català és l'altra pota fluixa, on també suspenen un 22% dels alumnes. Amb tot, els bons resultats en comprensió lectora fan que el nombre de suspesos en la prova general de català sigui del 15,9%, tot i que un altre 18,2% té un nivell mitjà-baix. Els resultats en castellà són similars però lleugerament superiors, amb un 14,1% de suspesos i un 17,1% d'aprovats justos.\nUn 41% suspèn en geometria\nEls mals resultats en matemàtiques que van donar ja l'any passat les proves diagnòstiques del ministeri d'Educació van portar la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau, a incrementar les hores de matemàtiques a tota l'ESO. Abans de l'estiu, s'aprovarà el decret que augmentarà en 70 hores les hores totals de matemàtiques a l'ESO, per mitjà d'incrementar una hora setmanal de matemàtiques a segon i quart.\nLa prova de 4t d'ESO realitzada per la Generalitat per primer cop aquest any ha detectat, a més, que l'àrea que pitjor porten els alumnes catalans és la de geometria, on van suspendre el 41,2% dels alumnes (amb un altre 17,7% de nivells baixos). Per això, la conselleria enviarà material específic per a cada habilitat concreta per tal que aquests alumnes reforcin les àrees que pitjor porten abans sortir del sistema, al setembre.\nA més, el decret d'increment de les hores en matemàtiques inclourà un reforç del caràcter orientador de les assignatures optatives a tota l'ESO, de forma que els alumnes hauran de cursar les optatives d'aquelles matèries en què estan pitjor (una informació que els instituts ja tenen perquè reben els resultats personalitzats de les proves d'avaluació externa que han fet a sisè de primària).


Holiday home Le Val St Pere L-765 Rochefort-du-Gard França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Rochefort-du-Gard, Rochefort-du-Gard, França, 30650 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Rochefort-du-Gard, no busqui més enllà de Holiday home Le Val St Pere L-765. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Rochefort-du-Gard. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió, nevera, forn microones per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, pesca que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Le Val St Pere L-765 és una selecció idònia per a la vostra estada a Rochefort-du-Gard.


Un estudi assegura que la xufa és afrodisíaca i augmenta la libido masculina - Diari La Veu\n26 juliol 2016 01:00h\nUn estudi publicat el setembre de 2015 pel Centre Nacional per a la Informació Biotecnològica d'EUA (NCBI) conclou que els tubercles de xufa tenen efectes afrodisíacs i que augmenten la libido masculina, segons ha informat la Denominació d'Origen Xufa de València en un comunicat.\nL'estudi es va fer en ratolins i es va observar, en aquells als quals se subministrava xufa, un millor rendiment sexual i un increment en els nivells de testosterona respecte dels individus no tractats. Aquestes propietats també se citen en un article científic del 2011 on l'orxata apareix com a potent afrodisíac que es pot utilitzar com a estimulant sexual i per a la disfunció erèctil.\nSegons la Denominació d'Origen, aquestes propietats afrodisíaques de la xufa ja es coneixien en el segle XII i estan arreplegades en el tractat d'agricultura 'Kitabb al-Fallah' ('El llibre de l'agricultura') d’Ibn al Awwam.\nEn aquest tractat mèdic, s'atribueix a la xufa, entre altres efectes, l'augment del semen genital. Segons el llibre, algun compost contingut en la Xufa de València i, per tant, també en l'orxata pot exercir aquesta funció.\nAlguns científics atribueixen l'increment en el nivell de testosterona a la presència, en les xufes, de quercetina, vitamines i zinc, ja que, segons ells, tots aquests components han demostrat augmentar la producció de testosterona.\nUns altres, en canvi, indiquen que la clau estaria en un compost de la xufa denominat arginina, un tipus d'aminoàcid que, per acció de l'enzim òxid-sintetasa, es converteix en òxid nítric. És el vasodilatador que fa que augmente la vasodilatació en l'àrea genital i incrementa el flux sanguini en la zona.\nSegons la Denominació d'Origen, aquests compostos estan en major quantitat en l'orxata elaborada amb Xufa de València que en altres elaborades amb xufes d'altres països, així que des del Consell Regulador recomanen "cercar el logotip que distingeix l'autèntica orxata de Xufa de València i gaudir de l'estiu".\nEscriba el número 895527


El Món | El mal, el bé i l’ús partidista dels sentiments\n"Ni els partits ni les autoritats governamentals haurien de ser a les manifestacions ciutadanes d’aquesta mena"\nper Montserrat Nebrera 19/02/2017\nPotser sí ho intentaríem, això de rebre qui sigui que necessiti asil, ni que siguin milions. Perquè potser sí és cert que aquesta terra ha estat, per la història, per la situació geogràfica, per tantes coses més, una terra d’acollida. Però siguem capaços de distingir bé la diferència entre l’acollida volguda i això que, en raó del número i de la força, hem anomenat “invasió” i que, ni ara ni mai, pot agradar a la gent, per molta pancarta benintencionada que s’enlairi demanant d’obrir les fronteres sense més.\n1. El drama dels refugiats és seriòs i no es pot ventilar amb "consignes". 2. Catalunya va passar d'una població estrangera (2000-2009) del 2,90 al 15,84, és a dir, a (1.103.720) "immigrants ". 3. El problema d'ara dels "refugiats" s'ha de resoldre, principalment, a orígen i acabar amb les seves causes: les guerres i els interessos de determinats països com l'estat espanyol, que no s'han explicat.\nSra. Nebrera, com ens té acostumats sempre fa tard: ara, què pot solventar Catalunya amb els "refugiats"? com abans, qui va provocar la bombolla financera i immobiliària espanyola?. Sempre hi trobarà a l'estat espanyol i als partits estatals de dretes i d'esquerres. On era vostè llavors? ,i , abans d'aquesta manifestació?, per a defensar al govern i a la ciutadania catalana?. (Una altra cosa són les emocions, sentiments i actuacions personals!).\nPessetes a Cabassos\nLa invasió real i contínua a Catalunya és la perpetrada per Espanya des de fa tres segles. País governat actualment pel PP, però anteriorment pel PSOE, els feixistes, els monàrquics, els comunistes... La invasió que ha canviat els nostres costums, la nostra llengua. Espanya sempre és Una i Invasora.\nLes persones que arriben en pateres des de l'àfrica també demanen asil. Vénende la mala governança dels seus països.I els tenim pels carrers sense protecció ni solució, fins ara\nLa culpable dels refugiats és la guerra i qui ajuda a provocar la guerra? Els països frabricants i venedors d'armes. I Esoanya és un d'aquests països.Prou fabricar armament i prou vendre'l.\nNarcís ( Catalunya espoliada, deute de por, necessitats propis a dojo, pares de familia sense mitjans, jovent sense horitzó i aquests dient .. sense comentaris!) ( a sobre, perquè defora/ espanyols diguin ‘ veieu com els hi sobren els diners .. nosaltres no les fem ‘!)\nRas i curt: 1. Si no resolem necessitats/ urgències dels propis .. com resoldre la dels forans? 2. A sobre, dirien el mateix que espanya, quan diuen allò de " el español ya lo hablan .. y se habla en .. " així amb l'islam! 3. A la manifestació, quants catalans i espanyols n'hi havien de vida solucionada ' pública ' i quants d'estrangers? 4. Per què no diu la premsa número vorà de manifestants ( no costa tant fer números!) .. jo no veié Via Laietana plena!\nPer Hivern,...Aquesta gent que venen amb pateres que tu dius, no son bona gent (sempre hi ha excepcións), que es portin de forma civica i educada, sense anar més lluny, Dissabte 18, dia de la Mani, a mitja tarda, a l'estació de Renfe i Metro de l'Arc de Triunf,..una colla de 7 o 8 negres, es volien colar sense pagar, varen agredir i tirar per terre primer a un vigilant que els hi barrava el pas,i despres un altre negre que venia més enrera, va empenyer i insultar amb crit de"Puta", una senyora\nA Europa es sorprenent com ningú vol veure el que els historiadors sabem: vivim una nova onada d´invasions. Ara no examinarem els motius, pero els fets ho diuen. Potser algu es pensa que es una casualitat que tinguem un Trump als USA i alhora una crisi "humanitaria" a Europa. Davant aquests fets enormes, históricament monumentals, si els partits van a una mani o no es anécdota. El món te una problema monumental que ha de resoldre amb imaginació i lucidesa.


Comprar EL MEU PRIMER TRESOR DE JOCS. Fora Estocs - Artijoc\n> Tots els productes>FORA ESTOCS!>EL MEU PRIMER TRESOR DE JOCS\nCol.lecció de 10 jocs per aprendre a jugar amb 34 peces de fusta\nQui sap com ajudar al pagès Tino? On s'han amagat els animals? Aquests 10 jocs de regles senzilles i curta durada possibilita un accés excitos al món dels jocs. Jugant a aquests clàssics, cooperatius i emocionants jocs de taula, de memòria i de cartes, el temps passa volant.\nAquesta caixa de jocs reuneix els millors jocs per jugar en família!\nUna combinació emocionant: jocs de taula i cartes clàssics i nuevos.Garantiza un començament reeixit en el món del joc perquè reuneix jocs de memòria, moviment i color.\nEls materials són de fusta acuradament dissenyats, perfectes per als / les nens / es.\nAquest joc fomenta:\n- Primera comprensió de les regles de joc\n- Difondre l'esperit d'equip i compartir l'experiència\n- Reconèixer i anomenar els colors


Les autoritats islàmiques decomissen bíblies a Malàisia per utilizar “Al·là” en referència a Déu · Global Voices en Català\nTraducció publicada 29 gener 2014 2:00 GMT\nLlegeix aquesta notícia a Malagasy, Nederlands, Français, Español, Português, Italiano, English\nMés de 300 bíblies van ser decomissades a les oficines de la Societat Bíblica de Malàisia durant una batuda [en] duta a terme pel Departament Religiós Islàmic de Selangor (JAIS) amb la voluntat de fer complir la llei que prohibeix als no musulmans utilitzar la paraula Al·là en les seues publicacions religioses. A la traducció bahasa (llengua indonèsia) de la Bíblia s'empra Al·là per referir-se a Déu.\nEl Decret de 1988 per a les Confessions no Islàmiques (Control de Propagació entre els Musulmans) consta de 25 paraules i frases que les persones no musulmanes no poden utilitzar. Fa uns mesos, el Tribunal d'Apel·lacions va dictaminar que un periòdic catòlic no podia emprar el mot “Al·là” per referir-se a Déu perquè podia crear confusió entre els musulmans.\nLa qüestió provocà un intens debat a Malàisia, que és un país majoritàriament musulmà. Aproximadament el 10 per cent de la població són cristians que han utilitzat [en] el terme Al·là per referir-se a Déu de manera habitual en les seues publicacions i rituals des de fa molts anys.\nMalgrat la decisió del tribunal, un capellà va declarar que ell continuaria fent servir “Al·là” a la missa, cosa que enfurismà [en] alguns grups musulmans. La Secretaria de Solidaritat Musulmana de Klang, una coalició d'ONG musulmanes, han convocat protestes al carrer [en] per denunciar que persones no musulmanes utilitzen “Al·là”.\nA la següent foto de Twitter apareixen alguns musulmans progressistes que mostren la seua solidaritat als cristians després que certs grups musulmans van prometre protestes majors.\nUn grup de musulmans mostra el seu suport a l'Església per la pau i l'harmonia. Ben fet per part dels moderats musulmans de Malàisia.\nMentrestant, el Consell Nacional Consultiu per a la Unitat treballava en una proposta de 10 punts per resoldre l'assumpte pacíficament. Una de les propostes és posar una etiqueta de “Publicació cristiana” a les bíblies i una creu [en] per evitar confondre els musulmans.\nLa periodista June H.L. Wong pensa que un comitè internacional [en] pot ajudar Malàisia a trobar una solució a la polèmica:\n…si nosaltres sols no ho podem resoldre internament, potser deuríem cercar un comitè internacional d'experts eminents que actuen com a mediadors per ajudar-nos a sortir d'aquest atzucac de forma raonable i equitativa.\nNo ens hem d'avergonyir per cercar ajuda externa en temps de crisi i si açò no és una crisi, no sé què és.\nDiverses organitzacions juvenils de la Xina insten [en] tots els partits a ser tolerants i respectuosos:\nA un país pluralista com el nostre, tots els partits han de ser tolerants i respectuosos i tractar d'entendre's els uns als altres. També fem una crida a ambdues parts per tal que contribuïsquen activament a les converses que treballen per donar solució al problema a partir de la justícia i l'harmonia.\nMelati Timur discrepa de l'argument que diu que l'ús del mot Al·là per part dels cristians podria debilitar [en] la fe dels musulmans:\nPer què es considera la fe musulmana la més fràgil, la més necessitada de protecció? No se'ns diu constantment com de superior n'és aquesta fe, la fe de la majoria i de les elits polítiques? Si és tan superior, per què sembla tan inevitable la nostra confusió en comparació amb la gent d'altres creences? Insinueu que, de fet, hi ha quelcom d'erroni en la nostra fe, alguna cosa tan pròxima a la superfície que el mer ús per part dels cristians d'un mot àrab que significa Déu ho deixarà tot al descobert i ens allunyarà així de l'islam en massa?\nLa bloguera Lucia Lai tampoc creu que els musulmans es confondran [en] si els cristians empren el terme Al·là:\nNúm. 1: Un musulmà va diumenge a l'església a escoltar els seus sermons? Si no, com es pot confondre?\nNúm. 2: Fins i tot, si un musulmà escoltara sermons amb la paraula “Al·là”, per què penseu que es confondria? Simple! És perquè no confieu en els vostres germans musulmans, penseu que la seua fe és tan feble que només per escoltar-ho, es confondran o es convertiran.\nMarina Mahathir, la filla de l'exprimer ministre de Malàisia Mahathir Mohamad, va expressar la seua solidaritat amb els cristians anant a una missa:\nA l'església de Nostra Senyora de Lorda a Klang ensenyant el que realment significa “l'islam és una religió de pau”…\nEl bloguer Anas Zubedy intenta indagar [en] més profundament en el perquè alguns musulmans no se senten còmodes amb l'ús cristià de la paraula Al·là:\nEl seu recel és en certa manera comprensible, donades les temptatives per part d'alguns missioners cristians durant l'època colonial d'imposar la seua religió als musulmans i a la gent d'altres creences. Fins i tot al període postcolonial açò ha continuat, encara que de manera diferent i a través d'altres vies.\nLa imatge en miniatura és de @fzdotcom


Aprenent a ser mare: d’octubre 2013\nEl gran llibre sobre ROMA, Ed. Combel\nQuan els petits comencen a tenir curiositat per les èpoques antigues, "El gran llibre sobre Roma", recent publicat per l'editorial Combel, és una bona eina per ensenyar-los detalls de la vida quotidiana d'aleshores. El llibre fa una aproximació a la vida de la Roma antiga, explicant com s'organitzaven les ciutats, com era la vida als carrers, a les termes, com eren els espectacles del Colosseu (del que n'inclou un pop-up) i com s'organitzaven les legions.\nCombina pàgines il.lustrades plenes de detalls amb pàgines on es pot jugar a jocs antics de tauler, dels que n'inclou les instruccions.\nEl llibre està destinat als nens a partir d'uns 8 anys.\nL'autor és el Pau Joan Hernàndez, que també és el responsable del llibre "Egipte", de la mateixa editorial; i està il.lustrat pel Jordi Vilà.\nEn aquest vídeo podeu veure el llibre complet i fer-vos una idea més aproximada del seu interior:\nCap comentari: Etiquetes de comentaris: Editorial Combel, llibres infantils, pop up\nCada nit, després de sopar explico alguns contes a la meva filla gran, que està a punt de fer quatre anys.\nNormalment, n'hi faig escollir només dos, ja que si no ens hi estaríem molta estona.\nDes de fa unes setmanes, el petit, que ara té 1 any i tres mesos, també comença a participar activament d'aquest moment i li explico també dos contes a ell.\nDes que és petit que mira com li explico llibres a la seva germana, i ell fins ara pul.lulava per allí traginant contes que s'anava posant a la boca o anava apilant per on li semblava.\nAra ja me'ls porta amb una rialla a la boca i espera que l'assegui a la falda per a obrir-los.\nJa en té de favorits i avui faré un recull dels llibres que més li agraden i que trobo més adients per la seva edat:\n1- Per començar són llibres de cartró, el més resistents possible. Per a que els puguin toquejar tant com vulguin sense trencar-los. Els contes de roba no m'han agradat mai, no els hi veig la utilitat. Els meus fills no n' han fet mai cas. Quan són nadons no estan capacitats per seguir histories i, per posar-se a la boca, prefereixen objectes durs. I quan són més grans, han preferit llibres amb pàgines reals.\n2- Al voltant de l'any els llibres amb finestres i elements interactius (forats per ficar el dit, mirallets, textures...) els hi acostumen a agradar molt. Aquest llibre anomenat Veig veig. Primeres paraules, de l'editorial Beascoa ha estat el primer llibre que més han demanat els meus dos fills. Ara ja està trencat en dues parts i bastant malmès, però tot i estar apedaçat és un dels que sempre em porta el petit per a que li expliqui.\n3- Aquest llibre, a més, té una altra característica que acostuma a agradar molt als nens petits: a part de dibuixos, té moltes fotografies d'objectes quotidians, que identifiquen ràpidament al veure en el seu color i forma real.\n4- Els llibres amb animalets també són un clàssic en la llibreria dels petits. No hi poden faltar! Tots els pares amb fills petits en un moment o altre del dia passen pàgina d'un llibre tot imitant els sorollets de la vaqueta, del corderet i de la resta de bestiar de la granja. I als nens els hi encanta!\n5- A banda dels animalets, al meu fill també li agrada molt un llibre de la Maisy Mouse amb dibuixos de vehicles i les seves onomatopeies. Quan li explico es queda bocabadat veient-me fer tants sons. Quan el troba sempre ve cap a mi fent morrets intentant imitar el soroll del cotxe. I ja de petit el sorprenia mirant-lo sol a vegades i fent sorollets.\n6- Els contes amb sons també els hi agraden molt als nens, tot i que jo no en sóc gaire partidària. M'agraden com a joc, però no com a conte. Jo no he pogut mai explicar una història de llibres amb sons, ja que aleshores els meus fills no estan pel conte, sinó que estan preocupats només per tocar el botonet a cada pàgina, sense veure la resta de detalls. Tenim El tractor i El tren de l'editorial Susaeta, però només els hi han començat a fer cas com a contes quan s'han acabat les piles dels sorollets. Mentrestant, són com un joc.\nBé, aquestes són els llibres que ens funcionen a nosaltres. Però, a parer meu, quan són tan petits el llibre en si és el que menys importa.\nL'important és que ens els asseguem a la falda algunes estones, per curtes que siguin, i comencem a mostrar-los les històries que s'amaguen dins dels llibres. Ells ho gaudiran segur, nosaltres compartirem una bona estona amb ells i els anirem endinsant a poc a poc en aquest món apassionant de la lectura que, si aprenen a guadir-lo, tan bones estones els hi proporcionarà.\nCap comentari: Etiquetes de comentaris: llibres infantils\nCap comentari: Etiquetes de comentaris: Editorial Juventud, llibres infantils\nY de repente soy madre, Bimba Bosé\nHe estat llegint aquest llibre en el qual la Bimba Bosé parla de la seva maternitat.\nL'he llegit amb el mateix interès amb què fullejo ocasionalment les revistes del cor, de les que m'és inevitable llegir les notícies relatives als embarassos i parts de les famoses, Em crida l'atenció veure com viuen aquesta etapa altres dones, inclús les que a priori estan tan allunyades de la meva realitat.\nI la Bimba Bosé em cau bé, m'agrada la seva bellesa atípica i m'ha interessat conèixer la seva visió de la maternitat, el relat de la seva experiència de mare de dues nenes (una de 8 anys i una altra de 2).\nEl llibre està escrit en primera persona, però ella mateixa ja explica que l'han ajudat a escriure'l, així que deu ser ben poc el que ella ha escrit.\nEn la primera part del llibre s'explica la seva infantesa, el dia a dia de la seva caòtica família, la seva adolescència, els inicis al món de la moda, la relació amb el seu oncle Miguel Bosé i com va conèìxer al pare de les seves filles.\nEn la segona parla dels seus embarassos, dels dos parts i de la criança. Com la majoria de mares, ha actuat de manera molt diferent en les dues criances, en una primera va fer més cas dels consells i va seguir més pautes; i en el segon va fer més cas del seu instint.\nCom a exemple, el primer part va ser medicalitzat en un hospital i el segon, va ser un part a casa.\nPrecisament és en el tema del part i postpart en el qual ofereix el seu punt de vista més personal i és un dels punts forts del llibre. Dóna consells fonamentats sobre lactància, la son i l'alimentació complementària dels nadons. Molt en l'estil de la criança natural: pocs accessoris inútils que no serveixen per a res, i més popa, més braços i més acompanyament.\nÉs clar que també hi ha parts que m'han interessat menys o amb les que no hi estic tan d'acord, com quan parla de les seves dietes, l'homeopatia o dóna la seva opinió de les vacunes.\nEl que m'ha agradat més és com descriu les sensacions que té la mare quan està amb el nen recent nascut, les ganes d'estar amb ell dels primer mesos i com la resta es dilueix. I com ens podem sentir malament quan hem de recuperar massa aviat obligacions que en aquell moment no tenen cap interès per nosaltres.\nTambé m'ha sorprès molt com explica que a vegades, sobretot en el primer embaràs i la primera criança, ha actuat pressionada per la família, o seguint unes convencions socials que no la satisfeien. Les dones sovint estem molt poc segures de nosaltres mateixes i ens sembla que actuar com ho fa la majoria és el que ens convé. Per sort, amb els segons fills ja no estem tan pendents de la gal.leria i prenem decisions més afins al que volem. M'ha cridat l'atenció que un personatge com ella també ho hagués viscut així i m'ha agradat com ho explica.\nAixí que el llibre m'ha semblat interessant.\nL'he començat a llegir pensant que es tractaria d'una frivolitat i l'he acabat amb bones vibracions.\nAlmenys sap del que parla (no tothom que escriu sobre criança ho fa de manera documentada, i ella n'està bastant) i defensa una criança amb sentit comú i sense seguir normes imposades per d'altres.\n2 comentaris: Etiquetes de comentaris: llibres de maternitat\nJuguem a fer de mestra?; Ed. Combel\nLa petita, que aquest any fa P-4, no acostuma a explicar gran cosa de les activitats que fan a l'escola. Si li preguntes què han fet aquell dia, difícilment contesta, o ho fa amb compta-gotes i sense extendre's massa.\nNomés quan a ella li sembla bé, explica alguna cosa breu. A vegades ens sorprèn fent-nos preguntes del tipus "Si tu tens tres caramels i jo te'n dono dos, quants en tindràs?", com ha estat fent els últims dimecres a l'hora de sopar. Quan a la reunió d'aquesta setmana la senyoreta va comentar que el dimecres és el dia que fan càlcul, vam entendre les seves ganes de fer comptes i ensenyar-nos els seus progressos.\nAra bé, la manera més fàcil de saber el què fan al cole, en el seu dia a dia, és escoltar-la mentre juga a fer de mestra. L'any passat era l'única manera què tenia d'assabentar-me de la manera de fer de la mestra i de les activitats que feia durant el dia. Quan juga davant de les nines a ser la senyoreta, va dient-li a cada una de què serà responsable aquell dia, els hi pregunta quin temps fa, les recrimina si parlen, els hi reparteix fitxes, els hi fa escriure el seu nom...\nPer ajudar a fer més realista aquest joc simbòlic, als nens a partir d'uns 6 anys, els hi pot agradar molt aquest llibre-joc que es diu "Juguem a fer de mestra?", publicat per l'editorial Combel l'any passat. És un llibre que quan s'obre es transforma en un escenari que reprodueix una classe, amb una pissarra al centre, un rellotge, material per la mestra i accessoris per a desenvolupar-hi diverses classes.\nA la pissarra superior s'hi poden anar col.locant lliçons específiques de geometria, matemàtiques, naturals, planetes del sistema solar... I a la part inferior hi ha una pissarra en blanc per a escriure-hi el que es vulgui.\nAl quadern de la mestra s'hi poden anotar el nom dels alumnes, els deures i les qualificacions.\nI a la resta de quaderns que inclou el llibre hi podem trobar de tot, és molt complet: quadern d'activitats extraescolars, exàmens, dictats, notes que es passen els alumnes durant la classe, quaderns d'escriptura, un joc d'anglès..\nUn joc que recrea moltes de les activitats que es fan a l'escola i que agradarà segur als nens que acostumen a jugar a aquesta acticvitat. Amb el mateix format, també hi ha el joc "Juguem a fer de veterninari?", on se simula una consulta.\nPer la fragilitat dels accessoris i la complexitat del joc,la meva filla encara no hi juga, penso que el gaudirà més d'aquí a un temps. Però em sembla un llibre molt encertat, és un d'aquests jocs que penso que m'hauria encantat tenir de petita per jugar-hi durant una bona època.\n4 comentaris: Etiquetes de comentaris: Editorial Combel, llibre-joc, llibres infantils\nAvui us presento aquest llibre, una de les novetats d'aquest any de l'editorial Kalandraka. M'ha encantat des del primer moment, i els dos petits de casa s'han quedat amb la boca oberta a mesura que els hi anava explicant.\nÉs un llibre sorprenent, d'imatges que s'animen com per art de màgia, a través de les quals es fa un recorregut per la bulliciosa ciutat de Nova York.\nNueva York en pijamarama, Ed. Kalandraka\nTot comença amb un nen que se'n va a dormir amb el seu pijama de ratlles. Just aleshores comença una aventura que el fa viatjar a vista d'ocell per la ciutat dels gratacels, amb il.lustracions coloristes que prenen vida quan hi desplacem a sobre una làmina d'acetat amb ratlles verticals. Aquest dinamisme es deu a una tècnica cinematogràfica anomenada ombro-cinéma, desenvolupada a França durant el segle XIX. L'artista visual Rufus Butler Seder ja havia aplicat aquesta tècnica als llibres, i ara es conjuga de manera perfecta amb les il.lustracions de Michaél Leblond i Frédérique Bertrand.\nSi veiem les il.lustracions sense la làmina al davant, sembla que no succeeixi res, per al veure-ho tot a través de les línies verticals, en sorgeix una història plena de moviment: trànsit de vehicles, cues de gent que esperen per entrar a veure un musical, vegetació del parc, aglomeracions en els grans magatzems, llums de colors...\nUn llibre per a totes les edats, diferent, divertit i molt original, que els petits gaudiran com a espectadors i també com a protagonistes actius de l'art de fer màgia, ja que la làmina que crea l'efecte òptic és molt senzilla d'utilitzar.\nPer fer-vos una idea de l'efecte d'animació que proporciona el llibre, en aquest vídeo es veu de manera molt clara:


“L’Ovidi: el making of de la pel·lícula que mai no es va fer” a l’Aragó Cinema | Classes de valencià\ngener 30, 2016 — salrire Aquesta és la història d’una pel·lícula que no es féu, ja sabeu per què, i que n’és una d’aquestes que tota terra, tota casa com Déu mana hauria de tindre.\nM’aclame a tu, mare de terra sola. Arrape els teus genolls amb ungles brutes. Invoque un nom o secreta consigna, mare de pols, segrestada esperança.\nMentre el gran foc o la ferocitat seguix camins, segueix foscos camins, m’agafe a tu, os que més estimava i cante el jorn del matí il·limitat.\nEl clar camí, el pregon idioma un alfabet fosforescent de pedres, un alfabet sempre amb la clau al pany, el net destí, la sendera de llum, sempre, a la nit, il·luminant, enterc, un bell futur, una augusta contrada!\nSeràs el rent que fa pujar el pa, seràs el solc i seràs la collita, seràs la fe i la medalla oculta, seràs l’amor i la ferocitat.\nSeràs la clau que obre tots els panys, seràs la llum, la llum il·limitada, seràs confí on l’aurora comença, seràs forment, escala il·luminada!\nSeràs l’ocell i seràs la bandera, l’himne fecund del retorn de la pàtria,\nJo pujaré piament els graons i en arribar al terme entonaré el prec dels béns que em retornaves sempre.\nAvisa'm per correu electrònic si hi ha més comentaris « Mor a 53 anys el cantant Black, creador de «Wonderful life»\nOral / Redacció 40 »


1000 Punts d'Aigua - Què és un punt d'aigua?\nEn el marc d'aquesta inicitiva un punt d'aigua és un indret situat fora dels àmbits estrictament fluvials* on l'aigua s'estanca . La definició és molt àmplia i poc concreta a propòsit, ja que pretén incloure la gran diversitat d'ambients aquàtics lenítics presents al territori, és a dir aquells amb l'aigua sense o amb molt poc moviment.\nA partir d'aquí la definició pot incloure punts d'aigua amb característiques molt diferents entre ells respecte a:\nLàmina d'aigua: Inclou punts amb l'aigua visible com els llacs de muntanya però també d'altres on l'aigua hi és present però no és visible com les molleres o les jonqueres.\nDimensions: Inclou des de punts molt petits, com pot ser la pica d'una font o un abeurador, fins a llacs o estanys de diverses hectàrees.\nRègim hídric: N'hi ha de permanents, que aguanten l'aigua tot l'any, de temporals, que només en tenen en èpoques humides, o fins i tot d'efímers, com els camps inundats.\nOrigen: Poden tenir un origen natural, com les llacunes litorals, o bé ser artificials, com les basses de rec. A vegades hi ha punts artificials que es van crear fa tan de temps que ja s'han naturalitzat i és difícil de saber el seu origen.\nA l'apartat Tipus de punts d'aigua es donen detalls de totes les tipologies d'ambients aquàtics que es consideren punts d'aigua, i que per tant poden ser registrats al portal.\n* Amb aquesta definició queden fora del projecte els rius, rierols, torrents i altres cursos fluvials d'aigües corrents, fins i tot quan les seves aigües estan estancades (embassaments i gorgs a l'estiu). També les sèquies, canals i altres sistemes de canalització artificial d'aigua.


Us volem desitjar un Bon Nadal i un feliç any 2016 a tots els que formeu aquesta gran familia de Partenaire. Desitgem gaudir amb tots vosaltres de molts dies més de felicitat gaudint de la magia que ens transmet el ball. Francesc i Dolors.\nIV Nit de Ball de Saló. Gran Ball de Nadal\nGran festa de nadal a Partenaire! L'escola plena, sopar, ball, animcions, fins i tot ens varem menjar el raïm de la sort com si fos la nit de cap d'any! Gràcies a tots els que vareu participar d'aquesta gran nit. Aquí us deixem unes fotogràfies de la festa. Ara comencem a preparar la propera nit de festa que serà el Dissabte 16 de Gener. Fins llavors els millors desitjos de felicitat per aquestes festes de Nadal i any nou!\nIII Nit de Balls de Saló. Nit de Far West\n29 de novembre del 2015\nEl dissabte 21 de Novembre, es va celebrar a l'escola la tercera festa del curs, en aquesta ocasió ambientada en el Far West. Amb l'escola plena, gran nit amb un gran sopar, ball, animacions de country, sevillanes....ho vam passar molt bé tots plegats! Aquí teniu algunes fotogràfies de la festa. Ara comencen a preparar la propera festa, el dissabte 19 de Desembre la gran festa de Nadal, ningú se la pot perdre!!!!\nII Nit de Ball de Saló. Festa de Halloween i Castanyada.\nGran nit a la festa de Halloween el dissabte 24 d'Octubre! L'escola plena, sopar, ball, animacions, concurs de mòmies, gran premi al millor grup.... Aquí teniu algunes fotos de la festa. Comencem a preparar la propera nit de ball el dissabte 21 de Novembre.\nI Nit de Ball. Festa d'inici de Curs. Bye, bye summer time!\n29 de setembre del 2015\nPrimera nit de ball, festa d'inici de curs. L'escola plena, gran exhibició d'en Carles i la Marta. Animacions, rodes, sevillanes...i molt ball durant tota la nit. Aquí us deixem algunes fotos. Ara a preparar la propera festa, 24 d'Octubre. Castanyada i Haloween!\nJornada de Portes obertes i festa inici de curs\n13 de setembre del 2015\nEl proper dissabte 26 de Setembre tindrem la nostra tradicional jornada de portes obertes. A partir de les 19:00h l'escola estarà oberta per poder ser visitada, gaudir d'una classe gratuïta a les 20:00h i acabar a les 21:00h amb la festa d'inici del curs 2015-2016 amb sopar, ball, exhibicions, animacions etc.. Es la oportunitat per conèixer l'escola, les instal-lacions, el sistema de fer classe, l'ambient...no us ho poder perdre!