L'esquerra gallega i la generació 'sorpasso'\nProfessor Associat de Ciència Política a la Universitat de Barcelona.\nL’esquerra gallega i la generació ‘sorpasso’\nEl nou BNG d'Ana Pontón serà l'alternativa de futur gràcies a haver unit el vot sobiranista d'esquerres, molts exvotants d'En Marea i el vot útil de simpatitzants socialistes que votaven en clau gallega\n12/07/2020 | 23:03\nAna Ponton, candidata del BNG a la presidència de la Xunta. Foto: Elisardojm\nLes enquestes han encertat i s’ha confirmat la victòria per majoria absoluta d’Alberto Núñez Feijóo a les eleccions al Parlament de Galícia. L’hegemonia del Partit Popular acostuma a imposar-se electoralment a un país que es caracteritza per tenir dues meitats quan toca anar a votar. Per una banda, un Partit Popular capaç d’arribar a múltiples espais, cohesionat i sense gaire competència al centredreta (malgrat que aquest cop també s’hi presentaven Ciutadans i VOX). Per l’altra, una esquerra gallega que es presenta fraccionada (socialistes, nacionalistes i comuns) i, des de fa anys, sense lideratges capaços de competir amb Feijóo.\nPerò això, potser, ha començat a canviar en aquestes eleccions. L’espectacular sorpasso al PSdeG ha convertit al Bloc Nacionalista Gallec en la força política protagonista de la nit electoral d’aquest diumenge. El lideratge d’Ana Pontón ha fet ressuscitar l’opció nacionalista, que havia tingut resultats força irregulars des de l’escissió patida l’any 2012 -i que va portar a Xosé Manuel Beiras fora de l’organització-. Pontón ha ofert un plus al seu espai polític, a través de la seva bona imatge i del seu discurs pragmàtic però contundent, capaç de brillar als debats electorals. Una candidata sòlida que ja va salvar el BNG les darreres eleccions, quan algunes enquestes el situaven, fins i tot, fora del Parlament gallec. Llavors l’efecte Pontón va assolir un total de 6 escons i un 8,33% dels vots. Enguany ha obtingut un ascens d’un 15%, arribant fins a un 23,75% dels vots i 19 escons. Aquesta crescuda en el nombre de suports es deu a un doble transvasament: un de més important, d’exvotants d’En Marea, i un altre pel vot útil de simpatitzants socialistes que han votat en clau gallega. Ana Pontón serà la primera dona cap de l’oposició a Galícia a la història; gairebé igualant els resultats històrics de Xosé Manuel Beiras l’any 1997.\nEl BNG ha sumat exvotants d’En Marea i el vot útil de simpatitzants socialistes que votaven en clau gallega\nTrencadissa interna a Galícia en Común\nL’any 2016 la segona força més votada va ser En Marea, amb el suport de la nacionalista Anova i dels partits que formen ara part d’Unidas Podemos. La candidatura rupturista va superar per la mínima -només en vot- els socialistes gallecs, amb un 19,07% dels vots i 14 escons. Malgrat això, aquests quatre anys han estat marcats per la trencadissa interna, que ha portat al fet que els partits que donaven suport a En Marea hagin concorregut sota el nom de Galicia En Común.\nEl candidat, l’exdiputat Antón Gómez-Reino, és militant de Podemos i a les llistes trobàvem membres d’Esquerda Unida com Eva Solla i d’Anova com l’exalcalde de Santiago, Martiño Noriega. En aquests comicis no han aconseguit salvar els mobles, ja que s’han situat molt lluny del que preveien les enquestes, quedant-se fora del Parlament gallec amb un 3,8% dels vots. Conscients que podien exercir de soci necessari en un hipotètic govern tripartit, n’han fet esment de la necessitat d’un canvi durant la campanya i d’una entesa postelectoral amb socialistes i nacionalistes.\nEl PSdGa, incapaç d’escapar del marc estatal\nEls socialistes gallecs no han aconseguit liderar l’alternativa a Feijóo, a causa de l’avenç espectacular del BNG d’Ana Pontón. Per què són incapaços d’esgarrapar vots al Partit Popular? El PSdeG ha presentat tres candidats diferents des que l’any 2009 el bipartit va perdre la Xunta de Galícia en favor de Núñez Feijóo. Pachi Vázquez, Fernández Leiceaga i ara Gonzalo Caballero han estat els caps de cartell electoral que han defensat les sigles socialistes. Les dinàmiques internes dins el PSOE i la manca d’estructura de base del partit de la rosa a la comunitat gallega li han fet retrocedir sense aturador des dels 18 escons l’any 2012 passant pels 14 (i un 17,87%) de 2016. Enguany han aconseguit un resultat molt similar al de fa quatre anys, assolint un 19,40% dels vots i 14 escons.\nHi ha tres elements que expliquen aquests resultats a Galícia. En primer lloc, la fortalesa gairebé infinita del Partit Popular gallec, capaç de sobreviure amb uns resultats electorals gairebé idèntics des de l’aterratge de Fraga a la Xunta l’any 1990. En segon lloc, la renovació interna i pública que representa Ana Pontón al si del BNG, capaç de fer revifar els nacionalistes i de portar-lo a màxims històrics. En últim lloc, la incapacitat del PSdeG per oferir una cara pròpia més enllà del govern Sánchez i de la política en clau estatal.\nCanvi generacional gallec: què passarà d’aquí a quatre anys?\nEl que sí que es podia preveure una important divergència entre grups d’edat és en la intenció de vot. Els joves d’entre 18 i 35 anys ja afirmaven que votarien com a primera opció, segons el preelectoral del CIS, al Bloc Nacionalista Gallec. Aquesta dada és clau per entendre el sorpasso del BNG. La ‘Generació Sorpasso‘ podria protagonitzar, d’aquí a quatre anys, un veritable canvi polític a Galícia.\nEls joves d’entre 18 i 35 anys voten, segons les enquestes, el BNG com a primera opció\nTambé cal constatar l’existència d’un vot dual que és capaç de decidir eleccions a Galícia. El perfil d’aquest votant és d’un votant urbà, moderat, capaç de triar Feijóo a les autonòmiques, votar un alcalde socialista com Abel Caballero a les municipals i repetir vot al PSOE a les generals. Es pot calcular que aquest votant representa entre un 3 i 4% dels votants del total dels que voten a les eleccions gallegues, capaç de catapultar el PP fins a l’hegemonia. Per citar un exemple, a les eleccions generals PP, VOX i C’s van sumar un 44% dels vots, mentre que el PP en solitari ha estat capaç d’enfilar-se fins als 48% dels sufragis en les eleccions autonòmiques d’aquest diumenge.\nPontón i el nou BNG, poden ser alternativa a Feijóo?\n[POLÍTICA] Entrevistamos Ana Pontón, candidata do BNG: "Faremos historia tendo unha muller na Presidencia e coas mans libres para defender Galiza" https://t.co/aEaCFQzbst pic.twitter.com/nFIKAgKVAA\n— Nós Diario (@NosDiario) July 10, 2020\nÉs previsible que Ana Pontón faci servir aquest brillant resultat electoral per projectar el seu lideratge i esdevenir l’alternativa a Feijóo d’aquí a quatre anys. Caballero haurà fet real la maledicció dels Caballero; el seu tiet Abel ja va treure un resultat gairebé idèntic l’any 1997 quan va ser candidat dels socialistes gallecs. Més enllà del lideratge, l’esquerra nacional gallega té el repte de consolidar l’alternativa d’un Feijóo que d’aquí a quatre anys estarà més desgastat i que, molt probablement, no serà candidat. En l’àmbit dels comuns caldrà veure si l’aliança d’Unidas Podemos amb Anova es consolida o torna a haver-hi trencadissa després del desastre electoral d’aquests comicis.\nEls resultats d’aquest 12 de juliol són amargs per les forces progressistes perquè regalen Feijóo una altra majoria absoluta, però en canvi són el primer acte de la batalla que d’aquí a quatre anys pot acabar amb un govern encapçalat per Pontón liderant la generació que ha fet possible el sorpasso al PSOE.


Joan Ollé Bertrán: de maig 2012\nEl sector dels APIs, els agents de la propietat immobiliari, dedicats a la venda i lloguer d'habitatges, creu que les mesures aprovades divendres pel consell de ministres per afavorir i reactivar el mercat immobiliari beneficiaran en realitat els bancs. Alerten, a més, que poden afavorir l'especulació. Els APIs acusen les entitats financeres de donar hipoteques només quan són per comprar habitatges de la seva cartera de pisos. A Espanya hi ha actualment tres milions de pisos buits i 700.000 de nous a l'espera, majoritàriament, de ser venuts. Un estoc que l'anterior i l'actual govern han intentat dinamitzar cap al lloguer sense gaire èxit. Dins d'Europa, Espanya és el país amb menys mercat de lloguer. De cada sis famílies, cinc són propietàries i només un viu de lloguer. Ara el govern espanyol torna a intentar animar el lloguer. Els contractes s'han reduït de 5 a 3 anys i les pròrrogues, a 1, serà més fàcil desnonar els inquilins si no paguen amb una ordre notarial i el propietari avisant amb 2 mesos podrà recuperar l'habitatge.\nSegons explica a TV3 Joan Ollé, president del Col·legi d'APIs de Catalunya, les mesures presentades estan pensades perquè la banca comenci a llogar el seu estoc. Critica, però, que no se'ls ha demanat l'opinió.El govern espanyol també ha aprovat mesures en el mercat de venda d'habitatges, si abans de finals d'any es compra un pis: el que es pagaria en tornar a vendre'l es reduirà a la meitat. Una exempció que afavoreix -segons els APIs- novament els inversors. Ollé apunta que com a molt hi haurà un 1 o un 2% d'augment de vendes, però que no significarà el desllorigador de la situació. el president dels agents immobiliaris, el sector és mort, a més de pervertit. Denuncia que la banca no pot tenir interessos en el totxo quan són els adjudicadors de les hipoteques. Per la seva banda, els defensors dels consumidors alerten que la reforma torna a incentivar l'especulació.\nOpinió sobre les mesures aprovades per reactivar e...


Carles Puigdemont visita Elsa Peretti a Sant Martí Vell - Diari de Girona\nCarles Puigdemont visita Elsa Peretti a Sant Martí Vell\nEl president de la Generalitat es reuneix amb la dissenyadora de Tiffany & Co i musa de Dalí\nsant martí vell | meritxell comas 05.08.2016 | 00:19\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, en la seva visita a Sant Martí Vell. marc martí\nSant Martí Vell és un poble que té actualment prop més de 200 habitants. I entre ells, una de molt especial. Es tracta de la dissenyadora italiana Elsa Peretti, una artista que es va enamorar de Sant Martí Vell i de mica en mica ha anat adquirint i restaurant propietats del nucli històric. Una personalitat que des de la seva arribada a la localitat gironina ha atret visites d'arquitectes, intel·lectuals i artistes de totes les disciplines.\nEn aquesta ocasió, el convidat d'honor va ser el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, que va visitar el municipi i posteriorment es va reunir a porta tancada amb la dissenyadora en una de les propietats que regenta al centre de la localitat.\nEn la seva visita, Puigdemont també va visitar l'església, de la qual s'han finalitzat les obres de restauració aquest any. La intervenció ha estat obra de la Fundació Elsa Peretti, que ha portat la direcció tècnica i la part econòmica del projecte. L'artista també va voler aportar el seu granet de sorra a la restauració, i va dissenyar en exclusiva la Madonna i els canelobres que ara com ara llueix el temple. L'església també inclou un altre apunt personal de l'artista, ja que va ser ella qui va escollir el color amb el qual es pintarien les parets de la nau. Peretti es va decantar per un to blau «montserratí», que ara com ara ja forma part del conjunt patrimonial que llueix Sant Martí Vell.\nLa visita de Carles Puigdemont va aixecar gran expectació entre els veïns del municipi, que es van congregar davant de l'Ajuntament per poder saludar i fer-se fotografies amb el president de la Generalitat. Puigdemont va cloure la jornada a Sant Martí Vell amb una visita a les bodegues Eccociwine, propietat d'Elsa Peretti. El president es va mostrar en tot moment molt atent a les explicacions dels treballadors de la bodega i en el decurs de la visita els va anar formulant preguntes referents al procés d'elaboració del vi.\nElsa Peretti ha esculpit la seva trajectòria professional com a dissenyadora de complements i com a model, una bellesa que va inspirar Salvador Dalí, que la va utiltizar com a musa per a les seves obres.


medicina | El Club de Fantàstida\nDiari de Fantàstida 14.03.13\nPosted on Abril 2, 2013 by casanovamo\nA la sessió d’avui les dames i cavallers de Fantàstida han estat protagonistes dels capítols segon i tercer de “La meravellosa medicina d’en Jordi”. A més a més, amb espectadors de luxe , futurs narradors i possibles conductors d’un nou club de lectura per una altra biblioteca que han vingut com observadors a la tertúlia.\nAixò els ha fet sentir importants i s’han lluit d’allò més al fer lectura en veu alta, totalment improvisada i molt ben executada.\nD esprés de la interpretació han el.laborat la seva pròpia medicina…Qui posarà més ingredients? Qui serà capaç d’extenuar aquesta àvia tan perversa?\nPer acabar amb aquest sessió tan lluïda, un relat de sang i fetge. S’espantaran els nostres convidats?\nAvui una rondalla irlandesa.\nHi havia una vegada un noi molt presumit i cregut . En John, que així es deia, un dia va desafiar a les noies que sempre l’envoltaven a què es casaria am la que li portés un bastó que s’havia descuidat al cementiri. Una de les noies, la Keith, va acceptar el repte i se’n va anar al cementiri a buscar el bastó perdut. Però, un cop allà la pobra noia es va veure implicada en una revenja que arribava des del món dels morts envers la familia del presumit John, el qual va ser assassinat juntament amb els seus dos germans. Però la sagacitat de la noia va fer que la sang vessada per tal de dur a terme aquesta revenja tornés al cos dels tres joves…\nCom s’ho va fer la Keith per evitar el desastre?\nVa aconseguir casar-se amb un dels nois?


Club Esportiu CCR Marc Olivares, present al Campus Movistar ÉLITE - Club Esportiu CCR\nEl jugador del juvenil del CCR Castelldefels Marc Olivares, va participar durant tota la setmana passada en un dels campus que organitza Movistar Inter.\nLa setmana passada vam tenir la sort i la satisfacció d’anunciar que el nostre club establia un acord de col·laboració amb el millor club actual, el Movistar Inter. Sembla ser, però, que aquesta no és l’única notícia relacionada amb l’equip madrileny durant aquests últims dies.\nUn dels nostres jugadors de la base, Marc Olivares, ha gaudit durant aquesta última setmana del Campus Movistar Élite, una setmana intensa de futbol sala on es junta amb joves jugadores de la resta d’Espanya. Té una durada d’una setmana completa on els jugadors, són tractats com a professionals, vivint així una experiència única i emocionant. Així doncs, a banda de molts entrenaments, aquest campus dóna especial rellevància també a altres factors com les rutines diàries, l’alimentació l’estudi del joc a través de diferents mètodes, etc.\nEn aquest sentit, Marc Olivares comenta: “El campus és espectacular. Al ser d’elit, et sents com un futbolista professional, amb els hàbits que tenen ells, les restriccions a les quals estan exposats i amb l’anàlisi a través de vídeos dels entrenaments per saber després que hem de fer als partits. És una experiència que recomano a tothom, setmana total de futbol sala i a més a més aprenent del millor equip que es pot fer actualment”. Respecte a les seves sensacions el jugador blau destaca la intensitat de les sessions diàries: “Les sensacions són bones, entrenant més o menys tres hores matí i tarda al final t’acabes sentint més còmode dins la pista. L’important és no tenir nervis, ja que al final el que fan és que no rendeixis al teu nivell. Es nota que els entrenadors tenen molta experiència, amb cada un d’ells treballem una cosa diferent. Encara que cada u tingui el seu mètode, treballem per separat l’aspecte físic, la defensa i l’atac. És brutal viure la sensació de jugar on juguen ells i canviar-te als seus vestuaris”.\nPer últim, una cosa que més ha sorprès al Marc ha estat el dia a dia: “La rutina era molt simple. Ens aixecàvem al voltant de les 8, ens preparàvem la motxilla i esmorzàvem. Després ens desplaçàvem fins al pavelló i fèiem la sessió matinal. Després de dinar, descansàvem una estona i començàvem l’entrenament de la tarda. Per acabar el dia, sopàvem a l’hotel i donàvem un passeig nocturn per estirar les cames”.\nEsperem que tots els conceptes adquirits durant aquesta intensa setmana els pugui plasmar en el seu equip durant la temporada 18/19.\nToni Hinojosa, 4t fitxatge del primer equip


CLUB 23 BARCELONA ⎢ BUSINESS · NETWORKING · EVENTS\nClub 23 Barcelona troba el seu origen en les reunions i esdeveniments d'un grup d'empresaris i professionals del sector financer, que té el seu inici el 1995, principalment a les ciutats de Madrid i Barcelona i tant a nivell privat com a esdeveniments organitzats en institucions públiques de reconegut prestigi, tant a nivell nacional com internacional.\nL'any 2000 la societat es constitueix oficialment augmentat la seva activitat i incrementat la participació en els seus fòrums a altres membres actius, de la societat civil, com artistes, científics, esportistes ...\nLes àrees abasten des del terreny econòmic jurídic financer en origen, a l'artística, sociològica, científica ..., enriquint el patrimoni intangible del fòrum. Idees, coneixement, integració, interacció, creixement, relacions personals i corporatives... Intel·ligència.\nClub 23 Barcelona manté el seu perfil i proposta d'origen a la recerca d'un camí llaurat pel coneixement i reconeixement, la tolerància i l'enriquiment espiritual, cultural, intel·lectual d'una societat civil que necessita ser reforçada amb els llaços de la intel·ligència, la col·laboració i l'acceptació i debat de les idees, amb l'única finalitat d'enfortir-se així mateixa.\n“Dóna el millor que tens sense esperar res a canvi i tot et serà donat.”\nAnònim S VI d. C.\nCombinem l'oci amb les oportunitats de negoci en un entorn emblemàtic del centre Barcelonès, cuidant el més mínim detall perquè els nostres socis i convidats trobin l'espai perfecte per als seus esdeveniments i presentacions d'empresa.\nDisposem d'espais privats per reunir-se amb els seus inversors i culminar les seves expectatives de negoci.\nPunt de trobada on conflueixen empresaris i inversors interessats en el món de les Start Ups.\nConcerts en Viu, Subhastes, Tast de Vins i moltes més activitats culturals d'interès actual.\nCelebracions d'Empresa, Presentacions de Producte, Sopars de Gala, Lliurament de Premis i Convencions.\nHabilitem les nostres sales a mida per a tot tipus d'Exposicions d'Art, Pintura, Escultura i organitzem el seu Vernissage.\nRealitzem diferents tipus de Serveis de Catering, adaptant-nos a les necessitats de cada esdeveniment del Club 23 Barcelona.\nCertificat Protecció Dades Personals


La Borsa de Treball de l’Ajuntament de Castelló d'Empúries ha gestionat 68 ofertes de treball ·\nLa Borsa de Treball de l’Ajuntament de Castelló d’Empúries ha gestionat 68 ofertes de treball\nÉs una xifra similar a la d’anys anteriors la gestionada per la Borsa de Treball castellonina a cinc mesos d’acabar l’any\nDes de l’1 de gener de 2016 fins al moment s’ha gestionat 68 ofertes de treball d’empreses del municipi i de la comarca, a les quals s’han donat resposta amb usuaris inscrits a la Borsa de Treball de l’Ajuntament, empadronats al municipi. Aquesta dada és esperançadora, més encara si tenim en compte que són números de 7 mesos i ho comparem amb els totals anuals d’anys anteriors: el 2012 es van gestionar 55 ofertes, el 2013 n’hi va haver 76, l’any següent 62 i l’any passat 69. Amb aquestes dades es pot veure que al finalitzar l’any les ofertes eren similars a les que tenim ara, a cinc mesos d’acabar l’any.\nUnes dades molt ben valorades per la regidora de Treball, Formació i Ocupació, Anna Massot, a l’assenyalar que “aquesta és una notícia que convida a l’optimisme, atès que ens indica que l’economia millora, que s’està activant i també que el nostre servei és molt útil. Cada cop tenim més usuaris i empresaris que confien en la Borsa de treball de l’Ajuntament”.\nEl Servei d’Orientació i Intermediació Laboral del Departament de Treball, Formació i Ocupació de l’Ajuntament de Castelló d’Empúries, fa una doble funció, per una banda porta a terme programes individuals d’orientació per a aquelles persones que volen introduir-se en el món laboral. Aquesta tasca es fa tant a nivell individual, mitjançant entrevistes, com a nivell grupal amb dinàmiques i sessions de grup. Per altra banda, es porta a terme la intermediació laboral mitjançant la Borsa de Treball municipal.\nTothom qui vulgui formar part de la Borsa de Treball, tant usuaris com empreses, es poden dirigir a:\nTags: 68 ofertes de treball, Ajuntament de Castelló d'Empúries, Borsa de Treball, Gestionades\nPrevious Neix Familiaria, festa de la cultura en família a Empúries\nNext L’Oficina de Turisme acull una mostra de fotografies del paradís subaquàtic del Parc Natural del Cap de Creus


Impressions Digitals (1998-2001) CD-ROM | Antònia Vilà Martínez\nImpressions Digitals (1998-2001) CD-ROM\nde Antònia Vilà Martínez\nAutor: Antònia Vilà Martínez\nEl CD recull les conferencies del curs L?obra gràfica avui: de l?empremta gravada a l?empremta digital I i II. Planteja explorar el fenomen de l?art imprès contemporani i la seva influencia en els diferents àmbits artístics. Analitzar la dissolució de fronteres entre disciplines així com la interacció entre art i tecnologia, especialment en les opcions digitals com a nucli de debat tant crític com estètic. El diàleg entre art imprès i tecnologia descriu la naturalesa de l?estampa contemporània a on la imatge generada per ordinador té un lloc, per dret, en la història de l?art. Així, la producció d?obra gràfica s?afirma en una creativa interrelació dels processos de les arts.


L'ERNESTO GARCIA MARTÍN\nEl nostre company, Primari de 1960 i resident a Saragossa, va morir el passat dia 29 de gener, desprès d'una curta malaltia de càncer. El dia 31 es feu els seu enterrament.\nL'Ernesto era un company molt apreciat per tots els companys del curs del 60, amb els que assistia sempre a les trobades que es fan periòdicament, amb la seva esposa Aurora. De tracte obert i animat, era un treballador incansable i encara no s'havia jubilat.\nEls que l'hem tractat més d'aprop, sentim que hem perdut no només un company, sinó un gran amic, extrems que he fet arribar a la seva família, amb la condolència més sincera.\nL'Ernesto, l'any 1964, amb el Pep Coll


Les I Jornades de l’arròs de Pego naixen per a “donar-li més nom a l’arròs bomba de Pego” – Ràdio Pego\nLes I Jornades de l’arròs de Pego naixen per a “donar-li més nom a l’arròs bomba de Pego”\n20 d'abril de 2012 Sara Garcia 0 Comment\nAhir la regidora de Creama i Turisme, Pepa Sendra, presentava este esdeveniment que tindrà lloc la setmana que ve i que combina setmana gastronòmica i ponències sobre tota la cadena de producció, distribució i comercialització que comporta el cultiu de l’arròs. A més de les qualitats de l’arròs bomba de Pego i les seues propietats nutricionals.\nDes de fa més d’un any que la idea de realitzar unes jornades de l’arròs de Pego surava per la Regidoria de Turisme i Creama. Finalment estes es duran a terme la setmana que ve, del 23 al 29 d’abril amb una setmana gastronòmica i dos dies de conferències, taules rodones i visites al museu etnològic i als camps d’arròs de la marjal.\nLa regidora de Turisme i Creama de l’Ajuntament de Pego, Pepa Sendra va relatar que les jornades ja havien estat plantejades als seus departaments abans de la visita del cuiner basc Martín Berasategui, qui va elogiar les propietats de l’arròs bomba de Pego des del mateix ullal de la marjal el mes de setembre de 2011.\nPepa Sendra, comentava que la visita de Berasategui va suposar “un motiu més per a donar-nos peu per a que ho férem […] perquè ens va donar-nos ànims per a fer una jornada d’este tipus”. Tenint en compte que és la regidoria de Creama i Turisme qui organitza estes jornades, Sendra destacava que “volíem enforcar-les de forma que es promocionara l’arròs ja que altres coses que voldríem com és la Denominació d’Origen no és possible”. Així, estes jornades de l’arròs de Pego estan pensades per a “donar-li més nom a l’arròs i que la gent de fora el conega”.\nLa burocràcia és la que obstaculitza que l’arròs bomba que es cultiva al Parc Natural de la Marjal Pego-Oliva no puga obtenir la Denominació d’Origen. Més concretament, Pepa Sendra assenyalava com a causa més provable perquè no es concedisca la DO “les dimensions i la quantitat d’arròs que produïm” i apuntava Sendra que potser “si ara tots els grups arrossers s’unixen, possiblement tinguem una capacitat diferent de cara a poder demanar-la”.\nLes I Jornades de l’arròs de Pego sumen pràctica i teoria. Pepa Sendra assenyalava que s’ha contemplat així perquè “volem que [els productors i distribuïdors] es posen en contacte amb la gent que cuina diàriament [perquè els facen vore que, tot i que] un altre tipus d’arròs no els aguanta terç […] i no obstant això, este tipus d’arròs sí que ho aguanta”. Ressaltava la titular de Turisme i Creama que “el que nosaltres ho diguem o que vinga un especialista en nutrició i ens comente que l’arròs de Pego té certes propietats: té menys almidó, té més fibra i aguanta més està molt bé”. Però les Jornades no es volen quedar ahí, asseverava Pepa Sendra, “volem també fer la demostració pràctica de que això és així i no d’una altra manera”.\nLa part pràctica d’estes primeres jornades de l’arròs a Pego estarà en actiu dels del dilluns 23 i fins el diumenge 29 d’abril. Des d’aleshores els pegolins i les pegolines, a més de tots els visitants del municipi, tenen l’oportunitat de degustar plats típics d’arròs a diferents restaurants del poble. Diferents tipus de paelles, crosta, arròs melós d’ànec i rovellons, pebreres farcides d’arròs o arròs a banda seran algunes de les possibilitats de les que podran gaudir els comensals. Cada dia de la setmana 1, 2 o 3 restaurants oferiran este menú especial que té un cost de 12 euros i que inclou, a més del plat principal, entrants, postres, café i beguda.\nEsta part pràctica de degustació es complementa amb la teoria que es concentra en dos dies, divendres 27 i dissabte 28 d’abril a la Casa de Cultura de Pego. Divendres 27 d’abril està previst que les I Jornades de l’arròs de Pego siguen presentades, a les 9:45h., per l’alcalde de Pego, Carmelo Ortolà i la regidora de Turisme i Creama, Pepa Sendra.\nA les 10 del matí s’ha programat una taula rodona en la que s’abordarà ‘el cultiu de l’arròs en el segle XXI. D’allò tradicional a la modernitat’, ‘la marca “arròs bomba de Pego”’ i ‘la comercialització de l’arròs’. Els ponents d’esta taula rodona seràn Salvador Sastre, president de la Cooperativa Agrícola de Pego; Pepe Orihuel, membre del grup arrosser El Bullentó; José Maria Sastre, president de la Comunitat de Regants de les Terres Arrossars de la vila de Pego, a més d’un representant del grup arrosser Les Tanques.\nA les 12 el responsable de dinamització del Parc Natural de la Marjal Pego-Oliva, Carlos Linares, presentarà la ponència ‘L’arròs al parc natural’. A les 13:30h., està previst visitar el museu etnològic de Pego i a les 17h., visitar, in situ, els camps d’arròs de la marjal.\nDissabte 28 d’abril la primera ponència és a les 10 del matí i està a càrrec del Millor Cuiner d’Espanya 2011, el pegolí Evarist Miralles. La segona ponència serà impartida per Tomàs Fuster, especialista en nutrició. A les 13h., està previst que es presenten les conclusions de les jornades. A les 13:30h., es durà a terme la cloenda de les I Jornades de l’arròs a Pego.\nComentava Pepa Sendra que la resposta de totes les parts participants en les I Jornades de l’arròs de Pego i a la Setmana Gastronòmica ha estat fantàstica.\nTot i que l’assistència a les jornades és gratuïta, les persones interessades s’hauran d’inscriure bé a Creama Pego, bé a l’oficina de Turisme de Pego, ja que les places són limitades.\nEste I Jornades de l’arròs de Pego tenen vocació de continuïtat i d’ahí, apuntava Pepa Sendra, l’I davant. “Pensem anar ampliant el tema”, confirmava Sendra que també indicava la possibilitat d’ampliació de les conferències si les jornades tenen bona acceptació. Així mateix, la titular de Turisme i Creama també obria la porta a ampliar els productes a potenciar en estes jornades.\nRàdio Pego col•labora en estes I Jornades de l’arròs de Pego descobrint, al llarg de la setmana que ve els plats que ens oferixen els diferents restaurants que participen en la setmana gastronòmica que té lloc dels 23 al 29 de maig.\n← Creama ja és agència de col•locació\nL’Ajuntament de Pego admetrà fins a dissabte a les 13h., confirmacions d’adhesió al pla de pagament als proveïdors →


Sant Jordi en temps de pandèmia – Sant Gervasi Report\nEl Sant Jordi és una de les nostres festes preferides. (Font de la imatge: unsplash.com)\nTot i la pandèmia, l’Escola Sant Gervasi celebra la Diada amb totes les mesures anticovid\nA Catalunya, el dia 23 d’abril, és una gran tradició per a tots els catalans i catalanes celebrar la Diada de Sant Jordi. Tots els carrers s’omplen de somriures i d’amor i es regalen roses i llibres. La celebració de la Diada de Sant Jordi ve donada per una bonica llegenda. Aquesta llegenda explica la història d’una princesa, un príncep i un drac.\n"Des de fa molts i molts anys, a Montblanc hi vivia un rei, una reina, la seva filla la princesa i tot el seu seguici . Però el que no sabien és que als afores d'aquest poblet també hi vivia un drac..."\nSi voleu conèixer millor la història, en l’enllaç que us deixem seguidament, la podeu conèixer a fons.\nA l’Escola Sant Gervasi també és tradició celebrar aquesta diada. En anys anteriors, el diumenge de la Diada de Sant Jordi l’escola obria les seves portes per fer una gran festa.\nLlegenda de Sant Jordi a l’escola – Escola Sant Gervasi (Instagram)\nQuè es fa normalment a l’escola?\nCada any, els alumnes de tota l’escola han d’escriure un relat o poema. Cada curs té una llengua assignada amb la qual ha d’escriure. Aquests relats i poemes han d’anar acompanyats d’un pseudònim. Un cop acabats, el mestre de cada classe escull dos relats o poemes d’entre tots i els envia al jurat, que són alumnes de batxillerat, els quals escullen el guanyador de cada curs.\nA part del concurs dels relats i poemes, el diumenge de la diada de Sant Jordi a l’escola es fa una festa, on es fan un seguit d’activitats. Una d’elles és la representació de la història de Sant Jordi, en què hi participen quasi tots els alumnes de l’escola.\nLa cooperativa de l’escola, el diumenge, posa una parada al costat del menjador on hi fan intercanvis de llibres. Cada alumne, si vol, porta un llibre de casa seva que ja no el fa servir i els de la cooperativa tenen un seguit de llibres que els alumnes poden intercanviar per un de la parada.\nDrac, llegenda Sant Jordi – Escola Sant Gervasi (Instagram)\nQuè es fa aquest any a l’escola?\nTot i les circumstàncies presentades aquest any, la nostra escola no s’atura! Amb totes les mesures anticovid, divendres 23 d’abril hem celebrat el Sant Jordi a la nostra escola.\nAquest any ha estat diferent, però tot i això ho celebrem amb un gran somriure. El divendres, al llarg del matí, s’han fet activitats per a tots els alumnes de l’escola, des dels més petits fins als més grans.\nA les 8h del matí es fan els jocs florals, a través del plató de la TV. Els més petits i mitjans de l’escola han hagut de fer dibuixos de la llegenda de Sant Jordi que van a parar a un concurs organitzat per l’escola on el jurat és l’alumnat de secundària, que ha votat a través d’un codi QR.\nEscriure ens fa més humans (Font de la imatge: unsplash.com)\nCom cada any, també hem fet la llegenda vivent, en què els alumnes de 4t d’ESO la interpreten per escenes als alumnes de cicle inicial i superior. A la tarda, els alumnes de 6è han representat també la llegenda de Sant Jordi als més petits de l’escola.\nL’alumnat de 4t d’ESO, al llarg del matí, ha fet un mural col·laboratiu de l’Odissea, en què els mestres de plàstica de l’escola els han ajudat. Mentre, els alumnes de 1r i 2n d’ESO han fet una lectura col·lectiva d’aquest clàssic.\nEls alumnes de batxillerat i de 3r d’ESO, al llarg del matí han estat al pati d’educació infantil explicant contes pels més petits de l’escola. I l’alumnat de llatí ha decorat els vidres de la piscina de l’escola amb els textos guanyadors dels jocs florals.


Antena 3 confirma les dos noves concursantes de Tu cara me suena\nLa cantant i la humorista s'incorporen a la novena edició del talent musical d'Antena 3, on competiràn amb Agoney, Els Morancos i Loles León, entre altres\ndimecres, 28 de juliol 2021 - 17:45h\nTu cara me suena d'Antena 3 | Atresmedia\nEl càsting de la novena edició de 'Tu cara me suena' està a punt de tancar-se. El talent show d'Antena 3 ha tancat un acord amb Nía Correia, l'última guanyadora d'Operación Triunfo perquè siga una de les pròximes concursants. D'aquesta manera, la guanyadora de 'OT 2020' se suma a la llista de confirmats que ja integren Agoney, Loles León, Lydia Bosch, David Fernández i Els Morancos.\nNía va protagonitzar algunes de les actuacions més icòniques de l'última edició del talent show de TVE, sent 'Run the world' de Beyoncé un dels seus números més potents. Gràcies a la seua trajectòria en l'Acadèmia d'Operación Triunfo, el públic la va fer guanyadora amb el 45% dels vots.\nL'artista, que abans de donar-se a conéixer en 'Operació triunfo' va formar part de l'elenc del musical 'El rei León', i recentment acaba de traure el seu nou single, el primer des que es coronara vencedora d'OT 2020, però Correia té un projecte que ningú s'esperava. Serà una de les protagonistes de 'Erase una vez', la primera sèrie musical espanyola de Netflix, creada per l'autor de 'La casa de las flores' Manolo Caro.\nAra, Nía s'atrevirà ara amb el clonador de 'Tu cara me suena' per a demostrar els seus dots d'imitació. El format tornarà la pròxima temporada a Antena 3 després de fer una mitjana d'en la seua anterior temporada més de 2,5 milions d'espectadors.\nEva Soriano, l'altre nou fitxatge de la novena edició de ‘Tu cara me suena'\nA més de Nía, Atresmedia ha anunciat l'últim gran fitxatge de 'Tu cara me suena', el de la còmica i presentadora Eva Soriano. Amb el seu fitxatge per ‘Tu cara me suena’, Eva Soriano suma un nou projecte a la seua carrera després d'haver passat per ‘El club de la comèdia’ o 'Late motiv’. La humorista compaginarà la seua labor en el talent d'Antena 3 amb la conducció de ‘Cuerpos especiales' el nou morning show d'Europa FM després de la cancel·lació de ‘Levántate y Cárdenas.\nSoriano ja va participar com a convidada en la huitena edició donant vida a Olivia Newton-Jhon en ‘Grease’ al costat de Mario Vaquerizo, que es va ficar en la pell de John Travolta.\n"Melyssa esclata pel televoto en el Debat Final de Supervivientes" "El futur d'una coneguda presentadora en Mediaset ja està escrit"


Torrent potència la buscada d'emplenament amb Idea't | Periódic local L' Opinió de Torrent\nComunicació positiva en la buscada d'empleament, elaboració del CV, habilitats digitals i la superació amb èxit les entrevistes de treballs són els objectius en aquests cursos\nL'Ajuntament de Torrent, juntament amb l'empresa Idea't, ha obert el termini d'inscripció per als diferents tallers els quals començaran durant els mesos de setembre, octubre i novembre. Es tracta de programes de formació centrats en les millors tècniques de buscada d'emplenament aplicades a les noves tecnologies.\nDes de la buscada activa d'emplenament fins a la gestió telemàtica de tràmits administratius, es fa necessari comptar amb una sèrie de coneixements i habilitats que ens permeten usar les distintes ferramentes al nostre abast i poder traure partit a les possibilitats que ens oferix. El curs de Formació d'habilitats digitals de 15h de duració oferix tres períodes per a participar, del 10 al 14 de setembre, de l'1 al 5 d'octubre i del 5 al 9 de novembre.\nPel que fa a la Comunicació positiva en la buscada d'emplenament, el curs serà de 12 hores del 24 al 26 de setembre. La comunicació positiva ens pot ajudar en el nostre entorn afavorint així la nostra productivitat, optimisme, capacitat de resoldre els problemes i superar processos de selecció.\nAmb el curs d'Elaboració del CV i carta de presentació podràs aprendre a redactar el teu CV i escriure una carta de presentació, incloent la informació, de quan entregar-ho i quines dades no poden fallar, etc. El curs tindrà lloc del 22 al 24 d'octubre i té una duració de 12 hores.\nA novembre, podrem aprendre com llançar el teu CV a la xarxa, fer networking real i virtual, comunicar als quatre vents que estàs buscant emplenament és el primer pas, però t'obrirà les portes per a accedir a un lloc és l'entrevista. És aquest taller es donaran recomanacions per a superar-les amb nota. Es tracta del curs de 12 hores, superada amb èxit l'entrevista de treball, del 26 al 28 de novembre.\nLes sessions tindran lloc als matins, per a més informació i per a inscriu-re's: 961111868


Veterinaris en Al ḩabīlayn - Directori - Llistat - Guia - veterinaris - Radfan - Muḩāfaz̧at laḩij - Iemen - Veterinariansguide\nPàgina d'inici › Per país › Iemen › Muḩāfaz̧at laḩij › Radfan › Veterinaris en al ḩabīlayn\nVeterinaris en al ḩabīlayn Radfan > Muḩāfaz̧at laḩij > Iemen\nHem realitzat el perfil professional i de trajectòria de cada professional en aquesta guia, de manera que només els veterinaris certificats i col·legiats apareixeran per a vostè. Per tant, busqui el seu Veterinaris en Al ḩabīlayn aquí mateix..\nSi busqueu un veterinari a Al ḩabīlayn (lloc del món amb 0 persones) per portar la seva mascota en cas d'emergència, o en el cas que necessiteu que el veterinari vagi a casa, aquí trobar sense cap dubte el professional adequat..\nEts un Veterinaris en Al ḩabīlayn? Omple el nostre formulari i introduïu la vostra informació per aparèixer en aquest directori. Com més dades afegiu, més fàcil serà que la gent us trobi quan busqueu un veterinari en aquest lloc..\nPer editar o eliminar la informació de la vostra empresa de Veterinaris en Al ḩabīlayn registrada aquí a Veterinariansguide, només heu d'ingressar al perfil i fer clic a la pestanya corresponent.\nVeterinaris en Al ḩabīlayn per categoria\nÉs la seva mascota un gat, un gos o una mascota exòtica? No importa l'espècie, aquí trobareu les millors clíniques veterinàries Al ḩabīlayn (Iemen) per portar la seva mascota si necessiten atenció mèdica.\nVols portar la teva mascota a un hospital veterinari i obtenir el millor tractament tal com ho recomana un expert? Podem ajudar-vos a trobar els millors hospitals Al ḩabīlayn (Iemen) o al seu entorn.\nA Veterinariansguide podeu trobar els millors veterinaris a Al ḩabīlayn (Iemen). Proporcionarem tota la informació requerida per posar-se en contacte amb ells. A més, tindreu els millors comentaris dels nostres usuaris sobre cada professional.\nSi el vostre gos, gat o qualsevol espècie de mascota necessita una cita urgent, aquí trobaràs els millors veterinaris Al ḩabīlayn (Iemen) perquè puguin assistir a la teva mascota en qualsevol moment.\nA la recerca d'una consultoria veterinària Al ḩabīlayn (Iemen) per portar la seva mascota malalta i verificar-la per un expert? Bé, aquí teniu el lloc web i els números de telèfon dels llocs més propers.\nA Veterinariansguide trobareu només els millors centres mèdics veterinaris Al ḩabīlayn (Iemen), que utilitzen tecnologia d'avantguarda per obtenir un diagnòstic de la condició de salut que té la vostra mascota actualment\nDiversos veterinaris de 24 hores a Al ḩabīlayn (Iemen), amb preus baixos i d'alta qualitat. Proporcionem les dades de contacte de cadascun dels resultats que es mostren en aquesta pàgina.\nSi necessiteu serveis veterinaris a casa, consulteu els professionals de Al ḩabīlayn (Iemen). Els serveis de neteja per exemple, que us permeten deixar la vostra llar de tant en tant, però hi ha serveis disponibles per a la vostra llar.\nLlistat de veterinaris pròxims a Al ḩabīlayn\nveterinary institute- (Situat a 217.31 km)


Gorg d'en Perxistor - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEntitat territorial administrativa Fogars de la Selva i Sant Feliu de Buixalleu (Selva)\n41° 43′ 39″ N, 2° 36′ 09″ E / 41.72743°N,2.602586°E / 41.72743; 2.602586\nMonument commemoratiu del comte Ramon Berenguer II, Cap d'Estopes, a Sant Feliu de Buixalleu\nEl gorg d'en Perxistor (també anomenat gorg Negre, gorg de la Perxa de l'Astor o gorg del Comte) és un gorg de la Tordera que es troba a Gaserans (Sant Feliu de Buixalleu), sota la masia de la Perxa d'Astor, actualment Can Perxistor.\nSegons la tradició, en aquest lloc morí assassinat el comte de Barcelona Ramon Berenguer II, anomenat Cap d'Estopes, el 5 de desembre de 1082, a mans del seu germà Berenguer Ramon II, el Fratricida.\nL'Ajuntament de Sant Feliu de Buixalleu va erigir l'any 1982 un monument commemoratiu, en el qual es pot veure l'arbre genealògic de tota la dinastia catalana d’aquella època.\n↑ 1,0 1,1 «gorg Negre». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gorg_d%27en_Perxistor&oldid=22622054»\nGeografia de Sant Feliu de Buixalleu\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 gen 2020 a les 14:53.


Juliol 2021 | España\nEstás aquí: Home > Paraula de Vida > Juliol 2021\nJesús va caminant, envoltat per la multitud. Un pare desesperat li ha demanat que vagi a socórrer la seva filla que s’està morint. Mentre va de camí, es troba amb un altre cas: entre la gent s’obre pas una dona que pateix hemorràgies des de fa temps, una condició física que té greus conseqüències ja que l’obliga a limitar els contactes familiars i socials. La dona no crida Jesús, no li parla; se li acosta per darrere i gosa tocar-li la borla del mantell. Té una idea molt clara: «Si li toco el mantell, ja estaré curada d’aquest patiment que em turmenta».\nI llavors Jesús es gira, la mira i la tranquil·litza: la seva fe li ha valgut la salvació. No tan sols ha recuperat la salut física, sinó que ha trobat l’amor de Déu a través de la mirada de Jesús.\n«Coratge, filla, la teva fe t’ha salvat»\nAquest episodi de l’Evangeli de Mateu ens obre també a nosaltres una perspectiva inesperada: Déu sempre va de camí vers nosaltres, però espera la nostra iniciativa perquè no perdem la cita amb Ell; el nostre camí de fe, encara que accidentat i marcat pels errors, fragilitats i desil·lusions, té un gran valor. Ell és el Senyor de la vida veritable, que vol vessar sobre tots nosaltres, els seus fills i filles, rics als seus ulls d’una dignitat que cap circumstància pot suprimir. Per això Jesús ens diu també avui a nosaltres:\nPer viure aquesta Paraula, ens pot ajudar el que Chiara Lubich ha escrit, meditant justament aquest passatge evangèlic: «Per la fe, l’home mostra clarament que no es fia d’ell mateix sinó d’Aquell que és més fort que ell. […] Jesús anomena la dona curada “filla”, per manifestar-li què és allò que veritablement vol donar-li: no simplement un do per al seu cos, sinó la vida divina que la pot renovar per complet. De fet, Jesús fa miracles perquè sigui acollida la salvació que ell porta, el perdó, el do del Pare que és ell mateix i que, quan ho comunica a l’home, fa que es transformi. […] Com viure, llavors, aquesta Paraula? Manifestant a Déu la nostra confiança en les necessitats greus. Aquesta actitud no ens descarrega, certament, de les nostres responsabilitats, no ens dispensa de fer tota la nostra part, […] però la nostra fe pot ser posada a prova. Ho veiem justament en aquesta dona que pateix, que sap superar l’obstacle de la multitud que s’interposa entre ella i el Mestre. […] Hem de tenir fe, per tant, però aquella fe que no dubta davant la prova. I, a més a més, hem de mostrar a Jesús que hem entès l’immens do que ens ha portat, el do de la vida divina. I ser agraïts. I correspondre-hi».\nAquesta certesa ens permet també portar la salvació, «tocant» amb tendresa qui es troba en el sofriment, en la necessitat, en la foscor, perdut.\nAixí ha estat per a una mare de Veneçuela que ha trobat el valor per perdonar: «Quan estava buscant ajuda desesperadament, he participat en una reunió sobre l’Evangeli, on he sentit comentar les frases de Jesús “feliços els qui treballen per la pau, perquè seran anomenats fills de Déu” (Mt 5,9) i “estimeu els vostres enemics“ (Lc 6,35). Com podia jo perdonar qui havia matat el meu fill? Però una llavor havia entrat en mi i ha estat més forta la decisió de perdonar. Ara puc dir-me veritablement “filla de Déu”. Fa uns quants dies he estat cridada per a un acarament amb l’assassí del meu fill, que havia estat detingut. Va ser dur, però va intervenir la gràcia. Al meu cor no hi havia odi ni rancor, només una gran pietat i la intenció de confiar-lo a la misericòrdia de Déu».\n C. Lubich, Paraula de Vida de Juliol de 1997


04/08/2021 Adam Majó\nAlguns benaventurats afirmen que la independència no suposaria cap millora en la salut de la llengua catalana i posen com a emples reiteratius l’agonia del gaèlic a la República d’Irlanda i les dificultats del català al Principat d’Andorra. Més que exemples, però, aquests dos casos són excepcions particularíssimes a una norma molt general i demostrada: una llengua protegida i apadrinada per un Estat tendeix gairebé sempre a consolidar i incrementar el seu ús social. Il·lustrem-ho amb un exemple.\nFa 30 anys l’Estonià (un milió de parlants) compartia amb el rus (150 milions) la oficialitat i l’ús quotidià a l’aleshores República Socialista Soviètica d’Estònia, en una situació de teòric bilingüisme que afavoria lògicament la llengua més potent. Tant és així que, com passa en altres situacions semblants, els estonians de llengua materna estoniana parlaven també rus mentre que molts estonians de llengua materna russa no sabien parlar estonià ni creien necessitar-ho.\nActualment, la llengua més parlada i coneguda a Estònia és l’estonià, clarament preeminent al carrer i en espais socials de tota mena, als supermercats venen llibres barats en aquesta llengua estranya de la família ugrofinesa, coca-cola hi etiqueta i fins i tot National Geographic té edició en aquest idioma llegit–com dèiem- per poc més d’un milió de persones. Lògicament una llengua d’aquesta mida i pes no serveix per anar pel món ni per accedir a molts continguts tècnics, acadèmics o de lleure. Per això a en aquest país bàltic-escandinau la gent jove utilitza l’anglès amb fluïdesa i per això a les llibreries, darrera les lleixes i expositors de llibres en estonià, hi trobes seccions en rus i en anglès. Totes les llengües tenen interferències externes i adopten manlleus i les llengües petites, sobretot en registre col·loquial, encara més. L’estonià no és una excepció i en parlar-lo la gent hi barreja vocabulari, gramàtica i expressions en rus, en anglès i fins i tot en alemany. Però gràcies a l’ús preeminent que en fa l’administració pública i, sobretot, a l’estatus social obtingut amb la independència, l’estonià compta ara amb una salut envejable i està lluny de formar part de les llengües considerades regionals i minoritzades pel consell d’Europa. El català i el valencià (sic), malgrat comptar amb moltes més parlants que l’estonià, sí que són a la llista.\nEn definitiva, el què ja sabíem: que amb poder polític i voluntat de protegir i potenciar una llengua, la supervivència i la normalització potser no estan absolutament garantides però tenen molt millor pronòstic. I això es pot fer –i s’ha de fer- sense caure en els errors que van cometre a Estònia, on van obligar als ciutadans vinguts d’altres llocs de la URSS després de 1939 i als seus descendents a passar un examen de llengua per accedir a la nacionalitat, condicionant de forma perillosa drets civils i polítics a coneixements lingüístics.\nPer cert, sabeu qui també fa passar exàmens de llengua (espanyola, evidentment) a les persones que volen accedir a la plena ciutadania? El Regne d’Espanya, efectivament.


TAC12 TV - Vila-seca aprova mesures per facilitar l'arribada d'un inversor per a Port Halley\nVila-seca aprova mesures per facilitar l'arribada d'un inversor per a Port Halley\nDilluns, 30 Setembre 2019 12:18\nPas endavant de Vila-seca per facilitar l’arribada d’un nou inversor que recuperi l’activitat del centre de lleure familiar de Port Halley. La societat limitada va declarar-se en concurs de creditors l’any 2013 i es troba en tràmit de liquidació des del 2017. Ara hi hauria un interessat en reobrir el centre, però l’administrador concursal demana a l’Ajuntament certes mesures per tal d’eixugar els deutes pendents i revitalitzar el centre d’oci.\nEl Ple d’aquest divendres va donar llum verda a la modificació parcial de les clàusules del dret de superfície sobre la finca que és de propietat municipal. Ho va fer per unanimitat, en acord amb tots els grups del consistori.\nA grans trets, la modificació contempla una rebaixa del cànon d’explotació dels terrenys en què s’actualitza el valor de la finca i es rebaixa en més de la meitat del cost, passant de 250.000 euros anuals a 129.000. També s’aprova una pròrroga del dret de superfície de 25 anys i la retirada de la obligatorietat de mantenir oberta la bolera i el cinema. A canvi, l’Ajuntament demana a l’interessat que es comprometi a invertir 2,5 milions d’euros en millores durant els primers 5 anys i que, mentrestant presenti un aval bancari d’aquesta quantitat. Una de les altres obligacions és que es revisi el cànon en finalitzar el primer període de 25 anys, d’aquí 15 anys, i que en aquest punt torni a invertir 2,5 milions d’euros.\nMés enllà d’aquest punt, la unanimitat només es va produir en l’aprovació dels festius locals i de tres de les quatre mocions presentades per Vila-seca En Comú. No va ser planer el debat d’altres punts de l’ordre del dia. Ciutadans va tornar a qüestionar la regularitat de la contractació del projecte executiu de restauració del Celler Modernista o la modificació puntual del catàleg de llocs de treball. El ple va desestimar els tres recursos de reposició dels taronja amb els vots favorables del govern i les abstencions de Vila-seca En Comú i Decidim.\nMés en aquesta secció: « Els Amics del Teatre de Vila-seca celebren el seu vintè aniversari Vila-seca retira les garrafes del carrer Tenor Josep Forasté »


Global Healthcare Report Q2 2019 by CB Insights 1474981 views\nBe A Great Product Leader (Amplify,... by Adam Nash 396226 views\nProgramem unitats didàctiques.\nAmalia Robb , Teacher of English as a foreign language for the Departament d'Ensenyament\nHello Montse, is the teaching unit template suitable for a secondary syllabus, too? Would I need to make any alterations?\n1. School ____________________ Page 1 1.- TITLE El títol és suggeridor del seu contingut? És prou motivador? Està formulat com una pregunta? 2.- CONTEXTUALIZATION / SUMMARY Breu descripció de la unitat didàctica o del projecte i/o la justificació del per què es decideix la seva realització. Indicar, si escau, la relació amb alguna altra unitat didàctica o projecte anterior o posterior. 3. TIMING YEAR TERM NUMBER OF CLASSES 4. COMPETENCES ENGLISH COMPETENCES Només indicar aquelles competències (agrupades en dimensions) que es treballaran explícitament en més d’una activitat. Això implica que s’ha compartit amb l’alumne, que ell n’és conscient i que s’avaluaran. Aquestes competències són les mateixes que estan referenciades en el Decret del Currículum 187/2015 5.- ATTAINMENT LEVEL Expert level Good level Acceptable level CROSS CURRICULAR COMPETENCES Digital Personal and social:\n2. School ____________________ Page 2 6.- LEARNING OBJECTIVES 7.- ASSESSMENT Enunciats que descriuen els aprenentatges que es preveu que adquiriran els alumnes en finalitzar la unitat didàctica o el projecte o que han adquirit. * Estan formulats com a capacitats que l’alumnat ha de ser capaç de desenvolupar al llarg de la unitat didàctica o el projecte? * Són objectius formulats de manera que afavoreixen l’assoliment de les competències? * Alguns verbs que hi poden ajudar: Actuar, Crear ,Inferir, Realitzar, Acceptar, Decidir, Integrar ,Recollir, Ajudar, Deduir, Interactuar, Reconèixer, Adquirir, Desenvolupar, Interessar, Reelaborar, Admetre, Descodificar, Interpretar, Regular, Analitzar, Descobrir, Investigar, Reflexionar, Aplicar, Discriminar, Justificar, Relacionar, Apreciar, Dirigir, Llegir, Resoldre, Assumir, Dirimir, Manifestar, Respectar, Avaluar, Distingir, Manipular, Respondre, Buscar, Efectuar, Mediar, Saber, Aplicar, Cercar, Elaborar, Mobilitzar, Seleccionar, Classificar, Emprendre, Mostrar, Seqüenciar, Col·laborar, Escoltar, Observar, Sintetitzar, Comparar, Escriure, Ordenar, Solucionar, Compartir, Establir, Organitzar, Tenir una actitud crítica, Comprendre, Explicar, Parlar, Transferir, Compondre, Exposar, Participar, Utilitzar, Comunicar-se, Expressar, Percebre, Valorar, Confiar, Extraure, Plantejar, Contextualitzar, Fer, Practicar, Controlar, Gaudir, Prendre decisions, Conversar, Identificar, Processar, Cooperar, Imaginar, Produir, Correspondre, Implicar-se, Promoure… Aquest objectius són propis de cada unitat didàctica o projecte, o sigui, que no tenen un referent directe al currículum. ASSESSMENT CRITERIA INSTRUMENTS AND INDICATORS Enunciats que descriuen com sabrem o sabem que cada alumne ha adquirit els aprenentatges. Expressen el grau d’assoliment desitjat dels objectius. Aquest criteris d’avaluació estan referenciades per cursos en el Decret del Currículum 187/2015. També es poden posar altres que no tenen un referent directe al currículum. Com s’ha previst avaluar l’assoliment de les competències proposades? Amb quins instruments i indicadors? Com es fa el retorn? Quines activitats o dinàmiques s’han previst per als alumnes que no han assolit els objectius? Hi ha espais per a l’auto i la co-avaluació, amb vistes a la millora dels aprenentatges? Amb quins instruments o dinàmiques?\n3. School ____________________ Page 3 8.- CONTENTS KEY CONTENTS OTHER CONTENTS ● Quins continguts claus del currículum es treballen en aquesta competència? Aquests continguts són els que estan referenciats i aparellats amb les competències clau en el Decret 187/2015 ● Quins altres continguts del currículum es treballen en aquesta competència? Aquests continguts són els mateixos que estan referenciats en el Decret 187/2015 i estan llistats per cursos. Es poden afegir altres 9.- METHODOLOGY STRATÈGIES MATERIAL AND RESOURCES ● Com s’estructura la unitat? ● Quina és la metodologia emprada? ● Com s’organitza l’aula? ● Es presenta a l’alumnat una situació-problema? Es parteix dels seus interessos? Es fa alguna activitat inicial de motivació/avaluació inicial? ● Amb quina dinàmica i/o instrument es comparteixen les finalitats educatives amb l’alumnat? ● Es treballen diferents tipus de continguts de forma competencial? ● La seqüència d’activitats segueix un fil conductor? ● Hi ha un equilibri entre activitats individuals, en parelles o en grups? ● Hi ha activitats de diferents tipologies (cerca d’informació, exercitació, aplicació, anàlisi, síntesi...)? ● Com s’aconsegueix que l’alumnat esdevingui protagonista del seu aprenentatge? És conscient del que va aprenent? Amb quines dinàmiques i/o instruments? ● Quins són els recursos i material emprats? LEARNING ACTIVITIES & GROUPING Activity 1: Initial assessment. Previous knowledge. Guiding question. etc Activity 2:\n4. School ____________________ Page 4 Activity 3: Activity 4: Activity ... Activity ...:: sinthesis DEALING WITH DIVERSITY 10.- REFLEXION ABOUT THE UNIT ● Com es valora el procés d’implementació de la unitat didàctica o del projecte? ● Quina és l’opinió dels alumnes? ● Aspectes a millorar. ● … Només es pot contestar un cop s’ha fet la unitat!!!


Farmacia Nova Ortopèdia | Tu farmacia de confianza en el Pallars\nPer què escollir la nostra farmàcia?\nL’últim en parafarmàcia\nDemana´ns el que vulguis\nSaps com funciona el nostre encàrrec exprés?\n1. Enregistra´t donant-te d’alta a la nostra web\n2. ¿Què necessites?\nindica´ns el producte\n3. T’ho preparem en temps record\n4. Vens i el reculls, sense esperes\nPerquè volem estar amb tu en tot moment i lloc en què ens necessitis, et presentem la nostra APP. Des del teu smartphone, navega per la nostra web, i accedeix als serveis i esdeveniments que et proposem.\nEls nostres millors consells


EspaiCuina, la creació d'una marca a través del namig i el logo | XD Creacions\n» El logo d'EspaiCuina\nExpressa l'activitat i l'esperit del nou viver de Concactiva\nXD Creacions, édissenys i Impuls Comunicació han creat la imatge del nou viver d'empreses agroalimentàries de Concactiva. Xavier Iborrra, dissenyador d'XD Creacions, afirma: “Concactiva compta amb diversos vivers i calia inserir coherentment la nova marca amb la resta d'ofertes de la xarxa. Alhora, havia de ser prou diferenciada i potent”.\nLa denominació EspaiCuina fusiona dos conceptes, igual que el mateix nom de Concactiva, reforçant així la imatge de Concactiva. Eva Pomares, d'Impuls, explica: “Hem proposat un nom genèric, perquè l'activitat i les instal·lacions del viver està preparades per a diferents branques d'empreses del sector agroalimentari”. D'altra banda, s'ha apostat per unir dos conceptes que expressen clarament la voluntat del viver: “Ser un punt de trobada, activitat i intercanvi d'experiències de les empreses. Un espai, en definitiva. I cuina aporta la seva polisèmia, referida tan al lloc com a l'activitat principal del viver”. El nom és curt i està pensat amb un llenguatge fàcilment reproduïble a les xarxes socials.\nPel que fa al logo, Enric Mercadé, d'édissenys, n'apunta: “La cullera és també un genèric a totes les activitats de la cuina. Per això, aquí és coherent amb un nom generalista. A més, el dibuix poua en el nom de marca i li atorga dinamisme”. Els colors groc i marró recorden els cereals, base de la nostra dieta; i a la terra, d'on procedeixen els productes de qualitat i proximitat amb que treballaran les empreses del viver.


Notícies :: Notícies sobre Iwith.org :: Ja pots votar per la millor obra d’aquest dia del llibre 2009\nJa pots votar per la millor obra d’aquest dia del llibre 2009\nSón més de 40 els relats que al llarg d’aproximadament un mes van arribar a la nostra casella de llibres: propostes variades que van des de poemes o relats d’amor, misteri, drama, fins a assajos o debat.\nIwith.org és una organització internacional i això es reflecteix en la procedència dels textos, que no només provenen d’Espanya, sinó també de Colòmbia, Xile, Nicaragua, Bolívia, Mèxic, República Dominicana, Perú, Costa Rica, Alemanya i els Estats Units.\nAra el destí del nostre certamen és a les teves mas. Avui comença la publicació de llibres, a la web d’iwith.org, i per tant, comencen les votacions. Tens fins al dimecres 22 d’abril. El 23 d’abril es lliuren els premis, es publica la notícia amb els resultats i s’envia un comunicat de premsa amb el nom del guanyador.\nEt convidem a llegir!!!\nLlibres Certamen 2009\nMés, sobre...: iwith.org , concurs , literari , votar , descarrega , relats


Pinnae dona suport a la Fundació Pro-Penedès per a la inserció sociolaboral de les persones en situació de pobresa a l'Alt Penedès - Fundació Pro Penedès\nLa Fundació Pro-Penedès ha estat premiada dins dels 18 projectes guanyadors de la III Convocatòria d’Impuls Social pel Territori que convoca la Fundació Pinnae. La convocatòria va estar oberta entre el 5 de maig i el 2 de juny de 2020 i els projectes els han pogut presentar entitats que treballen amb l’objectiu d’ajudar a persones i col·lectius vulnerables que es desenvolupen dins les comarques de l’Alt Penedès, l’Anoia, el Baix Penedès i el Garraf. La Fundació Pro-Penedès ha estat premiada amb 10.000€ per la seva tasca d'Inserció sociolaboral de les persones en situació de pobresa a l’Alt Penedès.\nL’acte d’entrega de diplomes es va celebrar el 22 de setembre a l’auditori del Fòrum Berger Balaguer, amb la presència de representants de les 18 entitats escollides de la Convocatòria, que van signar un acord de col·laboració amb la Fundació Pinnae i es va fer el lliurament del diploma de reconeixement que atorga la línia d’ajuts. El lliurament el va fer el President de la Fundació Pinnae, Martí Solé a la presidenta de la Fundació Pro-Penedès, Gemma Sivill que va agrair la distinció explicant que hi ha persones “que viuen cada dia una realitat molt dura, sense cap mena de recurs, que necessiten atenció per a tirar endavant. El suport de Pinnae ens ajudarà a continuar desenvolupant aquesta feina destinada a les persones més vulnerables, que amb la crisi sanitària del Covid, encara han vist més agreujada la seva situació”. Va concloure l’acte el Delegat del Govern de la Generalitat, a la Vegueria Penedès, Pere Regull.


Constantí Africà o Constantí l'Africà, en llatí: 'Constantinus Africanus' (Cartago, probablement Tunis vers 1010 i 1015, abans de 1020 - monestir de Monte Cassino, Monte Cassino, 1087), fou un escriptor en llatí nadiu que va viure al segle xi, un dels introductors de la medicina àrab a Europa.\n1087 (Gregorià) (66/67 anys)\nLiber pantegni (en)\nVa viure a la Ifriquiya i es creu que va viatjar a Egipte, Bagdad, Índia i Etiòpia; va estudiar hebreu, siríac, caldeu, grec, etíop i potser sànscrit. Retornat a Ifriquiya va haver de fugir a Sicília per salvar la vida. Després es va establir a Calàbria, potser com a comerciant, vers 1050/1060, quan tenia uns 40 anys i hauria entrat en contacte amb un germà del duc Robert Guiscard, que era metge, i amb el qual durant tres anys va estudiar medicina i per això fou anomenat Κωνστ. ὁ Ῥηγῖνος i també Πρωτασηκρῆτις o Πρωτασηκρήτης, és a dir, Protosecretarius.\nSegurament va tornar a Ifriquiya i va traduir diversos tractats de medicina àrabs que més tard va portar a Salern segons la tradició, on es va convertir al cristianisme i fou monjo a Monte Cassino (1072). Les traduccions en foren deficients, i a més a més haurien estat danyades per una tempesta durant el viatge d'Àfrica a Itàlia, però van contribuir en gran manera a la difusió dels coneixements mèdics àrabs a Europa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Constantí_Africà&oldid=22642778»\nDarrera modificació: 19 gen 2020 a les 16:41


» El Senat dóna suport als informàtics i demana al Govern que estudiï el problema\nSubmitted by mingool on 13 novembre 2008 – 2:59No Comment\nEl Senat ha instat per unanimitat al Govern que estudiï la possibilitat que les enginyeries informàtica i química siguin tractades igual que la resta des del punt de vista acadèmic i d’atribucions professionals. Tots els grups de la Comissió de Ciència i Innovació han acordat dues esmenes transaccionals a partir de diverses mocions del Grup Popular.\nEn aquest sentit, la comissió ha demanat a l’Executiu que el grau i el màster d’enginyeria informàtica i el màster d’enginyeria química formin part de la discussió que s’està portant a terme sobre la definició acadèmica dels títols d’enginyeria.\nConcretament, una de les transaccionals insta al Govern “a incorporar, després d’un període de temps, les titulacions de l’àmbit de l’enginyeria informàtica (grau i màster) en la discussió del conjunt de les enginyeries”.\nA més, li demana que estudiï, “respectant la legislació i normativa vigents, les possibilitats de definir solucions transitòries perquè l’enginyeria informàtica tingui el mateix tracte que la resta de les enginyeries fins al desenvolupament legislatiu de la regulació de professions en el marc de transposició de la directiva europea de serveis”. En termes iguals ha quedat redactat el text referit a l’enginyeria química i el màster d’aquests estudis.\nTitulats i alumnes d’enginyeria informàtica vénen denunciant el intrusisme laboral derivat que aquesta titulació no té atribucions professionals reconegudes per llei.\nResultat de la votació al Senat (YouTube):\nTemor que l’enginyeria química desaparegui\nTambé temen que aquesta titulació desaparegui perquè el Ministeri de Ciència i Innovació no ha presentat a les universitats les fitxes de continguts per a elaborar els plans d’estudis adaptats a l’Espai Europeu d’Educació Superior, al contrari que en les altres enginyeries. La comissió del Senat també ha acordat per assentiment instar al Govern que estudiï la possibilitat d’ampliar els crèdits pràctics recollits en el pla d’estudis de les arquitectures tècnica i superior destinats a la formació en matèria de supressió de barrera arquitectòniques.


Sortida a Banyoles | Institut Rafael Campalans\nCom ja sabeu, el dilluns 12 de maig de 2014, els alumnes de 1r d’ESO fan una sortida a Banyoles organitzada pel Departament de Socials i Ciències Experimentals. L’objectiu de l’activitat és posar en pràctica els coneixements adquirits de prehistòria i aprofundir en l’estudi de la fauna de l’estany de Banyoles.\nEls alumnes participaran en diferents tallers: un farà referència al món del Neolític amb el nom “Anem a encendre foc!”, en què per un dia es traslladaran a les formes de vida pròpies d’aquesta època tan llunyana de la nostra; l’altre lligat al tema de les ciències naturals es titula “L’estany, un ecosistema!”\nL’horari de sortida és a les 8.30, i l’arribada serà al voltant de 2/4 de 5 de la tarda. A la tornada l’autocar farà parades a Bonmatí, Anglès i la Cellera de Ter.\nEl punt sortida i d’arribada serà al carrer del supermercat Dia.\nEs recomana que els alumnes duguin esmorzar i dinar, i, és clar, un calçat còmode i estris per poder escriure.\nDesitgem que tinguin un bon dia i que sigui una magnífica sortida.


La consellera d'Agricultura Teresa Jordà | DARP\nAleix Salvans 28 d'Abril de 2021 12:04\nUn any més, el cultiu de la vinya continua al capdavant de la producció ecològica a Catalunya. No només això sinó que, malgrat la situació de pandèmia, la superfície va créixer molt durant el 2020 i va augmentar el seu liderat en el sector. Així ho ha explicat aquest dimecres al matí la consellera d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, acompanyada del president del Consell Català de la Producció Ecològica David Torrelles; i la directora general d’Agricultura i Ramaderia, Elisenda Guillaumes, durant la presentació de les dades de la producció agrària ecològica a Catalunya 2020.\nLa consellera ha remarcat que el sector alimentari és “un valor segur” i que, durant la pandèmia, ha crescut la preferència dels consumidors pels productes frescos, locals i provinents de l’agricultura ecològica, un canvi en el consumidor que també s’ha vist reflectit en les vendes dels vins catalans durant el primer any de pandèmia. Jordà ha explicat com la producció ecològica “ens dóna bones notícies any rere any” perquè tant la producció com el consum augmenten constantment, una tendència que ni tan sols la pandèmia ha aconseguit aturar. Els agricultors, ramaders, elaboradors i comercialitzadors creixen fins i tot en temps de pandèmia, com també ho fa la diversificació dels productes ecològics del país.\nMalgrat això, la vinya continua dominant el sector de la producció alimentària ecològica a Catalunya, i augmentant encara més el seu lideratge. A finals de 2020, el 32,9% de la superfície dedicada a la vinya al nostre país estava certificada com a agricultura ecològica, cosa que suposa un 42% de tota la superfície agrícola de Catalunya dedicada a aquest tipus de producció. Al llarg de l’any passat, i malgrat les complicacions que va viure tot el país a causa de la pandèmia de la Covid-19, la vinya va ser el principal motor de creixement de l’agricultura ecològica. Si la superfície certificada total va créixer un 12%, fins a superar les 256.000 hectàrees, la dedicada a la vinya va créixer en més de 5.100 hectàrees, un 27%, fins a superar les 23.700 hectàrees.\nEn global, l’agricultura ecològica s’ha més que duplicat en només sis anys i, a dia d’avui, suposa el 10% de la superfície dedicada a aquesta activitat de tot l’Estat i l’1% de la de la Unió Europea.


Dinàmiques: El codi\nAmb aquest article inicio una sèrie en què, a través de diferents dinàmiques, podem observar com actuem, què pensem o què sentim en situacions diverses.\nAquesta pot ser una sensació comuna quan parlem amb algunes persones, amb alguns alumnes. Sembla que mai ens acabem d'entendre... Això pot ser degut a molts motius. En el cas d'aquesta dinàmica, simplement és l'excusa per conèixer-nos una mica, per veure com reaccionem davant d'aquestes situacions en què "no ens entenem".\nEs tracta de reconèixer, aprendre i utilitzar el codi de l'altre, per poder-nos entendre i comunicar.\nImagina que estàs en un grup, amb altres persones, conegudes o no, i aparec jo i us informo:\nAvui haureu de reconèixer el codi que jo utilitzo per relacionar-me, aprendre'l i utilitzar-lo amb mi. És l'única manera amb la que ens podrem comunicar.\nI per començar i poder-nos relacionar de forma més distesa, us vull convidar a la meva festa d'aniversari. Però, per poder venir, m'haureu de fer un regal. Només si aquest regal compleix el meu codi de comunicació podreu entrar a la festa (digueu-me exigent... ;)\nI tu, què em regalaries?\nLa primera ronda acostuma a ser frustrant. No m'agraden els vostres regals. I si m'agraden, no sabeu el perquè. Em feu petits detalls, amb bones intencions, que jo rebutjo sense compassió. Penseu en coses genèriques que poden agradar a qualsevol, mireu el meu penjoll, el meu braçalet i intenteu oferir quelcom semblant.\nA la segona ronda pugeu el llistó dels regals. Que no sigui una qüestió econòmica! Viatges, sopars, massatges,... Però segueixo rebutjant. Potser a algú li accepto el regal, però seguiu sense saber el perquè.\n- Com us sentiu? En què penseu?\nAlguns sou sincers i em responeu: "Què estúpida que és la profe!" "A sobre que li regalo alguna cosa i no l'accepta"\nA la tercera ronda faig repàs dels regals que m'han agradat. De l'Aida l'agenda (però no el massatge), o de la Marta la motxilla (però res de sopars). A veure si es tractarà de material d'oficina o escolar?\nRebutjo els llibres del David, l'estoig de la Fina. Tampoc vull la bossa de la Marina, ni les arracades de la Txell, ni el viatge a Paris del Marc (quina llàstima de viatge...).\n- Nerviosos, desesperats, angoixats?\nEspereu, que sembla que l'Aida... Que em regales un arbre? Doncs convidada estàs!\nLa seva cara és un poema. Ells ulls radiants. Es tira enrere de la cadira, mira enlaire i el seu cos s'expandeix. La seva comunicació no verbal parla per ella. Ja ha esbrinat el meu codi i se sent deslliurada i satisfeta.\nEls altres la mireu, amb un punt de gelosia? O li feu mirades de "digues-m’ho... si us plau..."\nPerò l'Aida decideix jugar i també em regala un armari.\nQuarta ronda. Algú més ho ha enganxat. Ara la Consol em vol regalar un camell. M'encanta el seu regal!\n- Com us sentiu els que ja ho heu esbrinat? Com us sentiu vers els altres que encara no ho han fet?\n- Com us sentiu els que encara no heu esbrinat el codi? Com us sentiu quan rebeu el meu rebuig cap als vostres regals? O la meva satisfacció vers els regals dels qui accepto?\nI ara és un moment de fer repàs. El Camell de la Consol, l'Agenda, l'Arbre i l'Armari de l'Aida.\nEl Marc diu no sé què d'una faldilla? No, Marc. De tu no vull cap faldilla. Però si me la volgués regalar la Fina...\nUns Daus el David. Perfecte! La Marta diu que si vull un massatge. Encantada! Marc, tu no em vols regalar cap massatge? Que em regales els olis aromàtics? No en vull cap d'oli teu!\nFinalment tothom esbrina el codi i amb la cinquena ronda em sobren els regals!\nEn aquest punt, tothom ha endevinat el codi. Si en la quarta ronda encara queda algú desorientat, es van donant pistes evidents per a que tothom ho esbrini. En aquest cas, el codi fa coincidir la inicial del nom de cada persona amb la primera lletra del regal que ofereix. La gràcia d'aquesta dinàmica és que pots inventar-te tants codis com vulguis, amb la qual cosa, podem jugar tantes vegades com vulguem.\nI un cop acaba, es reprenen les preguntes que he anat llençant a l'aire per comentar-les i iniciar la reflexió.\n- Hem descobert ràpid el codi o som dels que ens ha costat més? Com ho hem viscut?\n- Ens hem sentit dins o fora del grup? Ens hem sentit integrats?\n- Quin grau de necessitat teníem de saber el codi? Necessitat per poder entendre? Necessitat per sentir-me bé havent descobert el codi? Necessitat de ser dels primers en descobrir-lo?\n- Com superem les dificultats? Què passa quan no aconseguim allò què volem? Ens desanimem? Ens frustrem? Tenim ganes de deixar-ho? Ens enfadem? O hi posem més ganes per arribar a aconseguir-ho? Canviem d'estratègia? Copiem l'estratègia dels altres?\n- I quan jo l'he encertat i els altres no? Com em sento? Què penso dels altres?\nAquestes reflexions van en la línia de l'autoconeixement i la resolució de problemes. Si et sorgeixen noves reflexions pots compartir-les i així fer la dinàmica més completa! :)


La pubilla del Ter » Qüestió de valors\n« Escalada d’apilament de caixes de birra Més que un club? »\nData : 5 October 2009\n2 comentaris per “Qüestió de valors”\nmadame (13:26:31) :\nI més coses imprescindibles: un donuts i un cafè amb llet natural en un dia gris, plujós, com molts de la plana visquis on visquis. Però això curiosament també ho pots trobar al bar de la gasolinera del polígon industrial sorollós a mitja hora de l’insti.\nPubilla (18:57:00) :\nAi sí, però per ser imprescindible, ha de ser del dia, d’aquells tous tous que només clavar-hi les dents es desfà!!! Quina delícia!\nLa mar de coses que es poden fer en un polígon!!! I si no, que li diguin a la Juani!


> Herbolari>Extractes de Plantes>Comprimits Compostos>Hipèric-Ginkgo-Ginseng - Bonusan - 90 càpsules\nL'extracte natural pur d'Hipèric contribueix a fomentar l'equilibri mental bo ia enfortir els nervis en el cas d'un estat d'ànim baix.\nSuport en casos d'ànim depressiu o deprimit\nEfecte positiu sobre l'humor en general\nSinergia òptima d'extractes naturals\nExtracte de pericó herba, estandarditzat en mín. 0,3% hipericina 300 mg\nExtracte de Ginkgo biloba folia, estandarditzada en mín. 24% glicòsids de flavones del ginkgo, mín. 6% lactones de terpens del ginkgo i menys de 5 ppm àcids gingólicos 50 mg\nExtracte de l'arrel del eleuterococ, estandarditzada en mín. 0,8% del total de eleuteròsids 80 mg\nUtilització: Prendre de 2 a 4 vegades diàries 1 càpsula amb aigua, durant el dinar o immediatament després d'ella. Es recomana repartir la ingesta en diferents àpats. En cas de problemes per empassar es pot obrir la càpsula.


TEATRE CENTRE D' ARBÚCIES: PER L’APLEC: DINER NEGRE A ARBÚCIES\nPER L’APLEC: DINER NEGRE A ARBÚCIES\nS’acosta l’Aplec de la Capella, data tradicional de Teatre a Arbúcies, que enguany servirà per la presentació a la Vila de la darrera obra del nostre grup: DINER NEGRE.\nLa direcció és a càrrec d’en Jaume Fàbregas. En Met de Sant Hilari ha exercit el seu mestratge per aconseguir que aquesta comèdia d’embolics, faci passar una estona molt divertida al públic assistent.\nEl grup ha preparat amb il·lusió aquest vodevil, molt en la línia de l’anterior (Políticament Incorrecte) desitjant assolir un èxit semblant.\nDissabte 26 de Setembre a les 10 del vespre i Diumenge 4 d’Octubre a ¼ de 7 de la tarda, el Centre Parroquial obrirà les portes al públic disposat a passar una bona estona amb el Grup de Teatre del Centre d’Arbúcies.\nPublicat per TEATRE CENTRE ARBÚCIES a 20:09


Falguera - Fundació Vallparadís\nAfavorim els vincles dels nostres usuaris\nLa Residència i Centre de dia per a gent gran Falguera és un centre propietat de la Generalitat de Catalunya i gestionat per la Fundació Vallparadís - MútuaTerrassa, està ubicat a la població de Sant Feliu de Llobregat, província de Barcelona.\nLa residència disposa d’amplis espais interiors i un pati exterior amb un hort urbà. El Centre de dia es troba integrat, afavorint la vinculació i la dinàmica de les persones que hi assisteixen.\nEl nostre model assistencial s’orienta cap a la millora de la qualitat de vida, oferint un tracte personalitzat i adaptat a cada resident. El Centre té un ampli programa d’activitats significatives, així com multitud d’activitats multigeneracionals i amb la comunitat.\n81 Places residencials i 25 Places centre de dia.\nEdifici d’ús exclusiu, distribuït en 4 plantes: A la planta baixa se situa la sala d’activitats, el gimnàs, la sala polivalent i la sala d’informàtica; a les altres 3 plantes estan els dormitoris i menjadors de les plantes que es distribueixen segons les necessitats de la persona. Cada planta té una capacitat màxima de 27 residents.\nHabitacions individuals i dobles personalitzables, exteriors, lluminoses amb llits elèctrics articulats.\nGimnàs i sala de rehabilitació - Sala d’informàtica - Sala de cinema - Control de infermeria a cada planta - Despatxos professionals - Menjadors - Sala d’estar - Biblioteca - Pati enjardinat.\nAtenció mèdica - Infermeria - Servei de farmàcia - Atenció Social - Atenció psicològica - Fisioteràpia i Rehabilitació -Teràpia ocupacional - Teràpia cognitiva - Educador social i musicoterapeuta - Control nutricional dietètic - Valoració geriàtrica integral.\nPerruqueria - Podologia - Atenció dental - Servei religiós - Servei d’acompanyament - Projectes intergeneracionals i de cooperació amb la comunitat.\nEn bus Línea urbana\nEn tren R4\nMés informació Vies d’accés principals B23\nTelèfon 93 666 32 90\nC/ Jaume Ribes, 26-28 - 08980 Sant Feliu de Llobregat\nAfavorim la dinàmica i els vincles\nTracte adaptat a cada persona.\nActivitats multigeneracionals i amb la comunitat.\n4 plantes d'ús exclusiu.\nAmplis espais interiors.\nPati exterior amb hort urbà.


Santi Vila proposa una reforma del Conca per donar-li un "nou impuls" i independència\nActualitzat 31/03/2017 06:38 CET\nLa renovació permetria aflorar un "pacte nacional per la cultura", diu el conseller\nEl conseller de Cultura de la Generalitat, Santi Vila, ha proposat aquest dimecres als grups parlamentaris la tasca de debatre i treballar en una reforma del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (Conca) per donar-li un "nou impuls" i independència.\nHo ha dit a la Comissió de Cultura del Parlament, que ha defensat la necessitat de rellançar aquest organisme creat el març del 2009 i que, des d'aleshores, ha travessat algunes crisis com la dimissió del seu primer president Xavier Bru de Sala, pocs mesos després de ser nomenat, i la dimissió en bloc d'11 dels 12 membres amb Francesc Guardans al front el 2011.\nPer a Vila, "seria important per al Conca del futur que s'ocupi de l'avaluació i anàlisis de les polítiques públiques culturals del Govern, i alhora de la prescripció del que haurien de ser les polítiques culturals presents i de futur".\nL'objectiu és que "aquest país resolgui un bon sistema d'indicadors i auditoria, que sigui científic i útil" per a la construcció de polítiques culturals d'acord amb informació veraç i lliure de la contesa política.\nEl titular de Cultura ha confiat que "un Conca novament reconegut i acreditat estaria en condicions d'aconseguir un gran pacte per a la cultura".\nINDEPENDÈNCIA DE L'ORGANISME\nHa deixat en mans dels diferents grups parlamentaris la materialització de com garantir la independència del Conca, la real i la percebuda: "No hi haurà resistència perquè jugui un paper d'absoluta independència i reporti al Parlament com a últim i més important interlocutor".\nEl conseller ha dit que en aquesta legislatura es podrien deixar llestes les bases de la reforma perquè, després, es puguin prendre les decisions pertinents sobre un organisme que va néixer amb la mirada posada en un organisme Conseil des Arts et des Lettre del Quebec.\nEl conseller, que ha insistit que la cultura ha de quedar al marge de lluites partidistes i ha reivindicat el paper social del seu àmbit, ha dit que el Conca ha tingut els seus encerts i dificultats, i ha publicat una desena d'informes.\nDesprés de considerar la cultura com el "principal bastió de la democràcia", ha destacat la necessitat d'assumir-la com a un element de cohesió social i garantia de preservació de les llibertats.\nHa exalçat la "persistent voluntat de ser i capacitat d'integració" de Catalunya, on la capacitat de transformar herència en riquesa és un distintiu.\nMalgrat els anys, aquest territori manté una "agenda nacional, en el sentit de casa, i liberal, en el sentit universal", ha dit, i alhora ha demanat situar la cultura al centre de les agendes polítiques socials.


El teixit associatiu com a protagonista a Alcover | Diari de Tarragona\nEl teixit associatiu com a protagonista a Alcover\nReportatge. La cinquena edició de la Diada de les Entitats quees va celebrar ahir a la vila va aplegar centenars de persones\n15 de Julio de 2018 - 16:55 hs\nImatge de la primera Mostra de Talents, ahir al migdia, a l’església Vella d’Alcover. FOTO: cedida\nEl concurs de bitlles i de petanca a càrrec de la Llar del Jubilat i el Club de Bitlles Catalanes, l’exhibició de Bike Trial, mostra de talents. Aquestes són algunes de les demostracions que es van poder veure ahir durant tot el dia a Alcover.\nLa Diada de les Entitats que enguany va arribar a la cinquena edició va aplegar una dotzena d’actes per a tots els públics i amb el principal teixit associatiu de la vila com a protagonista.\nEs tracta d’una jornada anual, lúdica, cultural i festiva que va donar el tret de sortida a les vuit del matí amb les matinades pels carrers de la vila, organitzades pel Ball de Diables Bruixots d’Alcover.\n«Hi participen la majoria d’entitats del poble. És una jornada que vol demostrar el teixit associatiu del poble», explica el regidor de Cultura a l’Ajuntament d’Alcover, Martí Yebras.\nA dos quarts de dotze del migdia, l’església Vella va acollir la primera Mostra de Talents organitzada pel Centre de dia amb les actuacions individuals o grupals dels participants de totes les edats. I és que enguany el Centre de Dia celebra el quinzè aniversari. Al migdia, es va dur a terme, a la terrassa del Cercle d’Amics, el dinar popular de paella organitzat pel Col·lectiu de Dones d’Alcover. Hi van assistir més de 200 persones.\nDe nou, l’església Vella és l’espai escollit per al cafè concert de l’Associació EMMA Cultura amb el tast musical de grups locals que va tenir lloc a partir de les quatre de la tarda.\nCercavila a càrrec de la colla gegantera, Xiquets d’Alcover, els Xuriguers i el Ball de Diables, el taller de reciclatge, la cercavila de camions van arrodonir la tarda.\nEnguany el Ball de Diables Bruixots d’Alcover celebra el 35è aniversari i van estrenar nou vestuari. A dos quarts de nou del vespre pels carrers de la vila va iniciar-se l’espectacle i correfoc del Ball de Diables Bruixots d’Alcover.\n«Aquesta jornada aplega gent de totes les edats del poble. La valoració que en fem sempre és positiva», afirma el regidor de Cultura. Per cloure la jornada va tenir lloc el concert amb motiu del 35è aniversari del Ball de Diables Bruixots d’Alcover amb Apalanke, All Covers i Dj Monka.


Camp Nou, el temple del Futbol Club Barcelona | Turisme Catalunya\nL’epicentre del turisme esportiu a la ciutat de Barcelona és, sense cap mena de dubte, el Camp Nou, l’estadi del Futbol Club Barcelona. Els fanàtics de l’esport que estiguin de visita a Barcelona poden visitar tant les instal·lacions d’aquest temple esportiu com el museu en què el visitant trobarà molt més que les copes que ha aconseguit aquest club durant tota la seva història.\nEl Camp Nou es troba situat al barri barceloní de Les Corts, al costat de la zona universitària. Aquest símbol del barcelonisme es va inaugurar el 1957 i va substituir l’antic estadi de Les Corts, on jugava el Futbol Club Barcelona anteriorment. Degut a la popularitat que va començar a guanyar el futbol a Europa durant la primera meitat del segle XX, l’antic estadi de Les Corts es va quedar petit i el club es va veure obligat a construir el Camp Nou, un estadi molt més gran, modern i dinàmic. L’estadi, que és un dels més grans d’Europa i del món, fa 48 metres d’alçada i té una superfície de 55.000 metres quadrats. El seu aforament és de 99.354 espectadors i, gràcies a les obres de modernització i ampliació que es preveuen per als propers anys, el 2021 el nou Camp Nou tindrà capacitat per a 107.000 espectadors i la seva estructura canviarà completament. Entre els canvis més destacats destaca la cobertura gairebé total de l’estadi, per tal que els assistents no pateixin les inclemències del temps i les millores en funcionalitat, accessibilitat i sostenibilitat.\nEl Futbol Club Barcelona ofereix l’oportunitat de conèixer el Camp Nou gràcies a un tour guiat anomenat Camp Nou Experience. Gràcies a aquesta ruta, no només es podran visitar les instal·lacions del club, sinó també el museu on hi ha exposats tot tipus d’objectes com samarretes de diferents temporades, pilotes de futbol històriques, fotografies dels jugadors que han passat pel club i diversos tipus de material audiovisual relacionat amb el Futbol Club Barcelona i la seva història. Al llarg del recorregut, el visitant coneixerà com ha evolucionat el Futbol Club Barcelona des del 1899, l’any de la seva creació, i descobrirà per què aquest és un dels museus més visitats de tota la ciutat de Barcelona. A més, al Museu del Futbol Club Barcelona es poden veure tots els trofeus que l’equip ha aconseguit al llarg dels seus més de 100 anys d’història i el visitant podrà fer-se fotografies amb tots ells.\nDesprés de passar pel museu arriba la part més divertida i emocionant d’aquesta experiència única. La visita segueix amb un recorregut per alguns dels indrets més importants de l’estadi de manera que el visitant podrà passar pels llocs que està acostumat a veure per televisió però que mai no s’hauria imaginat que podria trepitjar en persona. Per començar, es poden visitar les sales de premsa per saber què senten els futbolistes i entrenadors quan parlen davant dels mitjans de comunicació. Seguidament, es pot entrar als vestuaris de l’equip visitant per descobrir com són aquestes cambres i què hi ha al seu interior. A més, el visitant podrà passar pel túnel de vestidors com si fos un futbolista i sortirà al camp on podrà trepitjar la gespa com fan les estrelles del Futbol Club Barcelona i els seus rivals abans de començar un partit de futbol. Aquesta és probablement la millor part de la visita i aquella que els barcelonistes gaudeixen amb més passió ja que les vistes del Camp Nou des de la gespa són molt impactants degut a la seva majestuositat i als colors blaugrana de les seves graderies. Finalment, la ruta culmina amb les cabines de premsa des de les quals es pot veure el camp des de la perspectiva dels periodistes esportius.\nEl Camp Nou és el segon estadi de futbol més gran del món i, sense cap mena de dubte, recomanem visitar-lo també quan s’hi juga un partit. D’aquesta manera el visitant podrà viure en primera persona l’emoció d’assistir a un esdeveniment esportiu tan important com aquest i podrà vibrar amb tota l’afició minut a minut.\nTant si us agrada el futbol com si no, no deixeu passar l’oportunitat de visitar el Camp Nou i el Museu del Futbol Club Barcelona. De ben segur que l’experiència us impressionarà molt positivament i descobrireu per què el Futbol Club Barcelona és més que un club.\nBarçaBarcelonaBarcelona ciutatCamp NouFutbolHistòriaMuseus


Mandangaz haratago – Heterodoxia\njoseba | 2016-12-10\nMandangaz: ikus Euskara bantuzko hiztegi berria eta Mandangaz eta abarrez\nHaratago: ikus Descafeïnar el referèndum1\n“És divertit veure com Espanya i França comencen a reaccionar amb Catalunya com un assassí en sèrie que es trobés per sorpresa una víctima, ressucitada i eixerida, en el dinar de Sant Esteve o de Nadal. Si el Parlament de Catalunya no tingués rellevància i el Tractat dels Pirineus no fos reversible, París no es molestaria a demanar, en boca d’un ministre, que es respectés la sobirania nacional de França quan els nostres polítics parlen del dret a l’autodeterminació del Rosselló.\nA Espanya, el referèndum encara produeix més inquietud. Si es pogués prohibir, el PP no parlaria de la reforma de la Constitució, ni s’oferiria a fer “gestos amb el català”, després de dedicar una dècada a intentar tornar a posar les bases del seu esllanguiment definitiu. A diferència del que va passar en els segles XVII i XVIII, els catalans i els castellans estan en el mateix bàndol de la història. Això fa que l’ocupació del Principat sigui més difícil de justificar i dissimular.\nFernando Ónega publicava ahir un article admetent que la situació de Catalunya és l’únic motiu que justifica la reforma constitucional. L’articulista recordava que només un dels 948 municipis del Principat va celebrar la diada de dimarts i encara amb protestes i discussions. Segons Ónega, el problema d’Espanya “és que Catalunya va donar suport a la Constitució del 1978 amb el 90 per cent dels vots –cinc punts més que Madrid–” mentre que el dia 6 les pancartes deien “aquesta constitució no ens representa”.\nEn realitat el problema és més gros. El problema és que els espanyols ja no tenen força per mantenir la unitat de l’Estat militarment, però tampoc no tenen coratge per assumir les conseqüències que suposa admetre que els catalans van votar el text del 1978 per por de tornar a ser massacrats. Si els partits catalans no són conscients que amb el referèndum han guanyat la posició en el ring, la troca s’anirà embolicant. Si el 1936 Espanya va esclatar a causa de la gana i l’analfabetisme, aquesta vegada bé es podria col·lapsar a causa d’un fet tan senzill, però tan difícil d’acceptar pels castellans, com que l’ocupació de Catalunya ja no és sostenible.\nÉs probable que l‘Operació Diàleg i el reformisme Constitucional s’acabin utilitzant per intentar integrar el resultat del referèndum en un debat més ampli de caràcter espanyol. Podria ser que l’Estat mirés de descafeïnar el dret a l’autodeterminació exactament igual que el 1978 va descafeïnar la condició nacional de Catalunya convertint-la en nacionalitat. L’estratègia necessitaria la complicitat de Miquel Iceta i d’Inés Arrimadas, que fa uns dies ja va deixar caure, per sorpresa de tothom, la seva disposició a votar en un referèndum que tingués el vistiplau espanyol.\nSoraya Sáenz de Santamaria i els seus catalans encapçalen la primera fase d’un intent de dissimular que el Referèndum ja és una concessió al diàleg que Barcelona fa a Madrid, després d’una història ignominiosa. Ara que la Unió Europea necessita combatre l’extrema dreta per assegurar-se l’estabilitat no és el millor moment perquè Brussel·les descobreixi que té una nació ocupada dins del seu propi territori. I menys quan el missatge que s’anirà consolidant després de la victoria de Trump és que la democràcia no funciona si la vitalitat dels territoris no preval davant dels interessos creats pels mercats i les institucions llunyanes i extractives.”\nHiruko erregela (aritmetikan, eta politikan ere):\n1978: Nazioa ————————–> Nazionalitatea\n2016: Autodeterminazio eskubidea —-> X\nX: Autodeterminazio eskubidea bider Nazionalitatea zati nazioa = Mandanga, aka, derecho a decidir\nHurrengo urratsa: Urkullurena (“disposició a votar en un referèndum que tingués el vistiplau espanyol”)\nADI: “la democràcia no funciona si la vitalitat dels territoris no preval davant dels interessos creats pels mercats i les institucions llunyanes i extractives”\nGehi ondoko hauek:\n1 Ikus http://linkis.com/www.elnacional.cat/c/mKOrX.


L'al·lèrgia i els seus símptomes: els esternuts i la picor | CLMGF\nL’al·lèrgia i els seus símptomes: els esternuts i la picor\nUna al·lèrgia és una reacció exagerada de el sistema immunitari a una sustacia estranya.\nel sistema immunitari protegeix el cos contra intrusos, com ara bacteris, fongs i virus, encara que en una al·lèrgia, aquest respon no salmente als invasors nocius, ja que considera també, errónamente, com a perilloses i amenzantes a les substàncies inofensives. Llavors, el sistema immunitari fa tot el possible per combatre aquestes substàncies.\nAixò pot manifestar-se en símptomes com ara congestió nasal, esternuts, ulls vermells i ulls plorosos.\nSi bé l’al·lèrgia pot aparèixer a qualsevol edat, majoritàriament els seus primers símptomes se solen manifestar entre els 15 i 25 anys.\nles causes de la al·lèrgia i les reaccions al·lèrgiques.\nUna reacció al·lèrgica pot estar provocada per milers de substàncies conegudes, a les quals se’ls denomina substàncies al·lergògenes. Els al·lèrgens més comuns són:\nCaspa i pèl de mascotes.\nPols domèstic, àcars.\nPol·len d’arbres, plantes i herbes.\nproductes químics, productes de neteja.\nFàrmacs, com ara antiobióticos.\nAliments (fruites, cacauets, nous, proteïnes vegetals …).\nsovint, la causa d’una al·lèrgia és difñicil de determinar, especialment si la reacció al·lèrgica no es produeix immediatament, sinó passades 24 o 48 hores. Per determinar el seu origen pot ser d’ajuda portar un diari durant un període de temps, anotant tot el que es menja, el que es fa, els diferents contactes amb possibles al·lèrgens, com és la respiració, i com i quan reacciona el cos. PEr exemple, ¿sempre es tenen problemes després de menjar certs aliments? Si és així, ¿quant de temps després de dinar es produeixen els símptomes? Existeix un patró determinat per designar el temps de reacció? Coneixent aquestes dades i després de moltes verificacions de pot arribar a concretar qualsevol substància a la qual s’és al·lèrgic.\nUn error comú en el tractament de l’al·lèrgia és esperar que els símptomes desapareguin.\nsi es coneix si una persones és propensa a la febre de l’heno, al·lèrgica a la pols domèstica, als àcars de la pols o als animals domèstics, llavors s’ha de dedicar temps a prendre les mesures preventives necessàries abans que els al·lergen ataquin. Perquè un cop iniciada, una reacció al·lèrgica és més difícil de controlar que quan el cos està preparat.\nquant als tipus d’al·lèrgies més freqüents, aquests són la febre de l’fenc, l’al·lèrgia als àcars i l’al·lèrgia a les mascotes.\nQuè és la febre de l’heno?\nla febre de l’heno és una reacció al·lèrgica a l’pol·len generat per les gramínies, les flors, els arbusts i els arbres, que envaeix l’aire a la primavera, amb l’explosió de la anturales i els seus floracions. En mecanisme de defensa del nostre organisme, quan és agredit pel pol·len, provoca l’alliberament d’histamina, que ens permet tossir, esternudar i plorar. El pol·len pentra a la mucosa del nas i ulls, provocant els símptomes típics de la febre de l’heno, molt similars als dels refredats:\nPicor i secreció nasal.\nEsternuts, sobretot al matí.\nPicor i coïssor ocular.\nUlls plorosos, inflats i vermells.\nQuè és l’al·lèrgia als àcars de la pols?\nLes persones amb al·lèrgia als àcars de la pols són al·lèrgiques als excrements dels àcars de la pols: aquests, en tan sols dos mesos, poden produir fins a 200 vegades el seu propi pes en fem.\nEls àcars de la pols s’alimenten de la pell morta que s’acumula en la pols i creixen molt bé en un ambient càlid i humit, i on hi ha moltes capes: en matalassos, coixins i catifes … encara que el llit, especialment, és el seu lloc favorit. Els àcars de la pols hi durant tot l’any, però el seu nombre augmenta especialment a la tardor (la temporada més humida).\nCom evitar la al·lèrgia als àcars:\nevitar la formació de pols: evitar peluixos, catifes, cortines i persianes horitzontals.\nUtilitzar fundes especials de matalàs i de coixí que els àcars no poden travessar.\nUtilitza roba de llit sintètica, i rentar-la cada setmana, almenys a 60ºC.\nAspirar matalassos, coixins i edredons, i posar la roba a el sol i a l’aire.\nVentilar les habitacions cada dia per evitar la humitat.\nCanviar / buidar amb freqüència la bossa de recollida de la pols o triar un filtre especial per als aspiradors.\nQuè és una al·lèrgia a l’animal domèstic?\nLa caspa, els cabells o les plomes d’animals poden causar una reacció al·lèrgica, així com s o saliva i excrements. Els gossos, els cavalls, els conillets d’índies i conills són algunes de les mascotes al·lèrgenes representatives, però sens dubte, el gat és la mascota al·lèrgena per excel·lència. Les reaccions al·lèrgiques més freqüents a les aus es donen amb els coloms, els canaris i els lloros.\nSamuel L. Jackson esclata en xarxes perquè li posen malament l’ull a Nick Fury »\n« Cara groga o Icterícia, causes possibles