Casal Pere III - Ateneu de Balaguer: d’agost 2010\n3 de setembre: Setena prèvia a la Diada\nEl proper divendres 3 de setembre el Casal Pere III – Ateneu de Balaguer celebrarà el tradicional sopar de lliurament dels premis Moragues-Basset i Manuel Gonzàlez Alba, que enguany es desplaça al centre de la ciutat\nEls premis consisteixen en obres originals dels artistes locals Josep Rodés, Josep Casol i Rosa Maria Sauret\nEnguany el premi Moragues-Basset s’atorgarà a la plataforma ciutadana Balaguer Decideix, i el Manuel Gonzàlez Alba a l’artista balaguerí Josep Rodés, recentment traspassat, autor de les peces origianals de fusta de Moragues i Basset que es lliuren anualment en aquest sopar\nCom és ja tradicional, pocs dies abans de la Diada del Principat el Casal Pere III celebra un sopar en què es retroben els socis i els membres de l’entitat, però també d’altres persones del teixit associatiu de la ciutat de Balaguer i de la resta de la comarca, en un ambient festiu i alhora reivindicatiu que ja s’ha convertit en l’acte més multitudinari a l’entorn de la Diada a la nostra població i a la nostra comarca. Enguany aquest sopar tindrà lloc el proper dia 3 de setembre a les 21:30 h. del vespre, al restaurant del Mirador (a l’Hotel Balaguer, a la Banqueta).\nCom cada any, aquest sopar servirà per lliurar els premis Moragues-Basset i Gonzàlez Alba, que recorden –respectivament– els històrics lluitadors antiborbònics Josep Moragues i Joan Baptitsta Basset d’una banda, i l’editor i activista polític Manuel Gonzàlez Alba d’una altra, grans figures de la història del nostre país que encara avui no han rebut el reconeixement pòstum que els correspondria. Aquests premis serveixen per reconèixer la tasca en defensa del país i dels valors socials duta a terme en el darrer any per persones o per col.lectius, en l’àmbit local o en el nacional.\nEn edicions anteriors han rebut ja aquest premi i han estat, doncs, presents en aquest sopar membres de la Comissió de la Dignitat (pel retorn dels famosos documents de Salamanca), d’Acció Cultural del País Valencià (per la defensa de les emissions de TV3 al sud del país), del grup musical Brams (arran de la seua dissolució) o la trajectòria de Lluís Maria Xirinachs i del sindicalista balaguerí Josep Pàmies. En l’edició anterior es va reconèixer la feina de la plataforma lleidatana Salvem el Roser i la del soci més veterà del Casal Pere III, Jordi Vidal, arran del seu traspàs tot just fa un any (en les fotos podeu veure imatges del lliurament a membres d’aquella plataforma i a la vídua i un dels fills de Vidal). Han amenitzat el sopar artistes com Lo Beethoven (amb al seua rumba lleidatana) o el prestigiós Marcel Casellas (que actualment participa en formacions musicals com Mesclat).\nEls premiats d’enguany seran els següents:\n-Premi Moragues-Basset: als voluntaris de la plataforma ciutadana Balaguer Decideix i altres plataformes comarcals organitzacores de les consultes per la independència. El Casal Pere III – Ateneu de Balaguer vol reconèixer, d’aquesta manera, la feina de tots aquells que, desinteressadament, han contribuït a estendre les consultes per la Noguera, i concretament d'aquells que van fer que la consulta sobre la independència de Balaguer del passat 25 d’abril de 2010 fos un èxit. Es vol agrair, doncs, públicament el treball d’aquells que, després de la crida del Casal del setembre de 2009 a totes les persones i entitats de la ciutat i de la comarca, van contribuir a l’exercici més gran de democràcia que ha viscut fins ara la nostra zona. Serà el premi més col.lectiu atorgat mai, ja que només la plataforma Balaguer Decideix superava de llarg el centenar de voluntaris, que rebran un record personalitzat.\n-Premi Manuel Gonzàlez Alba: a Josep Rodés. No només per les seues aportacions i inquietuds artístiques, sinó per haver estat una persona que va col.laborar permanentment i desinteressadament amb el Casal Pere III i en la celebració del sopar de prèvia a la Diada des dels seus inicis, amb les peces originals en fusta de Josep Moragues i Joan Baptista Basset. En motiu del seu traspàs, el Casal i la societat balaguerina tenen l’oportunitat de retre homenatge a aquest gran artista i patriota.\nTots aquells interessats a assistir al sopar de Prèvia a la Diada o demanar-ne més informació, ho poden fer trucant al telèfon 667 631 688 . Hi haurà preu especial per a socis del Casal Pere III. Enguany el sopar es desplaça al centre de la ciutat, al restaurant de l’Hotel Balaguer, per facilitar encara més l’assistència de tots aquells que hi vulguin participar. Tenint en compte la situació política actual, aquest sopar serà enguany, més que mai, el punt de trobada de tots aquells que volen construir un país políticament lliure i socialment just.


Gent Gran de Catalunya • Mostra el tema - Vidu\nAutor: fatec » dt. maig 13, 2008 12:53 pm\nALBERT ALTÉS SEGURA - Barcelona\nAra fa més de quatre anys vaig quedar vidu. Un fet totalment inesperat, perquè no hi havia cap raó aparent perquè això pogués passar. He viscut totes les etapes que diuen que has de passar en el procés del dol. I actualment la meva vida és una història que no té res a veure amb la que ens havíem plantejat la meva dona i jo. Estic en un moment imprecís, el dol ja m´ha abandonat però la vida segueix insistint-me que cal continuar.\nEls meus pares, germans, familiars i amics fan tot el que poden per tal que no caigui en una depressió irreversible. Jo només sento que tot és diferent i que la meva alegria no tornarà mai més. Malgrat tot, per tot el que et va donant la mateixa vida decideixo viure-la per mi mateix i per tots aquells que m´envolten. Sincerament, sento que aquesta vida és un pas més dins d´aquest misteri que en diem viure i morir.


La maquilladora de Jane Fonda revela tres claus essencials per combatre l'envelliment (🗒✍)\nL'experta en bellesa ha dotat l'octogenària d'una vitalitat que ja voldrien molts de trenta anys\nJane Fonda, que al desembre va fer 80 anys, va fer acte d'aparició als Emmy del 2017 amb una posada en escena que va deixar clar a tota la resta de la humanitat que si una persona vol, els vuitanta anys poden ser els nou vint. Anava vestida tota de fúcsia, cenyida i amb extensions. Era un 'look' 100% mil·lennial que la veterana artista va defensar com una lleona davant dels flaixos més despietats del món.\n¿Però hauria tingut algun sentit aquell 'outfit' si tingués una pell feta malbé? Doncs no. Hauria sigut un enorme fracàs. Hauria sigut una senyora taxidermitzada més de les que corren per les festes de Hollywood. Però Fonda, que a banda de guapa és intel·ligent, no es va permetre aquest error perquè té la cara d'una dona de la seva edat però que es cuida des de fa anys i panys. Perquè la seva cara no és fruit només de la cirurgia i la medicina estètica, com molts inexperts assenyalen. És fruit de la cura que ella n'ha tingut des de fa temps. El bisturí no arregla una pell feta malbé, cremada o deshidratada, això ho expliquen tots els experts.\nJane Fonda als Emmy de l'any passat / GETTY\nPrimer pla de Fonda als Emmy del 2017 / GETTY\nI quina és la cura que segueix Fonda? Doncs a banda d'intentar ser feliç i defensar totes les causes que pot –principalment les feministes, tot i que dins d'aquest col·lectiu moltes dones la critiquen per això de cuidar-se tant...–, les normes de preservació que segueix l'artista les ha revelat recentment la seva maquilladora, Shawnelle Prestidge, a la revista 'W Magazine'. Un testimoni amb el qual cal ser justos i agraïts perquè comença sent sincera, a diferència de molts membres del seu gremi, que es presenten com a poderosos mags que tot ho poden. "La pedra angular d'un gran maquillatge és una gran pell!", ha dit.\nPrestidge i Fonda han format un gran tàndem, i des que l'estrella és a les seves mans se li recorden grans posades en escena en molts esdeveniments. Tant es així que l'actriu s'ha convertit en un referent en el camp de la bellesa i en la gestió raonable de l'envelliment, evitant l'abús dels tractaments estètics però també sense fugir-ne.\nSomeone decided to join us last night. So rare to get a pic like this anymore!! #snuggles #mylove #mygirl #solucky #blessed #angel #wokeuplikethis #content #thebest\nA post shared by Shawnelle Prestidge (@slpbeaute) on Jul 20, 2017 at 7:23am PDT\n[A la imatge, la maquilladora amb la seva filla]\nPrestidge, que va fundar la seva pròpia línia cosmètica a petició de Fonda –que és imatge de L'Oréal, per cert...–, diu que per tenir una pell com la de la seva clienta més cèlebre –però no l'única: Sharon Stone, Zoe Saldana...– es poden seguir tres passos molt senzills. Tres passos que si tinguéssim una mica d'enteniment ens tatuaríem immediatament.\n1. Començar per dins\nDiu la maquilladora que per fer goig s'ha de començar de dins cap enfora. L'elixir que proposa beure's: un tònic de vinagre de poma orgànica, mel orgànica crua i aigua tèbia. Diu que aquesta combinació l'ajuda a evitar la inflamació del seu cos. "Això m'ha ajudat significativament amb les al·lèrgies, el sistema immunològic i la meva inflamació corporal, a més dels meus cabells, la pell i les ungles", explica l'experta.\n2. Continuar per fora\nSi es pot anar de dins cap enfora també es pot anar de fora cap endins. Això és el que recomana per tenir la pell hidratada al 100%. La seva recomanació és clau: sèrum orgànic. Un producte que molts altres també recomanen per hidratar la cara a la nit, abans de posar-se una crema hidratant 'ad hoc' per a la pell de cadascú. El sèrum hidrata més en profunditat que la crema.\n3. Triar bé\nSi seguim els seus passos però no els fem amb els productes adequats, estem perduts. Tot serà inútil. Ella recomana amb fervor utilitzar cosmètica orgànica, perquè creu en els efectes hol·lístics d'una bona elecció. "Crec que el que posem sobre els nostres cossos ho afecta tot, des dels òrgans fins al pes, l'estat d'ànim, l'estabilitat mental i l'esperit", explica Perstidge, que encara recorda com va descobrir la cosmètica natural. "La primera vegada que vaig conèixer els olis essencials va ser quan era a l'escola estudiant estètica i maquillatge quan era adolescent, i em vaig enamorar completament de l'olor que feien, de com em feien sentir i de les seves poderoses propietats curatives", conclou.


Sitges Capaç: Dia Mundial de la Salut Mental 2006\nA Catalunya hi ha un total de 180.000 persones usuàries dels serveis de salut mental (177.000 en els serveis comunitaris i 3.000 persones en règim d’internament, inclosa la llarga estada). Per tant, un 3% de la població. Quatre de les sis malalties més freqüents causants de discapacitats són trastorns mentals. I la depressió n’és una de les més importants. I el cost personal i familiar de les malalties mentals és enorme.\nEl 10 d'octubre se celebra el Dia Mundial de la Salut Mental que permet sensibilitzar al públic en general sobre els problemes de salut mental. El Dia Mundial de la Salut Mental d'aquest any se centrarà en el suïcidi com a causa destacada de moltes morts prematures i que es poden prevenir. El tema és "Sensibilitzar i reduir els riscos: la malaltia mental i el suïcidi", ja que el suïcidi és sovint el resultat de no haver diagnosticat i tractat una malaltia mental greu.\nEl lema es va seleccionar per tal de cridar l'atenció cap al fet que el suïcidi acostuma a ser conseqüència de la falta de diagnòstic de malalties mentals greus com depressió o esquizofrènia. Els estudis realitzats tant a països desenvolupats com a països en vies de desenvolupament revelen una elevada quantitat de malalties mentals entre les persones que se suïciden.\nL'Organització Mundial de la Salut calcula que del milió de persones que se suïciden cada any el 90% pateixen almenys una malaltia mental que sovint no s'ha diagnosticat ni tractat o que abusen de l'alcohol o altres drogues.\nEls estralls que el suïcidi provoca a les famílies i l’immens sofriment personal dels qui pateixen una malaltia mental i contemplen el suïcidi fan d'aquest problema un dels més rellevants per a la comunitat sencera. La salut mental no és doncs un problema sanitari secundari si no un de prioritari i urgent que provoca més mortaldat que les guerres que hi ha actualment en el món.\nUn dels missatges clau que s'ha de transmetre és que el suïcidi no s'ha d'acceptar com un aspecte tràgic i inevitable de les malalties mentals doncs almenys una cinquena part es poden prevenir mitjançant el tractament adequat.\nEl Dia és una iniciativa de la Federació Mundial de Salut Mental, i aquest any està recolzat conjuntament per l'Associació Internacional per a la Prevenció del Suïcidi en col·laboració amb altres ONG, i el copatrocini de la OMS.\nL'Associació de Familiars de Malalts Mentals enguany celebra un acte multitudinari al Palau Firal i de Congressos de Tarragona que servirà de trobada del moviment social i els professionals de la salut mental amb la societat, els mitjans de comunicació i els estaments polítics.\nEl lema d'aquest any és "Per a la nostra autonomia, dret a la dependència" en referència al debat de la nova llei de Dependència que s'ha debatut al Congrés dels Diputats.\nposted by Sitges Capaç at 13:15


Balmes – TOT MONTSERRAT\nL’erosió de les roques del massís de Montserrat ha facilitat l’aparició d’espais que poden fer-se servir per aixoplugar-se en cas d’un tempesta ocasional o sojornar-hi per descansar. Des de fa anys, els escaladors coneixen prou bé aquests indrets. Algunes d’aquestes balmes, quan no existia cap declaració de la muntanya com a Parc Natural, havien estat habilitades per oferir un cert grau de comoditat als seus habitants ocasionals. Precisament aquesta facilitat afavoria una certa estabilitat en el seu ús. Ara, uns quans anys després, les condicions d’accessibilitat a la muntanya han provocat el desús d’aquests espais i els criteris de preservació mediambiental han posat restriccions a aquestes tipus de pràctica. Però el cert és les balmes formen part de la història de la muntanya de Montserrat.\nA continuació es reprodueix un article d’Armand Ballart explicant el sistema de balmes de Montserrat, Vivacs en Montserrat Armand Ballart. L’Armand Ballart, profund coneixedor de la muntanya de Montserrat i cronista de les seves agulles amb els seus esplèndids dibuixos, ofereix una complerta descripció de les principals balmes del massís. La seva informació és una valuosa aportació per conèixer la història de la muntanya de Montserrat i comprendre el perquè de determinades estructures que es troben associades a les balmes montserratines. L’article es pot trobar a la pàgia blog de l’Armand Ballart que és diu Teràpi@vertical http://armand-ballart.blogspot.com.es/.\nHi ha informació sobre algunes balmes escampades per la muntanya. En Joan Vidal Reina en proporciona sobre la cova d’en Claramunt o cova dels bastons, aprop de l’agulla Zanini. Aquesta balma fou habitada per una persona després de la Guerra Civil durant una temporada.\nCova d’en Claramunt (foto de Joan Vidal Reina)\nUna altra balma ressenyada per en Joan Vidal Reina és la denominada balma de la Canal Roja, sota la placa dels Roofs, a Ecos.\nBalma de la Canal Roja (foto de Joan Vidal Reina)\nLa balma de l’Era dels Pallers la citen Joan Vidal Reina i Manel Punsola\nBalma de l’Era dels Pallers (foto de Manel Punsola)\nEn Joan Vidal Reina descriu a la cara oest de la roca del Faraó un forat que dóna entrada a una sala prou àmplia per acollir-hi còmodament a tres persones.\nForat del Faraó (foto de Joan Vidal Reina)


Zoo - Tir al Ninot - JazzWoman | CMusical\nZoo Tir al Ninot - JazzWoman\nOn reparteixen el destí abans de néixer?\nQuin és l'origen? A qui les gràcies?\nQui és l'arquitecte i el rei del castell?\nL'han mort a disgustos? Morirà de vell?\nPell contra pell, el cor sap com fer.\nPresoner no oblida la cara del carceller.\nSincer amb la vida, de boca explosiva,\nsentint-se estranger al desert de la mentira...\nviu una nostàlgia del passat que no ha superat,\nuna crisi de relat, un punyal clavat,\nun regust amarg, un dolor ingrat,\ntristesa no reparada, un rencor innat.\nA ell no l'enxufaven a l'equip de la ciutat,\na ella la insultaven per ser pobra i malparlada,\nmales companyies per a pares malpensats\nla xusma selecta, d'este carnaval\nI el món veu baralles on ells soles ballen\ni no poden parar ; i no volen parar\nFills del caos i la locura,\nfilles de les males herbes,\ntrens que van descarrilar,\nara llancen pedres contra eixe ninot del vostre altar.\nNo recordava els anys d'agitació on el pamflet li funcionava,\ni ara no fa pamflet, parla d'amor: more drama.\nAra ha canviat de plans, plans d'encefalograma,\nla fama es paga i qui paga mana... i\nno! Que tenen més jaquetes que problemes, que ho sé jo,\nque venen talladets tots pel mateix patró:\nalçaven la peülla, rajaven de qui no\ntragava amb les doctrines oficials.\nCarrera meteòrica, èxits assegurats, fracassos no es contemplen, mercat no regulat,\ncol·legi religiós, censura parental,\nun retoret de dogma i "cantinela" liberal.\nAcí el col·legi públic, ací els que anaven mal,\nels "jebis" dels 80, els punkis d'aquell bar,\nels redskins del poble, els rapers d'aquell parc:\nl'orgull de la derrota que arrastrem fins al final.\nI pels seus carrers es passegen,\ni tenen un bon mercat, avingudes, llums i parcs.\nI què guapes van per a festes, i què net el cotxe car,\ni com saben ells estar...\nI als barris obrers remoregen...\nTramvia a Casa - Dani Vadebo


WAtriPol, WAtriTop, WBufDist, WCalcIMG, WCiclar, WCombiCa, WCorrGeo, WEstdCam, WEstdGru, WGenVPOL, WInterPn: S'ha fet millores significatives en la capacitat d'importació de capes SDO.\nSdoMM: S'ha fet millores significatives en la capacitat de descàrrega de capes SDO.\nLector Universal de Mapes del MiraMon: S'ha millorat alguns aspectes de la finestra que informa sobre el programa ("about") perquè es visualitzi correctament encara que l'usuari usi una grandària de recursos (tipus de lletra, etc) de més del 100 %.\nMM32: S'ha corregit un error en la lectura de les capacitats dels serveis WMTS, concretament en els patrons de tall.\nMM32, Lector Universal de Mapes i Director: S'ha millorar la finestra que informa sobre el programa ("about") perquè es visualitzi correctament els logos en funció de l'idioma seleccionat.\nMM32 i MiraDades: S'ha solucionat que en alguns casos la selecció de registres del MiraDades en funció de les entitats seleccionades en el MiraMon no se sincronitzava adequadament.\nMM32: S'ha corregit un error en la gestió de l'obertura de ràsters de 24 bits que es produïa quan les bandes seleccionades pertanyien al mateix REL però eren de diferent resolució; en aquest cas el programa informava correctament que no es podien obrir els fitxers degut a que no tenen la mateixa resolució, però posteriorment es tancava.\nMM32: S'evita que un títol enormement llarg de capes vectorials pugui desestabilitzar el programa.\nMM32: S'ha implementat l'opció de millorament de la imatge mitjançant expansió de contrast per a imatges en format JP2000.\nMM32: S'ha millorat la finestra de navegació a servidors WMS/WMTS per permetre adreçes d'Internet d'altres tipus diferents a http, com ara https.\nMM32: S'ha corregit un error en la lectura de mapes quan el sistema de referència era "plane" i l'idioma del programa era el castellà.\nMM32: S'ha corregit el fet de que es llegien incorrectament les col·leccions de mapes preferits quan hi havia repeticions en els directoris que indiquen on són les col·leccions.\nMM32: S'ha corregit un error en la construcció de la línia de comanda, que apareixia quan es cridava una MSA de 32 bits, hi havia algun dels seus paràmetres que era una cadena buida "" i existia l'aplicació de 64 bits. En aquest casos quan es construïa la línia de comanda per fer l'execució en 64 bits es feia malament.\nMM32 i TIFIMG: S'ha corregit un error en què s'importava malament un TIFF de grisos de tipus "unsigned short int".\nMM32: S'ha corregit un error en què es visualitzava malament un ràster de tipus "unsigned short int".\nMM32: S'ha millorat la informació que es dóna en el cas de fer una consulta per localització d'un ràster comprimit però no indexat.\nMM32: S'ha millorat la gestió del recurs d'anar a una adreça postal ("Fitxer | Obrir preferits", secció "Anar a"), activant-lo en funció de si l'usuari té o no accés a Internet.\nMM32: S'ha fet millores significatives en la capacitat de descàrrega i reducció de temps d'espera en la visualització de capes SDO complexes.\nMM32: S'ha modificat el comportament de la variable que indica el nombre de decimals a mostrar en les consultes per localització dels valors de capes ràster amb valors reals (en punt flotant), en els camps numèrics de taules vinculades a capes de tot tipus, i en tot tipus d'estadístiques en què mostrar nombres reals té sentit; fins ara la variable sempre es referia al nombre de decimals i ara si el nombre indicat és superior a 6 en comptes de decimals la variable s'interpretarà com al nombre de xifres significatives a mostrar. Aquesta millora constitueix una forma senzilla de millorar la visualització en valors molt grans o molt propers a zero, en què es commuta automàticament a una notació exponencial si convé. Podeu canviar el valor de la variable en una sessió des de la part inferior de la caixa "Informació | Opcions avançades" o establir el seu valor per defecte a la pestanya Informació de "Ajuda | Configurar paràmetres".


Coaching i viure: Què fem a Psico-Coaching Actua?\nQuè fem a Psico-Coaching Actua?\nQuè és el que fas a Psico-Coaching Actua? Aquesta és una pregunta que sovint em fan... miro de contestar-vos ;)\nUtilitzem un mètode que fa possible assolir reptes, fins i tot molt complicats, amb solucions aparentment molt simples. Es fonamenta en la lògica i la experimentació i partim de les eines de la Psicologia Positiva i el Coaching. Les sessions son un vehicle per transformar aquells comportaments, actituds, pensaments i emocions disfuncionals en funcionals.Amb aquest mètode es poden tractar pràcticament totes les dificultats però NO es poden tractar problemes d'origen orgànic o trastorns mentals greus.\nEs tracta de la utilització d’unes tècniques dissenyades per a resoldre els problemes de forma ràpida i eficaç. Si l’acompanyament funciona, el client experimenta canvis des de la primera o segona sessió. Si amb 10 sessions no hi ha hagut canvis significatius, es dóna per acabat l’acompanyament. No s'intenta allargar el tractament (el número total de sessions) de manera innecessària. psico-coach i client decidiran conjuntament si continuar l’acompanyament pot ser beneficiós (o útil) o fins i tot perjudicial. L'objectiu no és acompanyar al client durant el seu procés vital sinó ensenyar-li a descobrir les eines pròpies per a afrontar-lo.\nEs tracta d'una tècnica activa i prescriptiva. El psico-coach prescriu al client en cada sessió una sèrie de tasques que aquest haurà de dur a terme entre sessió i sessió. El client sempre és el protagonista del seu procés de canvi. El client no és un pacient. No és un subjecte passiu que espera que el professional resolgui els seus problemes, per tant, el client no pot esperar que es produeixin canvis sense haver-los provocat prèviament. Si no fas res, res canvia. Tot i que l’acompanyament es centra en la dificultat i per tant en els símptomes, els canvis es produeixen perquè el client viu experiències emocionals que li permeten fer canvis funcionals en les seves accions i reaccions. Si l’acompanyament és l’adequat els canvis són profunds i persistents.\nEl client ha de tenir temps entre sessió i sessió per a dur a terme les prescripcions i observar els efectes que es produeixen. Per tant, és tant important l'espai entre sessions com les sessions mateixes. Generalment les sessions es realitzen cada quinze dies. I si el que s’utilitza és el sistema de e-Psico-Coaching (per email), tot i que el “timing” s’adequa a allò que el client necessita, un màxim de dos emails per setmana és el més adequat.\nL’acompanyament no és mai rígid. És tan flexible i alhora robust com una canya de bambú. La durada de la sessió no està pre-determinada. Alguns clients poden necessitar 20 minuts per sessió, mentre que d'altres poden necessitar 1 hora i mitja i fins i tot més. El tipus d’acompanyament és el que determinarà més o menys temps per sessió i més o menys temps entre sessió i sessió.\nL’acompanyament es centra en la demanda que ha dut al client a la consulta. A no ser que sigui estrictament necessari, no s'analitzaran altres aspectes que no estiguin relacionats amb el motiu de consulta. Acompanyem el present del client per forjar el futur que aquest vol i ens orientem en solucions.\nEl pisco-coaching no busca l'origen ni la raó de ser del problema. No es furga en el passat del client ni se li fa reviure situacions traumàtiques ja passades. No es fa una anàlisi profunda, tret de cercar possibles trets que denotin l’existència d’un problema d'origen orgànic o trastorn mental greu, que no s’han de tractar mai amb aquestes tècniques, com ja hem dit abans.\nORGANITZACIONS POSITIVES (Empresa)


Revista 'El Mueble'\nSi teniu pensat durant aquest estiu fer obres a casa vostra, com renovar la cuina, canviar el bany, pintar el dormitori, canviar el terra de casa, comprar un sofà, canviar l’habitació dels nens, preparar una terrassa o un pati per l’estiu, etc. La revista EL MUEBLE us donarà bones idees i us ajudarà a prendre totes aquestes decisions.\nÉs una revista de decoració on a més de orientar-vos, fins i tot amb exemples concrets, a les últimes pàgines hi ha la relació de preus de tots els articles que surten a la revista i una guia de firmes i professionals, amb l’adreça, el número de telèfon i la localitat on us podeu adreçar per qualsevol tema que necessiteu preguntar o consultar.\nA més la revista té una gran qualitat, en quant a les fotografies i els textos, i els seus articles són de decoradors i arquitectes reconeguts. És molt estilosa.\nA la xarxa de biblioteques és una de les revistes que més surten en préstec, això vol dir que als usuaris en general els agrada molt i els fa molt servei.\nLa revista EL MUEBLE la tenim a la biblioteca Elisenda de Montcada i la podeu agafar en préstec.\nEtiquetes de comentaris: Biblioteca Elisenda de Montcada, el mueble, recomanacions, revistes


Share on Facebook dimecres 12 de gener 2022\nAquest any nou tenim escut heràldic oficial al Palau d'Anglesola. Ha sigut gràcies als historiadors locals que han remenat el nostre passat per extreure'n elements distintius. També gràcies a les persones que es van apropar a l'urna per validar aquesta proposta. L'heràldica catalana és la ciència que ha dissenyat l'emblema en sintonia amb la resta de municipis. L'Ajuntament va voler normalitzar el tema i va apostar per aquest signe d'identitat.\nAquest 2022, doncs, estrenem escut oficial. D'aquest escut, en Jesús Palau, dissenyador palauanglesolí, ha traçat una versió digital conservant-ne l'essència: un palau, en al·lusió al nom del poble; les faixes dels senyors d'Anglesola, repobladors de la nostra vila al segle XI; la creu de Malta, de l'orde dels cavallers hospitalers, que van romandre 5 segles al municipi, i cinc merlets a la torre que ens identifiquen com a vila.\nA partir d'ara, a poc a poc, caldrà adaptar el material municipal a la nova imatge corporativa.\nEl nou escut es pot consultar i descarregar aquí


FORMACIONS | Asociació ADE Vallès\nCom planificar les xarxes socials amb només 2 hores al mes Sandra Cordone, empresària i experta en màrqueting estratègic impartirà el proper divendres 24 de novembre la píndola formativa d’Ade Vallès. En aquest nou matinal, sòcies, dones directives, empresàries i...\nLes directives, empresàries i professionals associades a Ade Vallès gaudiran d’importants descomptes en formació després de negociar un acord amb el centre santcugatenc. Associa’t i gaudeix d’aquests avantatges i molt més! Associar-se a Ade Vallès té...\n28/04 Fem parlar el nostre cos! Els secrets del llenguatge corporal\nEl llenguatge corporal reflecteix l’actitud d’una persona i les seves intencions. La periodista i locutora Esther Sardans impartirà un taller per entrenar noves habilitats comunicatives. “Juntes farem que els nostres cossos parlin”, explica la ponent. La sessió...\n6/04 L’art de desconnectar. Com superar l’estrès i evitar emportar-se la feina a casa\nDijous, 6 d’abril. 19 h Connectem cos i ment: nutrició, psicologia i exercici físic Xerrada-demostració amb Núria Novell, Miriam Santaella i Ariana Reitg. Per què els nostres projectes empresarials funcionin, primer ens hem de cuidar nosaltres mateixes....


Dimecres 20 de maig, “Reptes socials per un nou estat” amb sor Lucía Caram, Iolanda Fresnillo i Josep Escartin | ANC – Sabadell per la Independència\n← Sabadell: resultats provisionals de les eleccions als secretariats Nacional i Local del 9 de maig\nDissabte 16 de maig, acte central de la Crida per Sabadell →\nDimecres 20 de maig, farem una tertúlia amb el títol Reptes socials per un nou estat. Comptarem amb sor Lucía Caram, monja dominica i activista social, Iolanda Fresnillo, de la Plataforma Auditoria Ciutadana del Deute i Josep Escartín, síndic municipal de greuges de Sabadell.\nL’acte es farà a dos quarts de vuit del vespre al Centre Cívic de Sant Oleguer (c. de Sol i Padrís, 93; vegeu mapa).\nSerà molt interessant! La justícia social i la solidaritat, eixos puntals del nostre gran objectiu: la independència!\nAquesta entrada s'ha publicat en Acte, Xerrada i etiquetada amb Iolanda Fresnillo, Josep Escartín, Lucía Caram, Sabadell per la Independència. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


LA LLAR IMMOBILIÀRIA - Despatx en venda en ZONA CENTRE per 360.500 € - 007003\nLA LLAR IMMOBILIÀRIA - Despatx en venda a ZONA CENTRE per 360.500 € 007003\nDespatx en venda a Carrer Jacint Verdaguer, 32\nSuperf. 180 m², útil 160 m², 1 bany auxiliar, accessibilitat, tipus de negoci (oficina de qualsevol tipus), línia RDSI, portes d´accés (dues), divisions (cinc), escaparate (que dóna al carrer Verdaguer), calefacc...\nSuperf. 180 m², útil 160 m², 1 bany auxiliar, accessibilitat, tipus de negoci (oficina de qualsevol tipus), línia RDSI, portes d´accés (dues), divisions (cinc), escaparate (que dóna al carrer Verdaguer), calefacció (bomba de calor), despeses comunitat (a consultar), aigua, llum, aire condicionat (amb bomba de calor), exterior, telèfon, Estat certificació: Disponible, Consum d´energia (C) 255 Kw h / m²a, Emissions (C) 66 Kg CO2 / m²a, Accès directe a pàrquing. Instal•lació telefonia feta. IDEAL INVERSORS!!! Es ven amb llogaters..\n66 Kg CO2/m2 any


Centre d'Estudis Locals Sant Vicenç dels Horts: de juny 2012\nLa Ruta del Exili\nExcursió a les entranyes de l’Exili\nSense aixopluc, patint el fred i el vent de tramuntana, una mortalitat infantil del 95%, mantes humides i absència d’aigua potable, van ser tan sols algunes de les condicions insalubres amb les quals es van trobar els exiliats espanyols de la Guerra Civil que van dirigir-se cap a les terres franceses.\nLa caiguda de Barcelona va provocar el major èxode de la historia espanyola. Les més de 300.000 persones que van creuar la frontera va ocasionar que el govern francès optés per crear un camp d’internament a les platges d’Argelers. Els espanyols que havien buscat refugi a França es van trobar empresonats en una platja rodejada per filferro i custodiada per homes armats.\nAmb l’esperança esvaïda, desolats i desesperats alguns dels refugiats van preferir deixar-se endur per la mar i d’altres van ofegar els seus fills per evitar encara més sofriment. Però, al 1939 va arribar la salvació per a part dels refugiats quan va aparèixer la Maternitat Suïssa d’Elna. Elisabeth Eidenberg, membre de Secours Suisse des Enfants va habilitar l’edifici de la maternitat per donar allotjament a dones embarassades i més de 500 nadons que van poder tenir un futur que probablement mai haurien tingut abandonats a la sorra i a la intempèrie.\nAmb la voluntat d’aprofundir en la nostra història i conèixer l’existència d’un personatge tan fascinant vam emprendre la Ruta de l’Exili.\nA dos quarts de vuit del diumenge 17 d’abril els dos autobusos plens de persones interessades en la historia van començar el viatge. L’anada va estar amenitzada per l’alcalde, Oriol Junqueras, que fent gala dels seus amplis coneixements de la historia, va explicar característiques de la nostra terra. Ens dirigíem cap al que va ser un dia ja molt llunyà la Catalunya Nord –cedida per España a França en el Tractat dels Pirineus (7 de novembre de 1659)-. Un viatge al bressol de la pàtria i de la nostra llengua. Fins i tot va proposar un repte “Per què els rius Ter, Terri, Tec i Tet tenen aquest nom tan semblant?”\nLa primera parada va ser El Museu Memorial de l’Exili (MUME), situat precisament a la Jonquera, estret pel qual van creuar els exiliats per arribar a França. Les sales que emulaven el recorregut amb diversos episodis de l’exili donaven també pas a la reflexió, i és que passin els anys que passin, qualsevol tipus d’exili genera el mateix sofriment i la mateixa desolació. La voluntat, doncs, del museu és recuperar la memòria –sempre fràgil- de tota aquesta gent i fer romandre el llegat, en molts casos desconegut, de nosaltres mateixos. Per aquesta fragilitat de la memòria el museu mostra les figures de fotoperiodistes com Robert Capa, Gerda Taro, Agustí Centelles, entre d’altres, que van immortalitzar la Guerra Civil i que avui dia són un material indispensable per a la reconstrucció de la història.\nI parlant de fotoperiodistes en Miquel Siñol, membre del Centre d’Estudis Locals, va fer una donació –d’un material amb gran càrrega emotiva– al MUME. Davant la presència de l’alcalde de Sant Vicenç dels Horts, Oriol Junqueras, i l’alcaldessa de la Jonquera, Sónia Martínez, Siñol va donar en mà al director del museu, en Jordi Font Agulló, les fotografies fetes per Francesc Siñol i Bonells, son pare, durant l’exili a Argelers.\nUn cop creuada la frontera, la platja d’Argelers es va obrir als nostres peus. La sorra que semblava pedra i fins i tot feia mal no convidava pas a sentir-se agust, i menys encara donades les circumstàncies amb els sentiments que recorrien la nostra ment. Així doncs, sense gran cosa més a veure en un indret tranquil que no sembla que amagui un passat tan obscur, vam continuar deixant darrera un dels escenaris del sofriment de la nostra pàtria.\nA Elna vam poder visitar la localitat; el Museu Tarrus, amb una exposició sobre la Maternitat; i el claustre que lligat a l’església forma una barreja d’estils entre gòtic i romànic amb una meravellosa galeria.\nPerò, el que tots esperàvem era visitar la Maternitat d’Elna (o Chateau de Bardou), no podíem marxar sense veure-la, encara que fos des de lluny. L’edifici que havia estat abandonat al 1944 des que la maternitat va haver de tancar per les pressions nazis –Elisabeth va donar allotjament també a jueus i gitanos- estava encara en obres. Tot i que érem conscients de les tasques de rehabilitació i adequació, aquestes no van poder parar una colla de curiosos que van voler trepitjar els terrenys de la historia i així és com tots els amics del CEL van poder fer-se una fotografia triomfal al costat de la màgica Maternitat d’Elna.\nPublicat per Ricard a 14:05 Cap comentari:\nEl proppassat 1 de juny un centenar de persones vam poder gaudir de la conferència a càrrec del monjo Hilari Raguer a la Sala Xica de la Vicentina.\nAquest cop el pare Raguer, monjo benedictí de Montserrat, ens va parlar de la posició i relació que mantingué l’Església respecte la guerra civil, tant des del punt de vista de les jerarquies espanyoles com des de la Santa Seu.\nFou una conferència interessant on es desmitificà el fet que Franco era un fervent catòlic i que la guerra civil era una creuada, de fet es recordà que en els bans de guerra, es buscava un estat laic, l’únic enemic a combatre era el bàndol republicà costés el que costés però en cap cas, si més no em primer moment, era una lluita contra els anticlericals, a excepció d’un dels generals revoltats. En les continues al·lusions a Franco i la seva relació amb l’Església es deia de Franco de quan estava destinat al Marroc; Franco, ni iglesia, ni mujeres.\nAixí fou més endavant que Franco buscà el suport de l’Església per el seu bàndol a la guerra proclamant-se paladí i defensor a ultrança de l’església. Afavorit per la repressió que es dugué al bàndol republicà d’eclesiàstics a principis de la guerra que serà explotat per Franco per la seva causa.\nSobre la cúria eclesiàstica espanyola, sembla que tot i que en primer moment no confiaven massa en Franco amb el temps i veient que la seva unió els afavoriria adoptaren una posició favorable al Generalísimo, tot i que aquest hagué de deixar les seves pretensions d’un estat laic i del qual n’acabà sent el màxim poder. Tot i que val a dir que no tots els bisbes estaven d’acord amb la resta de prelats que veien en Franco el millor per el país, com fou el cas de Vidal i Barraquer, el qual s’oposà frontalment al recolzament de Franco.\nTambé parlà de forma particular de la Santa Seu, coincidint amb la des classificació recent de la documentació referent al període de la guerra civil, on sembla que el papat tenia un paper neutre, on no es mullava per cap dels dos bàndols a espera d’una resolució del conflicte. Així la documentació ho senyala amb les continues comunicacions amb els dos bàndols i en la recomanació del Papa de recolzar o no a Franco només si era una decisió unànime de l’Església Espanyola.


La Generalitat ultima l'ampliació de quatre quilòmetres de la C-28 a Naut Aran | Lleida.com\nLa Generalitat ultima l'ampliació de quatre quilòmetres de la C-28 a Naut Aran\nLa Generalitat preveu tenir llesta l’ampliació de la carretera de la Bonaigua en els 4 quilòmetres en què ha actuat per tercer any al terme de Naut Aran abans de l’hivern, si bé deixarà per al 2021 l’aplicació de la capa de rodolament. El secretari d’Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, va visitar ahir les obres i va remarcar que d’aquí a dos o tres setmanes quedaran llestos alguns serrells pendents i que deixaran el nou tram amb una primera base d’asfalt perquè ja sigui practicable.\nL’obra ha implicat l’eixamplament de la calçada de 5 o 6 metres fins als 7 més el voral. El tram millorat cobreix el traçat entre el revolt de Tonyon i el límit amb el Sobirà, caracteritzat per ser “sinuós i estret”, segons Gavín.\nL’actuació pretén millorar la seguretat a la conducció i ha implicat una inversió d’uns 7 milions d’euros. El secretari de Mobilitat va destacar també que les obres han patit un retard d’uns mesos a causa de la crisi motivada pel coronavirus, però va incidir en l’aposta de la Generalitat per aquesta carretera ja que es tracta d’una “comunicació estratègica” per al Pirineu. Va recordar que la conselleria de Territori impulsa un projecte per dotar d’un tercer carril reversible el tram Vielha-Baqueira.\nInsten a reparar una carretera entre la Segarra i el Solsonès


Perales escalfa motors per encetar la Temporada - Culturàlia\nDilluns, 22 de novembre de 2021 - 05:52h\nJose Luís Perales és un mite de la música al país del sud i a tot llationamerica (ha venut més de 100 milions de discs a tot el món!). Va començar a cantar ja de gran, perquè primer va cultivar la seva faceta de músic compositor (n'era un crac també...) fent cançons per altres artistes, com la famosíssima Por que te vas de la Jeanette, que va ser versionada per més de 40 artistes de França, Alemanya, Anglaterra i el Japó. Però el fet és que quan va començar a cantar, va arrasar amb tot, i a tot arreu, perquè el seu primer disc (editat el 1973) ja es va convertir en un èxit que el va obligar a deixar-ho tot per dedicar-se a la seva carrera. Fins avui.\nI ara escalfa motors per donar el tret de sortida a la Temporada Andorra la Vella que és possible gràcies al Comú de la capital i a Morabanc, una aposta fantàstica de l'organització per a la recuperació d'un certamen de primer nivell al sud d'Europa que posa Andorra cada any en el mapa dels itineraris dels grans músics. I és que Perales no tenia previst amb la seva gira sortir de l'habitual circuit de l'estat espanyol i l'Amèrica llatina, però quan se li va proposar venir a Andorra es veu que no ho va dubtar ni un moment. I què es trobarà dalt de l'escenari l'espectador que el diumenge 28 de novembre a les vuit del vespre vagi al Centre de Congressos? Doncs un concert del qual a Barcelona n'ha hagut de programar ja 4 perquè les entrades s'esgoten en un tres i no res, que forma part d'una gira titulada “Baladas para una despedida” amb la qual l'artista dirà adeu als escenaris. I encara que sembli nostàlgic un concert de comiat, és alhora el moment ideal per veure un artista que, en plena maduresa, repassarà els seus millors temes amb una emoció que no us podeu perdre.\nTota la informació del concert i les entrades les podreu trobar a la web de la Temporada Andorra la Vella.


decibel.cat : Artmònix\nDurant la primera temporada Artmònix grava el que serà el seu primer treball autoproduït: 'Un altre món' als ABGstudios de Pallejà, gravat, mesclat i postproduït per Albert Badia, conté cinc cançons dels primers temps del que en resulta un format d'EP. Al juny i en plena temporada 'alta' en Joandi, bateria de la banda, abandona el grup per traslladar-se a viure lluny del Baix Llobregat. Aquí comença el periple d'Artmònix: concursants del Sona 9 toquen al Senglar Rock 2007 que es celebra a Lleida una setmana després que en Joandi abandoni el grup. Els acompanya a l'escenari l'Albert Badia, que a banda de treballar al seu estudi és un excel·lent bateria i coneix les cançons gràcies a les hores invertides a l'estudi. L'Albert deixa clara la seva postura de no integrar-se al grup i fins al cap de dos mesos i varis contactes amb bateries de mig Baix Llobregat, en Sergi Miranda, primer bateria d'Artmònix i membre co-fundador s'integra de nou al grup.\nEL CONCEPTE INICIAL\nArtmònix es va crear com a concepte durant l'octubre i novembre de l'any 2005 a la fosca i industrial vila de Martorell. No va ser una realitat fins a principis de 2006. Va néixer del cap d'en Marc i l'Oriol, que anys després d'haver deixat per diversos motius el panorama musical local, van decidir que a partir de melodies enganxoses i guitarreigs senzills es podia omplir un espai buit dins l'escena musical catalana, que en aquells –i encara aquests- moments i en opinió del grup, es troba en un punt d'indefinició.\nHereus de tants i tants grups que en les seves joventuts van tenir veu en el nostre país, els Artmònix no han deixat que les seves influències s'imposin per sobre la idea del concepte. Buscant un so fresc i renovat, aprofitant la disparitat d'influències dels components del grup, que van des del Pop més comercial fins al Metal més extrem. D'això en resulta un còctel interessant, ric en melodia i harmonia, tot i que simple, com a conseqüència de tocar amb tres instruments.\nEn Oriol, en Marc es defineixen com un grup que Pop/Rock amb tocs semi-progressius. Però potser serà millor que ho jutgis tu mateix.\nArtmònix ( http://www.artmonix.com )


Wikiloc | Ruta Manresa-Cardoner-Rajadell per la riera-Collbaix-Manresa\nManresa-Cardoner-Rajadell per la riera-Collbaix-Manresa\n31.784 577 2056\nManresa-Torre del moro-Castelladral-Súria-Manresa (BTT)\nManresa-El Pont de Vilomara-St. Vicenç-Castellgalí-Salelles-Manresa (BTT)\nManresa-Montserrat-Marganell-Sta. Caterina-circular (BTT)\nVista 1512 vegades, descarregada 55 vegades\nRuta que transcorre en la seva primera meitat per la vora de la riera de Rajadell, des de la seva desembocadura fins al poble de Rajadell. En la segona meitat anem a buscar el coll de Collbaix per tornar a Manresa.\nLa ruta va a buscar el Riu Cardoner al seu pas per Manresa sota la Seu. el seguim en el seu curs descendent per corriols fins el pont de Sant Pau. Només de creuar-lo prenem la pista que marxa a l'esquerra i trobem la desembocadura de la riera de Rajadell. Prenem la pista amunt cap a Can Poc Oli on trobem l'antiga carretera de Manresa, la creuem i ens dirigim cap el camí de la gossera.\nLa pista ampla ens acompanyarà cap el Xup. Creuem la carretera que baixa de Can Massana i ens dirigim cap el Bosc del Suanya. En aquest punt deixarem per una estona la riera de Rajadell i ens enfilem per la pista per anar a buscar el corriol de la font de L'Arrel.\nSeguim el corriol i ens trobem de nou la Riera, arribem al Gorg Blau i seguim amunt fins la Font de La Girada per corriol. Ben aviat trobem Monistrolet on agafem la pista que ens porta a Rajadell. Ens arribem fins a L'Estació i ens enfilem cap els plans per arribar a Fals.\nPrenem la pista de La Torre fins trobar la pista principal que ens pujarà al coll de Collbaix on començarem a baixar fins el bosc de Can Alegre on prenem el corriol que va per sota el Collbaix i anem a buscar les pistes i corriols per sobre Sant Joan. Finalment arribem a la pista que ve de Rajadell que ens baixarà a Manresa.\nIBP index 49\nFont amb el minso rajolí que cau tot l'any.\nindret on poder reposar tranquil·lament vora l'aigua.\nFont on podem repostar aigua.\nOscar Hernandez 08/10/2017\nUna ruta molt maca amb dos parts clarament diferenciades.\nGràcies Oscar per mantenir la ruta!


Jordi Bermúdez Martos: PUBLICACIÓ WEB D'ACTIVITATS EDUCATIVES JCLIC\nEls jocs educatius JClic poden ser molt útils a les aules com a eina educativa dels nens i encara més interessant és el fet de poder-los dissenyar nosaltres mateixos, adequant-los a les necessitats específiques del moment.\nParal.lelament, cada vegada més els diferents centres fan públiques totes les seves creacions en aquest sentit, donant-li a la creativitat i necessitat educativa de les individualitats un caracter colaboratiu. Per aquest motiu, és de molta utilitat dominar la creació d'espais a la web , on poguem publicar aquelles activitats educatives que creiem interessants.\nEn harmonia amb aquestes idees, he confeccionat un tutorial molt visual sobre la creació d'un espai web al servidor gratuit " Aldeaglobal", i la publicació de activitats JClic en aquests tipus de carpeta web de manera que sigui d'ús públic. A més hi ha la possibilitat que tingui un caràcter dinàmic, podent editar i renovar els continguts regularment. Aquest tutorial el podeu descarregar aquí.\nPublicat per Jordi Bermúdez Martos a 7:56\nEtiquetes de comentaris: Espai WEB, Generador d'aplicacions, Recursos com a mestres


CiU demana a l’Ajuntament que responguin les instàncies dels ciutadans i ciutadanes - Terrassa Informa!\nInici » Notícies » Política i Economia » Política » CiU demana a l’Ajuntament que responguin les instàncies dels ciutadans i ciutadanes\n16 Maig 2014 a 17:00\nPresentarà una proposta de resolució al proper ple\nFoto d’arxiu: Toni García\nEl Grup municipal de CiU a Terrassa presentarà al proper ple una proposta de resolució per demanar que l’Ajuntament es comprometi a donar resposta en temps i en forma a les instàncies entrades pels ciutadans i ciutadanes.\nJosep rull, president del grup municipal CiU considera que “és molt greu que instàncies registrades formalment acabin no tenint resposta per part de l’administració i és inadmissible que les instàncies dirigides als grups municipals de l’oposició no arribin ja que l’Equip de Govern vulnera d’aquesta manera la pluralitat política tan necessària per a la salut democràtica de la nostra ciutat”. Segona assenyalen, es va donar el cas d’un ciutadà que va demanar una reunió presentant una instància, i no en va obtenir resposta. Va presentar l’instancia per segon cop i el ciutadà va demanar explicacions a la convergent Mariona Vigués, de manera personal.\nAquesta serà la tercera proposta de resolució semblant de CiU al ple i Rull lamenta que “de nou, un compromís de l’Equip de Govern que queda en un no res i el què és pitjor vulnerar el dret de la ciutadania que s’adrecen a l’Ajuntament a ser atesos adequadament i a dificultar la tasca dels grups municipals a l’oposició”. Destacant, a més, “el sentiment de greuge comparatiu o de desemparament que tenen els ciutadans i ciutadanes que no reben resposta per part de l’Ajuntament” conclou Rull.\nJosep Ruill també ha comentat que va demanar explicacions al Tinent d’Alcalde, Alfredo Vega, però de moment no n’ha rebut resposta: “a banda de no rebre resposta la ciutadania, tampoc rep resposta el Grup Municipal de CiU de com avui en dia, amb les millores tecnològiques que hi ha per fer arribar la informació on calgui, dues instàncies d’un ciutadà Terrassenc no arriben on correspon”, conclou Mariona Vigués.\n#Ajuntament de Terrassa #ciu #ciutadans #instàncies #ple #política #proposta de resolució #PSC\nView 16 Maig 2014\nCiU demana a l’Ajuntament que responguin les instàncies dels ciutadans i ciutadanes http://t.co/IcGm9MCVHx @ConvergenciaCAT @ajterrassa…


McLaren Mercedes, la primera escuderia que fa rodar el nou model\nQuatre equips oficials de la Fórmula 1 han estat rodant avui al Circuit de Catalunya. L'escocès David Coulthard ha fet córrer el nou McLaren, en un traçat que serà remodelat a partir del dia 19 d'aquest mes.\nDesprés de gairebé un mes de vacances, la F-1 es troba novament en plena activitat. Des de la setmana passada, els equips de l'especialitat han començat els entrenaments de cara a la pròxima temporada i, com sempre, el Circuit de Catalunya ha estat un dels circuits amb més acció. L'escuderia McLaren ha estat la gran protagonista a Montmeló, ja que l'equip anglès ha estat el primer a fer rodar el cotxe que farà córrer en el pròxim campionat. L'encarregat d'estrenar-lo ha estat l'escocès David Coulthard, el més veterà de la F-1, juntament amb Michael Schumacher, que ja sap que l'any que ve haurà de deixar l'escuderia, en què serà substituït per Juan Pablo Montoya. Coulthard està content amb el comportament del cotxe nou, que pot ser el gran rival del Ferrari de Schumacher en el pròxim Mundial. Fernando Alonso no es retrobarà amb la F-1 fins a la setmana que ve a Jerez. De moment, el francès Frank Montagny, que viu a Barcelona, està duent a terme les proves al Circuit de Catalunya.


Els salaris de misèria provoquen desmais massius a les fàbriques - Campanya Roba Neta - Campanya Roba Neta\nSón de sobra conegut els “fenòmens d’histèria” que patiren les dones victorianes, fruit de la repressió social i sexual de la època. I no sols al segle XIX. Sovint el patriarcat ha titllat a les dones d’histèriques per desprestigiar-les o criminalitzar-les cada cop que actuaven en contra del model de gènere socialment acceptat. No es d’estranyar doncs, que aquest haja estat el terme empleat pels propietaris de les fàbriques per explicar els desmais massius que des de fa un temps sofreixen les empleades de les fàbriques a Cambodja.\nEl informe “Comprem fin que caiguin” [ Shop ‘ til they drop ], de l’organització britànica Labour Behind the Label ( LBL) i el Community Legal Education Centre ( CLEC ) de Cambodja, identifica els salaris de pobresa com una de les principals causes dels desmais. Des de 2008 els costos dels aliments a Cambodja han augmentat un 70% mentre que el salari mínim només es va incrementar en un 56% .\n“Els guanys de les marques i productors segueixen augmentant, però a les treballadores se’ls fa cada dia més i més difícil satisfer les seves necessitats bàsiques, ” diu Tola Mouen del CLEC.\nEl problema dels salaris de pobresa es combina amb les pèssimes condicions laborals a les fàbriques. Els propietaris, per tal de mantenir els costos baixos, ignoren lleis nacionals i normes internacionals de dret laboral que requereixen que hi hagi ventilació adequada, temperatures raonables, accés a aigua potable, control sobre les substàncies químiques que es fan servir i el dret de les treballadores a la llibertat d’associació.\nActualment, el salari mínim mensual a la indústria de la confecció cambodjana està fixat en 60 euros. Ha quedat reiteradament demostrar que els salaris actuals no permeten a les treballadores cobrir les seues necessitats d’alimentació bàsiques, per realitzar el treball físic que demana la seva tasca a la fàbrica.\nEl govern cambodjà no ha augmentant suficientment el salari mínim, causant un increment de les vagues i la conflictivitat social. Des de començaments de 2013, les treballadores de la confecció de Cambodja han anat a la vaga 83 vagues. Han pres els carrers demandant la fi dels contractes temporals, l’augment del salari mínim a 110 euros al mes, i el compliment de la llei nacional i normes internacionals sobre condicions laborals i drets de negociació col · lectiva.\nEls sindicats i les organitzacions no governamentals pels drets laborals, involucrades en l‘Asian Floor Wages Campaing, seguiran exigint augments significatius al salari mínim i el finançament per part dels empresaris de les dietes a les fàbriques.\nSón de sobra conegut els “fenòmens d’histèria” que patiren les dones victorianes, fruit de la repressió social i sexual de la època. I no sols al segle XIX. Sovint el patriarcat ha titllat a les dones d’histèriques per desprestigiar-les o criminalitzar-les cada cop que actuaven en contra del model de gènere socialment acceptat. No es... View Article


2 min. Barcelona 10/05/2013 14:18\n260x366 Tres catalans a la final de la Copa de la CERS Tres catalans a la final de la Copa de la CERS\nAquest divendres arrenca a El Vendrell la final four de la Copa de la CERS amb la disputa de la primera semifinal entre l’RDI Vilanova i el Vic a partir de les nou del vespre. Tant un com l’altre equip ja disposen d’un títol a les seves vitrines, però des del canvi de format de la competició el 2008 encara no l’han pogut guanyar. Així doncs, els dos equips intentaran sumar el seu primer títol des que es juga amb el model de final four, especialment els vilanovins, ja que al 2011 van perdre la final a casa i el 2012 van caure a semifinals.\nL’altre equip català en dansa, el Moritz Vendrell, jugarà demà la segona semifinal contra el Bassano italià a partir de les sis de la tarda. El conjunt amfitrió, després de guanyar la Copa del Rei fa només dos mesos, intentarà completar una temporada històrica amb la consecució de la CERS, en tot just la seva segona participació en aquesta competició. Per fer-ho, però, haurà de superar abans l’actual campió de la competició, el Bassano, un equip experimentat en jugar duels europeus i que actualment també es troba immers en el play-off pel títol de la Serie A1 italiana.\nLa final es disputarà diumenge a les 12 del migdia i es podrà seguir en directe per Esport 3. A més, durant aquests dies es podrà visitar un village que estarà ubicat al voltant del pavelló del Club d’Esports, i que comptarà amb carpes de marques esportives relacionades amb l’hoquei, el CE Vendrell i amb la ciutat organitzadora.\nD’altra banda, aquest dissabte també es disputa la tornada dels quarts de final de la Lliga Europea, en què quatre equips catalans intentaran classificar-se per la final four de la màxima competició europea. Mentre que el Barça podrà resoldre l’eliminatòria contra el Liceo amb un 2-2 de l’anada a partir de les 12 h al Palau Blaugrana (partit que es podrà seguir en directe per Esport 3 i Barça TV), el Noia, el Reus i l’Igualada hauran de jugar-se el ser o no ser fora de les seves pistes. Els reusencs hauran de defensar el 3-2 de l’anada a la pista del Porto, en canvi l’Igualada haurà de remuntar un gol de desavantatge a la pista del Valdagno i el Noia, amb l’empat de l’anada, també només li val la victòria si vol seguir endavant.


Pablo-Ignacio de Dalmases | divendres, 23 de octubre de 2020\nEl 30 de novembre de 190 moria en el seu exili de París un dels més grans escriptors en llengua anglesa de tots els temps: Oscar Wilde. La fama literària i el prestigi social no li van evitar l'oprobi de ser processat i condemnat per alguna cosa avui tan irrellevant, però que llavors resultava nefand, com la seva condició sexual (encara que sembli mentida, aquesta mateixa condició segueix sent perseguida en més setanta països del món). Aquest incident va donar al trast amb la seva carrera i fins i tot amb la seva vida familiar i el va obligar a abandonar la Gran Bretanya al sortir de presó. Però l'experiència deixaria una empremta inesborrable en la seva executòria literària amb dues obres emblemàtica. "De profundis" i la "Balada de la presó de Reading".\nAquest últim text ha servit d'inspiració a Estanis Aboal per recrear sobre l'escenari l'experiència carcerària de Wilde i ho ha volgut fer en forma de musical amb la col·laboració de Jesús Horcajo. El resultat en "Balada per 1 home mort" la quarta producció de Anònims Produccions (el van precedir "Vegans," Barbablava "i" Pols a la memòria ") i que es va estrenar a Sant Andreu de la Barca. Un detall no exempt de significació i que ve a trastocar, al nostre modest punt de vista molt afortunadament, la dinàmica de l'activitat teatral que tradicionalment anava de la gran ciutat a la perifèria provincial i ara i cada vegada més freqüentment fa el recorregut a la inversa.\nLa "Balada" de Wilde/Aboal/Horcajo s'ha assentat en un petit local de barri de Gràcia, el teatre Almeria, el pati o platea ha substituït les tradicionals butaques per taules i cadires, donant-li la forma i l'ambient d'un cabaret. L'escenari conserva la seva estructura a la italiana i disposa d'una succinta escenografia estructurada sobre la base de dos elements movibles que donen idea de l'context carcerari en què es desenvolupa l'acció durant hora i mitja.\nTal com ens van explicar, no pretén ser una obra biogràfica sobre l'experiència carcerària soferta per Wilde, encara que sí sobre la seva proximitat amb la mort, ja que va tenir com a company de cel·la a un condemnat a l'última pena els últims moments va compartir amb ell. Aquest context fa que la "Balada" quedi impregnada de moltes de les reflexions que l'escriptor irlandès va fer sobre alguns valors tan fonamentals en el seu temps amb ara mateix, com la vida, la llibertat o la justícia.\nL'acció dramàtica es desenvolupa amb bon ritme, posant especial èmfasi en la forma en què Wilde va poder viure aquella etapa trista de la seva vida i la forma en què l'home de societat, desinhibit, culte, admirat i famós, es va relacionar amb els seus companys de captivitat, gent de l'hampa que havien comès greus crims. Fragments parlats i cantables se succeeixen harmoniosament i els sis intèrprets els desenvolupen amb bon to i excel·lent veu acompanyats per quatre músics que executen la partitura en viu.\n"Balada per 1 home mort" és, per tot això, un musical o per ventura fins i tot una òpera de petit format que ha sabut captar amb intuïció i encert la tragèdia d'home que va voler estimar, però que no va ser comprès per això.


Cella archivos - Valida\nHem instal·lat aquesta cadira salvaescales a Cella, una solució que millorarà la qualitat de vida de les persones usuàries. Les cadires elevadores, són la millor opció per instal·lar a casa particulars amb escales, ja que ajuden a millorar la seguretat i confort dels seus habitants.\nLes persones de la tercera edat, amb malalties o persones amb lesions no poden pujar les escales amb garanties de seguretat. En situacions molt greus, no poden sortir de casa o necessiten de l'ajuda d'una persona per a fer-ho.\nEls salvaescaleras són una bona forma per acabar amb les barreres arquitectòniques que suposen les escales. Són pràctiques i molt segures, a més, són molt fàcils d'utilitzar.\nCADIRA SALVAESCALES AMICUS A CASA ADOSSADA A CELLA\nEn aquesta casa de Cella, Teruel, hem instal·lat la cadira salvaescales AMICUS. Aquesta cadira pot baixar i pujar escales rectes tant d'interior com en exterior. La seva instal·lació és ràpida i sense obres, per la qual cosa el muntatge es realitza en un temps molt curt.\nAMICUS ofereix a la persona usuària seguretat gràcies al seu cinturó de seguretat. també disposa d'un sensor que evita col·lidir amb objectes que pugui haver en el camí. A més, té un botó d'emergència en el reposabraços.\nPot transportar un pes de fins a 160kg a una velocitat de 0,12m/s. Té una bateria que carrega en la vora de les escales. Per a persones que tenen problemes en els genolls o maluc, es pot instal·lar el seient Perch, que permet anar semi dempeus.\nLa guia és d'alumini i feta a mida a les teves escales. A més, pots triar el color de l'entapissat. El mecanisme és molt silenciós i es mou de forma molt suau perquè no hi hagi sots que puguin provocar desestabilitzar a la persona.\nTruca'ns i demana un pressupost gratuït per al teu nou puja escales.


Projecte de reparacions puntuals per filtracions d'aigua a la teulada de l'escola de música, sala de la SCER i altres. Aprovació inicial\nProjecte de reparacions puntuals per filtracions d'aigua a la teulada de l'escola de música, sala de la SCER i altres. Aprovació inicial\tProjecte de reparacions puntuals per filtracions d'aigua a la teulada de l'escola de música, sala de la SCER i altres. Aprovació inicial Mis Leyes\nProjecte de reparacions puntuals per filtracions d'aigua a la teulada de l'escola de música, sala de la SCER i altres. Aprovació inicial Nº de Disposición\t:\nAJUNTAMENTS DE LA PROVÍNCIA DE TARRAGONA\tAdministració Local2016-08091 Ajuntament de l'Ametlla de Mar\nLa Junta de Govern Local per acord adoptat en sessió de data 06/10/2016, ha acordat aprovar inicialment el projecte d'obres anomenat "Projecte de reparacions puntuals per filtracions d'aigua a la teulada de l'Escola de Música (Sala de la SCER), teulada de la Llar d'Infants i al Camp de Futbol", redactat pels Serveis Tècnics Municipals i amb un pressupost d'execució per contracta de 19.105,13 EUR, IVA inclòs.\nEn compliment dels articles 235 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, aprovat per Decret Legislatiu 2/2003, de 28/4/2003, i 37 i 38 del Reglament d'obres, activitats i serveis dels ens locals, aprovat per Decret 179/1995, de 13/6/1995, s'exposa el projecte al públic per un període de trenta dies hàbils comptadors a partir de l'endemà de la publicació del present edicte. Durant aquest període el projecte podrà ésser examinat a l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar, en horari d'atenció al públic de les 9,00 hores a les 14,00 hores, de dilluns a divendres i podran ésser presentades les reclamacions que s'estimin oportunes. Cas de no presentar-se, l'acord s'entendrà definitivament adoptat.\nL'Ametlla de Mar, 7/10/2016 L'alcalde, Jordi Gaseni i Blanch\nProjecte de reparacions puntuals per filtracions d'aigua a la teulada de l'escola de música, sala de la SCER i altres. Aprovació inicial\tTrámites


El cartipàs de l'Amable: 07/2008\nLa qüestió té relació amb l’afer del solar del C/ Sol, 15 propietat de la Promotora Onviure Habitatges de Qualitat, S.L. quan l’Ajutament va declarar l’estat de ruïna econòmica parcial les parets que sustenten una terrassa que sobrevola l’esmenta’t solar i que manté en discòrdia a la Promotora, el veí afectat i l’Ajuntament. El fet es que, l’Ajuntament requereix al veí afectat per a que enderroqui o rehabiliti les parets de la terrassa, reconeixent-lo com a propietari. El propietari de la terrassa no s’ho reconeix de les parets que la sustenten, si no només de la terrassa i la Promotora no considera propietari al veí afectat ni de les parets ni de la terrassa i a més al·lega que la ruïna econòmica parcial declarada per l’Ajuntament ho ha de ser total. Així s’aprovaren, en el Plenari del dia 30/06/2008, en punt separats, sengles recursos de reposició presentats per la Promotora i el veí afectat. Els recursos s’aprovaren amb els vots a favor de l’equip de govern de CIU, les abstencions d’AISA-FIC i ERC i els vots en contra d’Iniciativa-EPM.\nIniciativa-EPM: “nosaltres ja varem anunciar el que podia passar i no ens varem equivocar de res. Vostès sabran el que fan, vostès governen i vostès fan les coses de la manera que les fan” (...) “un Ajuntament no ha de donar la mateixa propietat a dos persones diferents” (...) “Vistos els primers recursos, denotem que l’Ajuntament va donar llicencia d’enderroc de la terrassa a l’empresa Onviure i després reconeixen un altre propietari” (...) “es fan les coses com es fan i així ens trobem”\nERC: “molt ens temem que això acabarà amb un contenciós a l’Ajuntament” (...) “entenem aquí que l’equip de govern s’ha vist arrossegat a una situació per un informe no massa adequat de la Tècnica municipal”.\nCIU: “No només ens ho temem que hi haurà un contenciós, n’estem seguríssims des del primer dia, seguríssims. Per que aquí hi haurà una de les dos parts que la proposta que faci l’Ajuntament no li agradarà i, per tant, la pròxima vegada estem segurs que posarà un contenciós administratiu, seguríssims.”\nDeclaració d'expedient de ruïna.\nEn un encreuament.\nPublicat per Amable Pallisé a les 23:15 0 comentaris\nEn el Ple del 30 de juny, es va passar a l’aprovació d’un nou conveni amb Telefónica Moviles Espanya donat el canvi d’ubicació de l’antena que la companyia té previst instal·lar al nucli de Darmós, motiu pel qual es va aprovar un conveni en el seu dia. Segons explicà el portaveu de CIU, Telefònica considerava ara més adient la ubicació de l’antena junt al dipòsit municipal d’aigua enlloc d’on l’havia previst inicialment.\nIniciativa-EPM va expressar, en la línia del que ja manifestà en el Plenari del 21/12/2007, que “es una llàstima que una instal·lació no la puguin fer servir tots els demés”, cosa que podria ocasionar la creació d’instal·lacions “a diestro i siniestro”, va dir.\nERC va manifestar la importància que té el fet de fer els convenis “ben estipulats” per a que en un futur sigui “més fàcil fer arribar tota una sèrie de serveis que vindran” en referència a les noves tecnologies i va afegir el fet de que “crec que estan perdent oportunitats”.\nEl conveni quedà aprovat amb els vots a favor de CIU, AISA-FIC i ERC i els vots en contra d’Iniciativa-EPM.\nPublicat per Amable Pallisé a les 16:46 3 comentaris\nPublicat per Amable Pallisé a les 19:07 11 comentaris\nAmb el Ple Ordinari del dia 30 de juny, queden modificats els estatuts del Consorci per a la promoció de sòl industrial del Molló en tres punts:\n1.- Que el president del Consorci sigui sempre l’alcalde de Mora la Nova i el vicepresident l’alcalde de Tivissa.\n2.- Que tots els membres del Consorci facin una aportació econòmica igual al Fons de Cooperació Local que rebin els Ajuntaments.\n3.- Que tots els Ajuntaments membres del Consorci percebin l’ICIO en funció de la part proporcional del terreny que tinguin al Consorci.\nLa modificació dels estatuts s’aprovaren amb els vots favorables de l’equip de govern de CIU, AISA-FIC, ERC i l’abstenció d’Iniciativa-EPM.\nPublicat per Amable Pallisé a les 18:46 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Entitats, Política munpal.\nPlans Especials del Mas de l’Andreu i Mas de Biscorn\nEl passat dia 30 de juny donà inici el Ple Ordinari amb la votació de les actes anteriors 9, 10 i 11 que foren aprovades per unanimitat la núm. 9 i núm. 11, mentre que la núm.10 ho fou amb els vots a favor de CIU i AISA-FIC i en contra dels d’Iniciativa-EPM i ERC. Iniciativa-EPM manifestà “el redactat de l’acta núm. 10 es un desgavell. Hi ha afirmacions que no es corresponen, hi ha contestacions que no es corresponen i hi ha intervencions que no es corresponen”. També ERC, després de sol•licitar que s’incloguessin a l’acta les seves observacions, cosa que li fou denegat, manifestà “... vostè agafa el rave per les fulles i el tema tangencial el posa com estructural i això no és així, mai de la vida”, referint-se a la Secretària.\nSeguidament es va debatre l’aprovació inicial del Pla Especial del Mas de l’Andreu. Aquest Pla preveu una intervenció urbanística al Mas de l’Andreu, a la finca de Biscorn d’unes 650 ha., amb la rehabilitació i ampliació del Mas per consolidar-hi un establiment hoteler de 6 plantes amb 40 habitacions i un restaurant.\nEn aquest sentit si referia ERC que, malgrat estar d’acord amb la consolidació dels Masos, va matisar “no ens està massa bé que determinades qüestions no tinguin tota la transparència que requereixen” evidenciant que existia un altre projecte per una planta termosolar en el mateix emplaçament i preguntant “quina relació guarden els dos projectes”.\nIniciativa-EPM, que va anunciar que s’abstindria “a l’espera del que pugui passar”, va fer referència encara a un altre projecte previst a la finca de Biscorn com es un projecte de parcs eòlics i preguntà “si en conjunt, de tot, està previst que aquesta finca de 650 ha., contempli parcs eòlics, termosolar i Pla Especial” a la qual cosa el portaveu de CIU contestà que “es la primera notícia sobre el parc eòlic”.\nEl Pla especial s’aprovà amb els quatre vots a favor de l’equip de govern de CIU i les abstencions d’Iniciativa-EPM, ERC i AISA-FIC.\nEn relació a l’aprovació inicial del Pla Especial del Mas de Biscorn, enclavat també a la finca de Biscorn i que preveu un restaurant-bar i habitatge pel propietari i masovers, s’aprovà amb els quatre vots a favor de l’equip de govern de CIU i les abstencions de la resta de grups polítics.\nEn aquests sentit, Iniciativa-EPM va manifestar la seva abstenció reiterant-se en el mateix que exposà en el punt anterior i malgrat el fet de que “aquesta masia s’ho val”. També ERC va abstenir-se reiterant-se en l’expresat en l’anterior punt tot manifestant “hi ha molts termes que no veiem clars”.\nPublicat per Amable Pallisé a les 19:20 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Medi Ambient, Política munpal., Urbanisme\nPublicat per Amable Pallisé a les 14:03 0 comentaris


Articles de la realitat*: Tot a punt per a una nova crisi\nrealitat* / Articles de la realitat* / Tot a punt per a una nova crisi\nDesprés del darrer dilluns negre del 8 de febrer, ja tot sembla a punt per a l'esclat d'una nova crisi econòmica financera. Mitjans de comunicació, analistes, experts i tot tipus de tertulians assumeixen públicament l'inici del compte enrere per al nou desastre global. Les crisis són cícliques en el capitalisme, però la crisi que ara ens ve al damunt es presenta especialment destructiva, si tenim en consideració que encara que estem immersos en la crisi de 2008.\nDilluns negre del 8 de febrer: causes\nLes borses de tot el món van caure de manera important el 8 de febrer. L'íBEX espanyol va caure un 4,44% que s'acumula al 5,01% del passat 24 d'agost. La borsa grega va caure un 7,87% fins a situar-se en mínims de fa dues dècades. Banco Santander va perdre el 6,21%; Repsol, el 5,93%; BBVA, el 5,61%; Inditex, el 2,98%; Telefónica, el 2,96% i Iberdrola, el 1,59 %. L'índex Eurostock va caure el 3,27%, París el 3,17%, Londres el 2,65% Frankfurt el 3,31%. Les caigudes més significatives van ser les del Deutsche Bank i Commerzbank, del 9,5 i el 9,49% respectivament, que assenyalen un dels principals punts dèbils dels mercats financers: Alemanya.\nEls grans mitjans de comunicació no han trigat en establir un paral·lelisme entre la situació del Deutsche Bank i la de Lehman Brothers just abans de l'esclat de la crisi de 2008. Els diferents escàndols que han envoltat el Deutsche Bank s'afegeixen als dubtes cada cop més generalitzats sobre la seva solvència. Les pitjors pràctiques del sector financer han caracteritzat la seva gestió: l'entitat és motiu d'una investigació per haver invertit contra els seus propis clients i diversos escàndols han esquitxat els seus directius. Així mateix, comença a assumir-se en els mercats financers que el deute de Grècia amb la banca alemanya mai podrà ser pagat.\nD'altra banda, les inversions en conflictes bèl·lics iniciades per les oligarquies d'Alemanya, França, el Regne Unit i els EUA, principalment, a l'Orient Mitjà i a Ucraïna, han estat un fracàs absolut. A Síria, no només no s'han aconseguit els objectius de derrocar a Bashar Al Assad i imposar un règim terrorista mercenari, sinó que s'ha creat l'allau més gran d'éssers humans que cerquen refugi de tota la història. A l'Iran no s'ha aconseguit derrocar el govern antiimperialista, sinó que s'ha acabat acceptant el pla de desenvolupament d'energia nuclear per a fins no militars que abans es considerava inacceptable. La desestabilització d'Ucraïna ha imposat un govern neonazi però el bloc de la UE i els EUA no ha aconseguit l'objectiu que perseguia:: desestabilitzar Rússia. En tots els casos, l'ús del dret a veto de Rússia i la Xina ha impedit la instrumentalització de l'ONU per a fins imperialistes. Així mateix, l'emergència de noves forces en el panorama global, com Amèrica Llatina, han impossibilitat el desenvolupament de l'estratègia unilateral d'occident. Tot això ha afectat les expectatives de benefici derivades de l'escalada militar que s'havia previst i que ha quedat en suspens.\nLes crisis cícliques del capitalisme\nVa ser Karl Marx el primer a descriure el caràcter cíclic de les crisis econòmiques, com a característica inherent al mode irracional de producció capitalista. Importants aportacions han estat fetes a aquesta teoria des de llavors, per a descriure la tendència natural del capitalisme a crisis cada cop més destructives. Les crisis estan relacionades amb l'esgotament de les formes d'acumulació de capitals, amb la necessitat constant del capital d'obrir nous mercats i trobar noves maneres d'especular i concentrar riquesa.\nEn les darreres dècades, les crisis s'han succeït en intervals variables d'entre 5 i 10 anys. Com en tantes altres matèries, la categorització de les crisis econòmiques és sempre discutible, ja que les dades poden ser interpretades de manera molt diferent. Així mateix, no existeix un únic fet, ni un moment precís, en el qual la crisi esclata, sinó que la crisi és un conjunt de condicionants que, en el transcurs d'un procés, canvien la tendència. Amb tot tipus de reserves, podríem dir que les darreres grans crisis econòmiques amb efectes globals han estat:\n- 1973: primera crisi del petroli (Viquipèdia)\n- 1979: segona crisi del petroli (Viquipèdia)\n- 1982: crisi del deute d'Amèrica llatina (Viquipèdia)\n- 1987: crac borsària de Wall Street (Viquipèdia)\n- 1993: crisi monetària (Viquipèdia)\n- 1997: crisi financera asiàtica (Viquipèdia)\n- 2001: crisi de les .com (Viquipèdia)\n- 2008: crisi de les subprime (Viquipèdia)\nL'alternativa a les crisis\nLes crisis del capitalisme són cícliques i es reprodueixen regularment, però això no vol dir que siguin inevitables, sinó que són una condició indestriable del sistema capitalista mateix, i, per tant, un motiu més per a superar-lo.\nLes crisis acostumen a anar seguides de períodes de creixement econòmic, promoguts pels estats a través de polítiques keynesianes. I aquest és l'aspecte més preocupant de la crisi que s'apropa: que la darrera crisi va ser el 2008 i no l'ha seguit cap període d'expansió,. Al contrari, hem viscut un cicle complet de contracció generalitzada, amb polítiques d'austeritat que han tingut efectes criminals sobre la classe treballadora. Comença a evidenciar-se que els poders oligàrquics no tenen la intenció de tornar aplicar polítiques keynesianes per a corregir els efectes més extrems del seu enriquiment salvatge. Caiguda la Unió Soviètica, i sense un enemic de classe organitzat i capaç, l'oligarquia no ha trobat fins al moment cap resistència important al seu programa reaccionari. Sempre ha estat convençuda que el capitalisme és i ha de ser salvatge, sense complexos de cap tipus, ara està tornant a posar en pràctica aquesta idea.\nQuan va esclatar la crisi del 2008, els grans líders del món occidental van fer grans declaracions sobre la necessitat de reformar, de refundar, fins i tot, el capitalisme. Van dir que calia posar límits als poders financers, que era imprescindible que els poders públics i els organismes internacionals regulessin els excessos dels mercats. Però no: es va seguir desregulant, es va rescatar les entitats financeres amb els impostos públics i es va condemnar a la pobresa a àmplies capes de la població. Ara estem a les portes d'una nova crisi especulativa i tot indica que tot aquest programa d'austeritat tornarà a repetir-se: tornaran a retallar-nos drets, a contenir-nos els salaris i a reduir els serveis socials. Tanmateix, tota crisi és també un moment d'oportunitat, un període de debilitat, i depèn fonamentalment de la classe treballadora organitzada saber aprofitar-lo.\nEn l'àmbit intern, Europa i els EUA viuen el moment de major creixement dels moviments populars des de fa mig segle. L'increment de la pobresa i les desigualtats, l'ensorrament del miratge de la classe mitjana i la societat del consum, comença a articular-se, tant als EUA com a la UE, en forma de moviment social i polític. La classe treballadora es disposa a amenaçar l'hegemonia neoliberal que ha regnat fins ara. L'oligarquia de la UE ja fa un temps que olora de prop l'amenaça de coalicions progressistes amb programes polítics contraris al neoliberalisme. La victòria de Syriza a Grècia, l'auge de l'esquerra a l'Estat Espanyol o la victòria de Corbyn en la direcció del Partit Laborista, han estat llegits com a símptomes innegables del canvi de tendència. Als EUA l'elecció d'un candidat que es declarava socialista en les primàries del Partit Demòcrata és la imatge que defineix millor la fi de l'hegemonia neoliberal.\nEstem abocats a una nova crisi especulativa, a un nou cicle de reacció i mobilització. Depèn de la capacitat d'organitzar-nos de la classe treballadora que siguem capaços d'aprofitar-lo per construir una alternativa social i revolucionària.


Calafell és Festa: Arriba la...\nPublicat per Jordi Voltà a 18:08:00\nno m'agrada gens el cartell...\non és la Festa Major de l'envelat, del Pa Beneït, dels sopars a la fresca, de retrobar-nos tots "els del poble"?\nBona nit Pepa:\nGràcies per donar la teva opinió sobre la Festa.\nEl PA BENEIT el pots disfrutar el dia del patró, 29 de juny, a 2/4 de 7 de la tarda, des de l'Església de Sant Pere fins a la plaça Alcalde Romeu, pots fer la cercavila amnitzada pels GRALLERS DE CALAFELL i amb el grat afegitó del BALL DE FAIXES.\nRespecte al sopar a la fresca que reclames, l'hem posat per encetar la FESTA MAJOR, el 26 de juny, a les 10 de la nit a la plaça Alcalde Romeu. T'hi esperem! Pots participar, també, al Concurs de Truites (trobaràs les bases més avall) que es fa el mateix dia i hora.\nSi segueixes tots els actes de ben segur que, un moment o altre, trobaràs tots "els del poble". Si més no, us hi esperem a tots.\nL'envelat...ens l'hem deixat. Malgrat que, el de dins: la gent, les orquestres, el servei de bar, les taules i cadires, les pots trobar igualment.\nSerà un plaer comptar amb la teva opinió per les properes ocasions. La comissió no és un cercle tancat, està obert a opinions, criteris i persones. CALAFELL ÉS FESTA!!!


Si t'agrada gaudir d'un alt nivell de confort durant una infinitat de quilòmetres d'asfalt, prepara't per a un viatge magnífic.\nCom la roca que desvia el corrent, el carenat de la nostra moto Road Glide® Special ancorat directament al xassís trenca tant el vent com els convencionalismes. Aquest és un exercici per portar la teva moto encara més lluny, en quilòmetres, actitud i funció. Disposa des d’un motor d’alta potència i les maletes amb obertura d’un sol toc fins a un sistema de infoocio premium amb pantalla de 6,5 polzades i un sistema d’àudio BOOM!™ Box 6.5 GT. També gaudiràs d’altres funcions especials, com la suspensió del darrere rebaixada regulable a mà, a l’estil CVO, un interior de carenat en negre brillant, i molt més. L’única pregunta és: estàs preparat per a ella?\n– El conductor haurà de tenir el carnet vàlid per conduir motocicletes.\n– L’empresa no es fa responsable dels documents que necessiti cada persona per circular pel país.\n– Per retirar el vehicle llogat es bloquejaran 750 € en una targeta de crèdit o de dèbit del prenedor.\nEl saldo es desbloquejarà un cop entregat el vehicle i una vegada s’hagi comprovat que no s’han produït danys.\n– Assegurança a tot risc amb franquícia de 300 €.\n– Màxim de 300 quilòmetres per dia, la resta a 0,40 € el quilòmetre\n– Extres: Possibilitat de llogar GPS (15,20 €/dia)/Conductor addicional (12,10 €/dia)/Dipòsit de gasolina sense reposar (40 €)/Devolució al pàrquing (només diumenges) (12,10 €/dia)\n– Cancel·lació abans de 48 hores de retirar el vehicle: l’import queda en dipòsit per a una futura reserva de lloguer.\n– Cancel·lació menys de 48 hores abans de retirar el vehicle: cobrament del 100% de la reserva.\nHoraris de recollida i devolució del vehicle:\n– De lunes a viernes de 10h a 14h y de 16h a 19h.\n– Sábados de 10h a 14:30h y de 16:30h a 19h.\nEls lloguers contractats a través de la nostra pàgina web són únicament per a JORNADES COMPLETES, des del primer dia de lloguer a les 10 h fins a l’últim dia a les 19.30 h. Per a consultes sobre altres opcions disponibles, poseu-vos en contacte amb nosaltres a través de rentals@espaciohd.com\nDescarrega el contracte de lloguer\nOmple el formulari de reserva.\nOMPLE EL FORMULARI O TRUCA’NS AL 933 394 874


L’ANC-Brasil es constitueix formalment com a entiat pròpia - Del BrasiL al RavaL\nEl passat 29 de juliol del 2014, a la ciutat de São Paulo, 15 persones participaren de la constitució formal de l’Assemblea Nacional Catalana al Brasil (ANC-Brasil). En l’ocasió, fou formalitzada una Acta de Constitució i foren escollits els càrrecs de coordinador, secretari, tresorer, responsable de premsa i de xarxes socials, fonamentals per al funcionament del grup. Malgrat que l’ANC-Brasil ja estava en activitat desde el juny de l’any passat, només ara s’ha constituït com a entitat de ple dret, seguint les directrius de descentralització de les assemblees exteriors de la matriu de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC).\nLes assemblees exteriors de l’ANC tingueren un paper destacat a l’estiu de l’any passat, quan organitzaren assatjos de la Via Catalana cap a la independència en locals emblematics per tot el món, com la muralla de la Xina, la Torre Eiffel o el centre de Manhattan. En l’ocasió, l’ANC-Brasil organitzà un cadena humana a la plaça de la independència a São Paulo. Aquestes accions tingueren el mèrit de cridar l’atenció sobre el tema als mitjans de comunicació internacionals.\nA l’estiu d’enguany, més de 30 assemblees exteriors de l’ANC ja han confirmat la realització d’actes previs de la manifestació massiva en forma de V que l’ANC està preparant per a l’11 de septembre i que promet desbordar Barcelona, entre la Gran Via i l’Avinguda Diagonal. L’ANC-Brasil realitzarà el Vote Catalonia! V Internacional São Paulo!. L’acte es farà al mateix lloc que l’any passat: al davant del Museu do Ipiranga, al diumenge 24 de agost, a les 11 hores.\nSi voleu llegir aquesta mateixa informació en portuguès, podeu fer-ho en aquest enllaç del blog Da Catalunha para o Mundo.


La demarcació de Lleida compta amb 2.893 explotacions de porcí i 2.792 dedicades al sector boví – La Manyana\nLa demarcació de Lleida compta amb 2.893 explotacions de porcí i 2.792 dedicades al sector boví\nSegons Acció Climàtica, un 70% de les instal·lacions catalanes té entre 200 i 2.500 porcs i un 17% té una capacitat major de 2.500\nEl debat sobre les macrogranges i el model de ramaderia segueix encès amb el ministre Garzón al centre de la diana i els retrets entre defensors aferrissats i crítics ja són, fins i tot, arma política. Però, més enllà de les declaracions i les queixes, quin és el mapa de granges a Lleida?\nA la demarcació de Lleida hi ha un total de 2.893 explotacions de porcí amb una capacitat total de 5.396.893 places, segons dades facilitades pel departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural. Són dades que corresponen a les explotacions actives en data del desembre de l’any 2020 i que evidencien que el sector porcí és el més present a la demarcació. El segueix el boví, amb 2.792 explotacions i 559.240 places. En tercer lloc, es troben els èquids, amb 1.226 explotacions i l’aviram– concretament els pollastres– amb 1.047 explotacions. Finalment, el sector oví està representat amb 958 explotacions. Aquestes són les granges d’animals amb més presència a les comarques de Lleida, tal com queda reflectit al gràfic.\nSegons Acció Climàtica, el sector porcí i el de l’aviram es concentren en granges que es poden considerar “grans o molt grans”. D’aquesta manera, en el cas del sector porcí, s’estima que un 70% de les explotacions catalanes tenen entre 200 i 2.500 animals, i això suposa que aquestes explotacions alberguin la meitat dels efectius de la cabana nacional, uns 4 milions d’animals. En aquest sentit, un 17% de les explotacions té una capacitat major de 2.500 animals, on estan censats l’altra meitat dels efectius catalans. Per contra, cal destacar que només un 12% de les explotacions porcines a Catalunya tenen menys de 200 animals per explotació, però no aporten pràcticament efectius al cens total de porcs de Catalunya.\nTot i que les darreres dades consten del 2020, des del departament apunten que el cens de porcí a Catalunya l’any 2021 oscil·la entre els vuit milions de caps, amb una producció més o menys estable en els darrers anys –a l’Estat espanyol es van superar els 32 milions–.\nEn una visió global de demarcació, el porcí és el sector amb més explotacions. Si la radiografia es detalla per comarques, es pot observar com és un dels sectors amb més explotacions a les Garrigues (193), la Noguera (697), el Pla d’Urgell (286), la Segarra (286) i al Segrià (790). Per contra, a les comarques de muntanya és on n’hi ha menys i on hi consten més explotacions d’èquids i boví.\nRespecte al boví, el segon sector amb més explotacions a Lleida, es constata que a Catalunya hi ha 26 granges (23 de llet i 3 de carn) amb capacitat superior a 500 animals. Precisament en aquest sector, des d’Acció Climàtica es va presentar al mes d’octubre del 2021 una nova regulació de l’ordenació ramadera per limitar les grans explotacions amb l’objectiu de “fomentar l’equilibri entre sostenibilitat econòmica i ambiental”. Aquesta nova limitació se suma a la prohibició d’ampliació d’explotacions de porcí durant els propers quatre anys.\nEn aquest sentit, el nou decret d’ordenació ramadera limitarà el nombre d’animals de cada espècie que poden arribar a tenir les explotacions i no es podran ampliar els caps de bestiar d’aquelles granges que no compleixin les distàncies reglamentaries entre si per minimitzar els riscos sanitaris. En el cas del boví, la proposta de limitació és d’un màxim de 600 vaques per a les noves explotacions i no per a les existents, i estarà vinculada en el cas de les vaques de llet a un pla de suport del sector làctic per millorar la situació actual de la comercialització, millorar l’eficiència dels processos productius, així com ajuts a la competitivitat i diversificació.\nAmb això, es busca “acompanyar les de mida més petita i models més familiars que fomentin l’arrelament de la població al medi rural i comportin una activació del teixit econòmic i social del territori”.\n“Entendre que la societat es pot alimentar només amb l’extensiva és una fal·làcia”\nEl responsable del sector de la ramaderia d’Unió de Pagesos, Jordi Armengol, considera que s’està enfocant “malament” el debat sobre el posicionament de les macrogranges perquè, segons defensa, el terme macrogranja “és un concepte abstracte” perquè “no hi ha una definició exacta sobre què és i a partir de quin nombre es tracta d’una macrogranja”. En aquest sentit, considera que s’ha de parlar del model i no de les dimensions en què es treballa.\nPrecisament, sobre el model del sector, Armengol explica que “a Lleida i a Catalunya som hereus d’un procés d’intensificació que va començar als anys cinquanta i seixanta, quan es buscava una major eficiència i alimentar la població”. Així es va començar a criar els animals dins de les granges i “vam canviar el sistema de producció extensiu cap a un sistema de producció intensiu”, exposa. Segons assegura, això “ho van fer els pagesos que eren ramaders i hem acabat dimensionant les nostres granges per no quedar-nos fora del mercat”.\nEn aquest sentit, assegura que el model de ramaders que “ens hem hagut d’especialitzar per tenir granges grans és un model que queda molt lluny d’un model especulador d’un fons d’inversió que ve aquí a invertir en producció”.\nNo obstant això, reconeix que calen millores. “Aquest sistema de producció intensiu ha de millorar, amb l’impacte que té en el seu entorn? és evident. Totes les normatives comunitàries ens porten cap aquí: a reduir els gasos d’efecte hivernacle”.\nEl sector, assegura Armengol, ho està fent i està “compromès” amb les millores per l’emergència climàtica. Però, “d’aquí a entendre que la societat catalana, espanyola o europea pot viure o alimentar-se d’una ramaderia extensiva acaba sent una fal·làcia perquè a Catalunya no tenim prou superfície com per produir els aliments que hem d’acabar consumint”.\nD’altra banda, sobre la moratòria de no ampliar instal·lacions, des d’Unió de Pagesos ho veuen bé perquè es tracta d’un tema “d’ordenació del territori i del país” però el “que no podem fer és mirar-ho des d’un punt de vista”.\nAmb tot, Jordi Armengol considera que hi ha “una desconnexió i un desconeixement molt gran” del que fa la ramaderia des del punt de vista social, econòmic i alimentari. El responsable del sector ramader del sindicat diu que s’ha generat un debat “intencionat” per qüestionar el valor nutricional de la carn “barrejant-ho amb el tema de la contaminació”.\nD’altra banda, cal recordar que Unió de Pagesos també va demanar la setmana passada la dimissió del ministre de Consum, Alberto Garzón, després d’afirmar en una entrevista a ‘The Guardian’ que des de l’Estat s’exporta carn de “mala qualitat” procedent de macrogranges.\nL’organització agrària considerava que les paraules del ministre Garzón poden acabar afectant a les exportacions de porcí tot i que confia que la qüestió acabi quedant només en un debat intern. Per tot això, demanava al ministre una rectificació pública de les afirmacions que va fer sobre el sector.


La nova soca del coronavirus era present a Alemanya des del novembre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa nova soca del coronavirus era present a Alemanya des del novembre\nEl pacient contagiat, la filla del qual va estar al Regne Unit, va morir\nel periódico 29.12.2020 | 13:17\nDos homes esperen a ser vacunats a Berlín | MARKUS SCHREIBER POOL\nDos homes esperen a ser vacunats a Berlín\nLa nova soca del coronavirus detectada al Regne Unit ja era present al nord d'Alemanya des del novembre, quan va ser identificada en un pacient, van indicar dimarts les autoritats sanitàries del país.\nEls científics «van poder seqüenciar la variant del virus B1.1.7 en una persona infectada el novembre d'aquest any», va afirmar el Ministeri de Salut de Baixa Saxònia (Nord), en un comunicat enviat a l'AFP. Aquesta variant és «responsable d'una gran part de les infeccions detectades al sud d'Anglaterra», va remarcar.\nEl pacient contagiat a finals de novembre, «molt gran» i amb patologies anteriors, «va morir», va afegir el comunicat sense especificar la causa de la seva mort. La seva dona, que va contraure la mateixa soca de coronavirus, està curada.\nLa seva filla havia passat un temps al Regne Unit «a mitjans de novembre» i «molt possiblement» es va infectar allà, van informar les autoritats.\nEls equips de l'Escola de Medicina de Hannover (Nord) van poder identificar la soca després de la «seqüenciació» del genoma. Aquests resultats van ser confirmats per l'equip berlinès del viròleg Christian Drosten, de l'hospital Charité, referent de covid-19 a Alemanya.\nFins al moment, Alemanya només havia informat d'un cas provat de la nova mutació del coronavirus en una dona que va arribar amb avió des de Londres dijous passat.\nAquesta mutació és considerada com a més contagiosa per les autoritats britàniques, que van alertar sobre això la setmana passada.\nL'aparició de la nova soca a Anglaterra va portar la major part dels estats europeus a tancar les fronteres amb aquest país la setmana passada.\nDesprés, la mutació va ser trobada a diversos països com Espanya (a Madrid i Andalusia), Portugal, França, Jordània i Corea del Sud.\nAlemanya ha estès fins al 6 de gener la suspensió de les connexions terrestres, marítimes i aèries amb Gran Bretanya.\nL'acord entre la UE i Londres estalviarà 70 milions en aranzels\nEls 27 avalen per unanimitat l'acord del Brexit entre la UE i el Regne Unit.


Eleccions Catalunya: Dejuni en campanya pels "presos polítics"\nDejuni en campanya pels "presos polítics"\nLes seccions d'ANC i Òmnium de Cornellà han organitzat un dejuni del 10 de novembre al 20 de desembre per la "llibertat dels presos polítics"\nDivendres, 08/12/2017 | Actualitzat el 01/03/2018 a les 20:36 CET\nEl rellotge de la parròquia de Santa Maria de Cornellà toca les vuit del vespre. En una de les sales del pis inferior alcen els seus gots de plàstic quatre persones, que brinden per la ràpida llibertat dels exconsellers i els Jordis. Buiden el vas d'un trago i deixen dues gotes simbòliques que vessen a la coroneta del company de la seva dreta.\nPer a la Maria i en Pere, l'aigua ha sigut l'únic que han ingerit en les últimes 48 hores, en Jordi en fa 24 i l'Oriol s'hi suma aquesta nit. De moment ja han sigut 23 les persones que han passat per aquest ritual des que, el 10 de novembre, les seccions de Cornellà de l'Assemblea Nacional Catalana i Òmnium Cultural van començar aquest dejuni col·lectiu per “la llibertat dels presos polítics”r;. El seu objectiu és allargar el procés fins al 20 de desembre, un dia abans de les eleccions autonòmiques.\nDesprés d'escurar els seus vasos, unes 60 persones acompanyen amb aplaudiments el gest. Molts són familiars o amics, altres simplement simpatitzants amb la causa que defensen els dejunadors i que hi van periòdicament per donar-los el seu suport. Predominen les edats avançades, encara que per la sala corren un parell de nens que acompanyen les seves mares. Els caps de setmana, expliquen els habituals, ve més gent jove.\nDe les parets d'aquest santuari de dejuni provisional penja la ja famosa pancarta dels presos, els logos dels Jordis que s'han fet habituals entre els cercles independentistes i el retrat de l'ara conseller de Salut cessat, Toni Comín, especialment estimat en aquest racó de la parròquia.\nTambé decoren les parets pamflets informatius de les diferents activitats que es faran o que s'han fet al llarg del dejuni. Campionats d'escacs o parxís, assajos de la coral de l'Orfeó Catalònia de Cornellà, cinefòrums… “La setmana passada vam organitzar una xerrada sobre art romànic català. Va ser a l'única que ha assistit el mossèn, com a mer oient. Ell ens ha cedit amablement el local, però no s'hi vol involucrar per mantenir la neutralitat de l'església”r;, explica Jordi Pinyol, un dels dos primers dejunadors i que s'està plantejant repetir. “És molt enriquidor, vaig sortir amb una lucidesa física i mental que no havia experimentat mai abans”r;, explica extasiat.\nPinyol llueix un jersei de ‘Fam de llibertat’, una organització formada per alguns deixebles del religiós Lluís Maria Xirinacs, un personatge històric de l'independentisme durant la transició, que va fer de la vaga de fam una de les seves eines de reivindicació política. “Això és només un dejuni. No volem més màrtirs”r;, explica Alfons, metge jubilat que, juntament amb quatre voluntaris més, també metges, fa torns per vigilar la salut dels dejunadors. Per no incórrer en riscos per a la salut, el temps màxim que se'ls permet participar és d'una setmana, i el mínim, per compromís, de dos dies.\nEl jersei de ‘Fam de llibertat’ es ven a 15 euros per col·laborar tant amb les despeses de manteniment del local, com per als encausats que tenen a Cornellà per fer propaganda al carrer a favor del referèndum de l'1 d'octubre. Les donacions, tant per a una cosa com per a l'altra, es dipositen en dues urnes de les que es van utilitzar aquell diumenge de votacions. Altres mètodes de finançament són, per exemple, el taller de bufandes grogues que abans de les vuit estaven realitzant. Unes trenta persones, algunes amb més destresa que altres, s'havien ajuntat abans per fer-ne unes quantes de ganxet i després vendre-les.\nL'activitat d'avui després del brindis de l'aigua és la visita de l'encara diputat i membre de la Mesa del Parlament Joan Josep Nuet, de Catalunya Sí que es Pot. No és el primer polític que els visita, ja que el diputat al Congrés d'ERC Joan Tardà o el candidat per Barcelona de Junts per Catalunya Ferran Mascarell ja han passat pel pis inferior de la parròquia.\nNuet diu que no vol entrar en política, conscient que les seves opinions no independentistes no compten amb gaires adeptes a la sala. “Només he vingut a solidaritzar-me”r;, afirma. Se centra en l'àmbit antirepressiu i explica la querella de la fiscalia que afecta els Jordis i el que per a aquesta sala encara és el Goven legítim, davant un públic atent que el va interrompent per fer-li preguntes sobre més detalls. Acaben parlant de tot, d'Europa, del model econòmic i de quin serà l'escenari que s'obrirà després de les eleccions del 21 de desembre.\nFinalitza la xerrada poc més de dos quarts de deu de la nit i els assistents s'acomiaden, deixant al pis inferior de la parròquia de Santa María únicament els dos dejunadors. Al pis de dalt dorm aquesta nit una família d'origen pakistanès, que avui ha sigut desnonada. La dona i els dos fills de l'Oriol s'acomiaden d'ell, igual que la nòvia canadenca d'en Jordi. Es queden tots dos sols, pensant en què els ha portat a unir-se a aquest dejuni.\n“Viure una experiència. Amb totes les distàncies, crec que em pot ajudar a estar més a prop dels presos”r;, explica en Jordi, argumentant des d'una perspectiva més espiritual. “Per a mi això és una cosa més comunitària. Fer pinya amb la gent, donar un exemple als meus fills i reivindicar una cosa en la qual crec d'una manera diferent”r;, reflexiona l'Oriol. Tots dos són conscients que el més probable és que amb aquest dejuni no aconsegueixin treure els presos, però sí que creuen que poden fer reflexionar almenys uns quants sobre els motius pels quals estan fent aquest petit sacrifici.\nTemes: Polítics catalans presos Independència de Catalunya ANC Òmnium Cultural\nColau sobre Valls: "Hi ha fracàs en la seva carrera i no coneix la ciutat"