Títol I. Drets, deures i principis rectors (articles 15-54). Generalitat de Catalunya\nEls ciutadans de Catalunya són titulars dels drets i els deures reconeguts per les normes a què fa referència l'article 4.1.\nEls drets que aquest Estatut reconeix als ciutadans de Catalunya es poden estendre a altres persones, en els termes que estableixen les lleis.\nTotes les persones tenen dret a expressar llur voluntat d'una manera anticipada per tal de deixar constància de les instruccions sobre les intervencions i els tractaments mèdics que puguin rebre, que han d'ésser respectades, en els termes que estableixen les lleis, especialment pel personal sanitari quan no estiguin en condicions d'expressar personalment llur voluntat.\nLes mares i els pares tenen garantit, d'acord amb els principis establerts per l'article 37.4, el dret que els assisteix per tal que llurs fills i filles rebin la formació religiosa i moral que vagi d'acord amb llurs conviccions a les escoles de titularitat pública, en les quals l'ensenyament és laic.\nEls centres docents privats poden ésser sostinguts amb fons públics d'acord amb el que determinen les lleis, per tal de garantir els drets d'accés en condicions d'igualtat i a la qualitat de l'ensenyament.\nTotes les persones tenen dret a la formació professional i a la formació permanent, en els termes que estableixen les lleis.\nTotes les persones tenen dret a disposar, en els termes i les condicions que estableixin les lleis, d'ajuts públics per a satisfer els requeriments educatius i per a accedir en igualtat de condicions als nivells educatius superiors, en funció de llurs recursos econòmics, aptituds i preferències.\nLes persones amb necessitats educatives especials tenen dret a rebre el suport necessari que els permeti accedir al sistema educatiu, d'acord amb el que estableixen les lleis.\nEls membres de la comunitat educativa tenen dret a participar en els assumptes escolars i universitaris en els termes que estableixen les lleis.\nEls usuaris de la sanitat pública tenen dret al respecte de llurs preferències pel que fa a l'elecció de metge o metgessa i de centre sanitari, en els termes i les condicions que estableixen les lleis.\nTotes les persones tenen dret a accedir en condicions d'igualtat a les prestacions de la xarxa de serveis socials de responsabilitat pública, a ésser informades sobre aquestes prestacions i a donar el consentiment per a qualsevol actuació que les afecti personalment, en els termes que estableixen les lleis.\nLes persones amb necessitats especials, per a mantenir l'autonomia personal en les activitats de la vida diària, tenen dret a rebre l'atenció adequada a llur situació, d'acord amb les condicions que legalment s'estableixen.\nLes persones o les famílies que es troben en situació de pobresa tenen dret a accedir a una renda garantida de ciutadania que els asseguri els mínims d'una vida digna, d'acord amb les condicions que legalment s'estableixen. Les organitzacions del tercer sector social tenen dret a complir llurs funcions en els àmbits de la participació i la col·laboració socials.\nLes persones excloses del mercat de treball perquè no han pogut accedir-hi o reinserir-s'hi i que no disposen de mitjans de subsistència propis tenen dret a percebre prestacions i recursos no contributius de caràcter pal·liatiu, en els termes que estableixen les lleis.\nTots els treballadors tenen dret a acomplir les tasques laborals i professionals en condicions de garantia per a la salut, la seguretat i la dignitat de les persones. Els treballadors, o llurs representants, tenen dret a la informació, la consulta i la participació en les empreses.\nLes organitzacions sindicals i empresarials tenen dret a complir llurs funcions en els àmbits de la concertació social, la participació i la col·laboració social.\nTotes les persones tenen dret a viure en un medi equilibrat, sostenible i respectuós amb la salut, d'acord amb els estàndards i els nivells de protecció que determinen les lleis. També tenen dret a gaudir dels recursos naturals i del paisatge en condicions d'igualtat, i tenen el deure de fer-ne un ús responsable i evitar-ne el malbaratament.\nTotes les persones tenen dret a la protecció davant les diferents formes de contaminació, d'acord amb els estàndards i els nivells que determinen les lleis. També tenen el deure de col·laborar en la conservació del patrimoni natural i en les actuacions que tendeixin a eliminar les diferents formes de contaminació, amb l'objectiu de mantenir-lo i conservar-lo per a les generacions futures.\nTotes les persones tenen dret a accedir a la informació mediambiental de què disposen els poders públics. El dret d'informació només pot ésser limitat per motius d'ordre públic justificats, en els termes que estableixen les lleis.\nLes persones, en llur condició de consumidores i usuàries de béns i de serveis, tenen dret a la protecció de llur salut i seguretat. També tenen dret a una informació veraç i entenedora sobre les característiques i els preus dels productes i dels serveis, a un règim de garanties dels productes adquirits i dels subministraments contractats i a la protecció de llurs interessos econòmics davant conductes abusives, negligents o fraudulentes.\nEls consumidors i usuaris tenen dret a ésser informats i a participar, directament o per mitjà de llurs representants, pel que fa a les administracions públiques de Catalunya, en els termes que estableixen les lleis.\nEls ciutadans de Catalunya tenen dret a participar en condicions d'igualtat en els afers públics de Catalunya, de manera directa o bé per mitjà de representants, en els supòsits i en els termes que estableixen aquest Estatut i les lleis.\nEls ciutadans de Catalunya tenen dret a elegir llurs representants en els òrgans polítics representatius i a presentar-s'hi com a candidats, d'acord amb les condicions i els requisits que estableixen les lleis.\nEls ciutadans de Catalunya tenen dret a promoure i a presentar iniciatives legislatives al Parlament, en els termes que estableixen aquest Estatut i les lleis.\nEls ciutadans de Catalunya tenen dret a participar, directament o per mitjà d'entitats associatives, en el procés d'elaboració de les lleis del Parlament, mitjançant els procediments que estableixi el Reglament del Parlament.\nTotes les persones tenen dret a dirigir peticions i a plantejar queixes, en la forma i amb els efectes que estableixen les lleis, a les institucions i l'Administració de la Generalitat, i també als ens locals de Catalunya, en matèries de les competències respectives. La llei ha d'establir les condicions d'exercici i els efectes d'aquest dret i les obligacions de les institucions receptores.\nEls ciutadans de Catalunya tenen dret a promoure la convocatòria de consultes populars per la Generalitat i els ajuntaments, en matèria de les competències respectives, en la forma i amb les condicions que les lleis estableixen.\nTotes les persones tenen dret a accedir en condicions d'igualtat als serveis públics i als serveis econòmics d'interès general. Les administracions públiques han de fixar les condicions d'accés i els estàndards de qualitat d'aquests serveis, amb independència del règim de llur prestació.\nTotes les persones tenen dret que els poders públics de Catalunya les tractin, en els afers que les afecten, d'una manera imparcial i objectiva, i que l'actuació dels poders públics sigui proporcionada a les finalitats que la justifiquen.\nLes lleis han de regular les condicions d'exercici i les garanties dels drets a què fan referència els apartats 1 i 2 i han de determinar els casos en què les administracions públiques de Catalunya i els serveis públics que en depenen han d'adoptar una carta de drets dels usuaris i d'obligacions dels prestadors.\nTotes les persones tenen dret a la protecció de les dades personals contingudes en els fitxers que són competència de la Generalitat i tenen dret a accedir-hi, examinar-les i obtenir-ne la correcció. Una autoritat independent, designada pel Parlament, ha de vetllar perquè aquests drets siguin respectats, en els termes que estableixen les lleis.\nPer a garantir el dret d'opció lingüística, els jutges i els magistrats, els fiscals, els notaris, els registradors de la propietat i mercantils, els encarregats del Registre Civil i el personal al servei de l'Administració de justícia, per a prestar llurs serveis a Catalunya, han d'acreditar, en la forma que estableixen les lleis, que tenen un nivell de coneixement adequat i suficient de les llengües oficials, que els fa aptes per a complir les funcions pròpies de llur càrrec o de llur lloc de treball. Per a garantir el dret d'opció lingüística, l'Administració de l'Estat situada a Catalunya ha d'acreditar que el personal al seu servei té un nivell de coneixement adequat i suficient de les dues llengües oficials, que el fa apte per a complir les funcions pròpies del seu lloc de treball.\nEls ciutadans de Catalunya tenen el dret de relacionar-se per escrit en català amb els òrgans constitucionals i amb els òrgans jurisdiccionals d'àmbit estatal, d'acord amb el procediment establert per la legislació corresponent. Aquestes institucions han d'atendre i han de tramitar els escrits presentats en català, que tenen, en tot cas, plena eficàcia jurídica.\nS'han de determinar per llei els altres drets i deures lingüístics amb relació a l'aranès.\nCapítol IV. Garanties de drets estatutaris\nEls drets que reconeixen els capítols I, II i III d'aquest títol vinculen tots els poders públics de Catalunya i, d'acord amb la naturalesa de cada dret, els particulars. Les disposicions que dictin els poders públics de Catalunya han de respectar aquests drets i s'han d'interpretar i aplicar en el sentit més favorable per a llur plena efectivitat. Els drets que reconeixen els articles 32 i 33 també vinculen l'Administració general de l'Estat a Catalunya.\nEl Parlament ha d'aprovar per llei la Carta dels drets i els deures dels ciutadans de Catalunya. Les disposicions d'aquest article relatives als drets que reconeixen els capítols I, II i III d'aquest títol s'apliquen també als drets reconeguts per la dita Carta.\nLa regulació essencial i el desenvolupament directe dels drets reconeguts pels capítols I, II i III d'aquest títol s'han de fer per llei del Parlament.\nEls drets i els principis d'aquest títol no comporten una alteració del règim de distribució de competències ni la creació de títols competencials nous o la modificació dels que ja existeixen. Cap de les disposicions d'aquest títol no pot ésser desplegada, aplicada o interpretada de manera que redueixi o limiti els drets fonamentals que reconeixen la Constitució i els tractats i els convenis internacionals ratificats per Espanya.\nEl Consell de Garanties Estatutàries tutela els drets que reconeixen els capítols I, II i III d'aquest títol i la Carta dels drets i els deures dels ciutadans de Catalunya, d'acord amb el que estableix l'article 76.2.b i c.\nEls actes que vulnerin els drets reconeguts pels capítols I, II i III d'aquest títol i per la Carta dels drets i els deures dels ciutadans de Catalunya són objecte de recurs davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, d'acord amb els procediments que estableixen les lleis.\nEls poders públics de Catalunya han d'orientar les polítiques públiques d'acord amb els principis rectors que estableixen la Constitució i aquest Estatut. En l'exercici de llurs competències, els poders públics de Catalunya han de promoure i adoptar les mesures necessàries per a garantir-ne l'eficàcia plena.\nEl reconeixement, el respecte i la protecció dels principis rectors informen la legislació positiva, la pràctica judicial i l'actuació dels poders públics.\nEls principis rectors són exigibles davant la jurisdicció, d'acord amb el que determinen les lleis i les altres disposicions que els despleguen.\nEls poders públics han de tenir com a objectiu la millora de la qualitat de vida de totes les persones.\nEls poders públics han de garantir la protecció jurídica, econòmica i social de les diverses modalitats de família que regulen les lleis, com a estructura bàsica i factor de cohesió social i com a primer nucli de convivència de les persones. Així mateix, han de promoure les mesures econòmiques i normatives de suport a les famílies dirigides a garantir la conciliació de la vida laboral i familiar i a tenir descendència, amb una atenció especial a les famílies nombroses.\nEls poders públics han de garantir la protecció dels infants, especialment contra tota forma d'explotació, d'abandonament, de maltractament o crueltat i de la pobresa i els seus efectes. En totes les actuacions portades a terme pels poders públics o per institucions privades l'interès superior de l'infant ha d'ésser prioritari.\nEls poders públics han de promoure polítiques públiques que afavoreixin l'emancipació dels joves, facilitant-los l'accés al món laboral i a l'habitatge per tal que puguin desenvolupar llur propi projecte de vida i participar en igualtat de drets i deures en la vida social i cultural.\nEls poders públics han de garantir la protecció jurídica de les persones amb discapacitats i han de promoure'n la integració social, econòmica i laboral. També han d'adoptar les mesures necessàries per a suplir o complementar el suport de llur entorn familiar directe.\nEls poders públics han de garantir la protecció de les persones grans perquè puguin portar una vida digna i independent i participar en la vida social i cultural. També han de procurar la plena integració de les persones grans en la societat per mitjà de polítiques públiques basades en el principi de solidaritat intergeneracional.\nEls poders públics han de promoure la igualtat de les diferents unions estables de parella, tenint en compte llurs característiques, amb independència de l'orientació sexual de llurs membres. La llei ha de regular aquestes unions i altres formes de convivència i llurs efectes.\nEls poders públics han de promoure la igualtat de totes les persones amb independència de l'origen, la nacionalitat, el sexe, la raça, la religió, la condició social o l'orientació sexual, i també han de promoure l'eradicació del racisme, de l'antisemitisme, de la xenofòbia, de l'homofòbia i de qualsevol altra expressió que atempti contra la igualtat i la dignitat de les persones.\nEls poders públics han de garantir el compliment del principi d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes en l'accés a l'ocupació, en la formació, en la promoció professional, en les condicions de treball, inclosa la retribució, i en totes les altres situacions, i també han de garantir que les dones no siguin discriminades a causa d'embaràs o de maternitat.\nLes polítiques públiques han de garantir que s'afrontin de manera integral totes les formes de violència contra les dones i els actes de caràcter sexista i discriminatori; han de fomentar el reconeixement del paper de les dones en els àmbits cultural, històric, social i econòmic, i han de promoure la participació dels grups i les associacions de dones en l'elaboració i l'avaluació d'aquestes polítiques.\nEls poders públics, en l'àmbit de llurs competències, i en els supòsits que estableix la llei, han de vetllar perquè la lliure decisió de la dona sigui determinant en tots els casos que en puguin afectar la dignitat, la integritat i el benestar físic i mental, en particular pel que fa al propi cos i a la seva salut reproductiva i sexual.\nEls poders públics han de promoure polítiques públiques que fomentin la cohesió social i que garanteixin un sistema de serveis socials, de titularitat pública i concertada, adequat als indicadors econòmics i socials de Catalunya.\nEls poders públics han de vetllar per la plena integració social, econòmica i laboral de les persones i dels col·lectius més necessitats de protecció, especialment dels que es troben en situació de pobresa i de risc d'exclusió social.\nEls poders públics han de vetllar per la dignitat, la seguretat i la protecció integral de les persones, especialment de les més vulnerables.\nEls poders públics han de garantir la qualitat del servei i la gratuïtat de l'assistència sanitària pública en els termes que estableix la llei.\nEls poders públics han de promoure polítiques preventives i comunitàries i han de garantir la qualitat del servei i la gratuïtat dels serveis socials que les lleis determinen com a bàsics.\nEls poders públics han d'emprendre les accions necessàries per a establir un règim d'acolliment de les persones immigrades i han de promoure les polítiques que garanteixin el reconeixement i l'efectivitat dels drets i deures de les persones immigrades, la igualtat d'oportunitats, les prestacions i els ajuts que en permetin la plena acomodació social i econòmica i la participació en els afers públics.\nEls poders públics han de vetllar per la convivència social, cultural i religiosa entre totes les persones a Catalunya i pel respecte a la diversitat de creences i conviccions ètiques i filosòfiques de les persones, i han de fomentar les relacions interculturals per mitjà de l'impuls i la creació d'àmbits de coneixement recíproc, diàleg i mediació. També han de garantir el reconeixement de la cultura del poble gitano com a salvaguarda de la realitat històrica d'aquest poble.\nEls poders públics han de promoure la participació social en l'elaboració, la prestació i l'avaluació de les polítiques públiques, i també la participació individual i associativa en els àmbits cívic, social, cultural, econòmic i polític, amb ple respecte als principis de pluralisme, lliure iniciativa i autonomia. Els poders públics han de facilitar la participació i la representació ciutadanes i polítiques, amb una atenció especial a les zones menys poblades del territori. Els poders públics han de procurar que les campanyes institucionals que s'organitzin en ocasió dels processos electorals tinguin com a finalitat la de promoure la participació ciutadana i que els electors rebin dels mitjans de comunicació una informació veraç, objectiva, neutral i respectuosa del pluralisme polític sobre les candidatures que concorren en els processos electorals.\nEls poders públics han de garantir la qualitat del sistema d'ensenyament i han d'impulsar una formació humana, científica i tècnica de l'alumnat basada en els valors socials d'igualtat, solidaritat, llibertat, pluralisme, responsabilitat cívica i els altres que fonamenten la convivència democràtica.\nEls poders públics han de promoure el coneixement suficient d'una tercera llengua en finalitzar l'ensenyament obligatori. Els poders públics han de promoure i han d'impulsar la implicació i la participació de la família en l'educació dels fills i filles, en el marc de la comunitat educativa, i han de facilitar i promoure l'accés a les activitats d'educació en el lleure.\nEls poders públics han de fomentar la investigació i la recerca científica de qualitat, la creativitat artística i la conservació i la difusió del patrimoni cultural de Catalunya. Els poders públics han d'emprendre les accions necessàries per a facilitar a totes les persones l'accés a la cultura, als béns i als serveis culturals i al patrimoni cultural, arqueològic, històric, industrial i artístic de Catalunya.\nEls poders públics han d'adoptar les mesures necessàries per a promoure el progrés econòmic i el progrés social de Catalunya i dels seus ciutadans, basats en els principis de la solidaritat, la cohesió, el desenvolupament sostenible i la igualtat d'oportunitats.\nEls poders públics han de promoure una distribució de la renda personal i territorial més equitativa en el marc d'un sistema català de benestar.\nEls poders públics han d'adoptar les mesures necessàries per a garantir els drets laborals i sindicals dels treballadors, han d'impulsar i han de promoure'n la participació en les empreses i les polítiques d'ocupació plena, de foment de l'estabilitat laboral, de formació de les persones treballadores, de prevenció de riscs laborals, de seguretat i d'higiene en el treball, de creació d'unes condicions dignes al lloc de treball, de nodiscriminació per raó de gènere i de garantia del descans necessari i de les vacances retribuïdes.\nLa Generalitat ha de promoure la creació d'un espai català de relacions laborals establert en funció de la realitat productiva i empresarial específica de Catalunya i dels seus agents socials, en el qual han d'estar representades les organitzacions sindicals i empresarials i l'Administració de la Generalitat. En aquest marc, els poders públics han de fomentar una pràctica pròpia de diàleg social, de concertació, de negociació col·lectiva, de resolució extrajudicial de conflictes laborals i de participació en el desenvolupament i la millora de l'entramat productiu.\nLa Generalitat ha d'afavorir el desenvolupament de l'activitat empresarial i l'esperit emprenedor tenint en compte la responsabilitat social de l'empresa, la lliure iniciativa i les condicions de competència, i ha de protegir especialment l'economia productiva, l'activitat dels emprenedors autònoms i la de les empreses petites i mitjanes. La Generalitat ha de fomentar l'acció de les cooperatives i les societats laborals i ha d'estimular les iniciatives de l'economia social.\nLes organitzacions sindicals i empresarials han de participar en la definició de les polítiques públiques que les afectin. La Generalitat ha de promoure la mediació i l'arbitratge per a la resolució de conflictes d'interessos entre els diversos agents socials.\nLes organitzacions professionals i les corporacions de dret públic representatives d'interessos econòmics i professionals i les entitats associatives del tercer sector han d'ésser consultades en la definició de les polítiques públiques que les afectin.\nLa Generalitat, en consideració a les funcions social, cultural i de promoció econòmica que compleixen les caixes d'estalvis, ha de protegir l'autonomia institucional i ha de promoure la contribució social d'aquestes entitats a les estratègies econòmiques i socials dels diversos territoris de Catalunya.\nEls poders públics han de vetllar per la protecció del medi ambient per mitjà de l'adopció de polítiques públiques basades en el desenvolupament sostenible i la solidaritat col·lectiva i intergeneracional.\nLes polítiques mediambientals s'han de dirigir especialment a la reducció de les diferents formes de contaminació, la fixació d'estàndards i de nivells mínims de protecció, l'articulació de mesures correctives de l'impacte ambiental, la utilització racional dels recursos naturals, la prevenció i el control de l'erosió i de les activitats que alteren el règim atmosfèric i climàtic, i el respecte als principis de preservació del medi, conservació dels recursos naturals, responsabilitat, fiscalitat ecològica i reciclatge i reutilització dels béns i els productes.\nEls poders públics han de fer efectives les condicions per a la preservació de la natura i la biodiversitat, han de promoure la integració d'objectius ambientals a les polítiques sectorials i han d'establir les condicions que permetin a totes les persones el gaudi del patrimoni natural i paisatgístic.\nEls poders públics han de vetllar per la cohesió econòmica i territorial aplicant polítiques que assegurin un tractament especial de les zones de muntanya, la protecció del paisatge, la defensa del litoral, el foment de les activitats agràries, ramaderes i silvícoles i una distribució equilibrada al territori dels diferents sectors productius, els serveis d'interès general i les xarxes de comunicació.\nEls poders públics han de facilitar als ciutadans la informació mediambiental i han de fomentar l'educació en els valors de la preservació i de la millora del medi ambient com a patrimoni comú.\nEls poders públics han de facilitar l'accés a l'habitatge mitjançant la generació de sòl i la promoció d'habitatge públic i d'habitatge protegit, amb una atenció especial pels joves i els col·lectius més necessitats.\nEls poders públics han de promoure polítiques de transport i de comunicació, basades en criteris de sostenibilitat, que fomentin la utilització del transport públic i la millora de la mobilitat i garanteixin l'accessibilitat per a les persones amb mobilitat reduïda.\nEls poders públics han d'impulsar, d'una manera prioritària, les mesures destinades a l'increment de la seguretat viària i la disminució dels accidents de trànsit, amb una incidència especial en la prevenció, l'educació viària i l'atenció a les víctimes.\nEls poders públics han de garantir la protecció de la salut, la seguretat i la defensa dels drets i els interessos legítims dels consumidors i usuaris.\nEls poders públics han de garantir l'existència d'instruments de mediació i arbitratge en matèria de consum, n'han de promoure el coneixement i la utilització i han de donar suport a les organitzacions de consumidors i usuaris.\nL'Estat, d'acord amb el que disposa la Constitució, ha de donar suport a l'aplicació dels principis que estableix aquest article. S'han d'establir els instruments de coordinació i, si escau, d'actuació conjunta perquè siguin més efectius.\nLa Generalitat ha de promoure la cultura de la pau i accions de foment de la pau al món.\nLa Generalitat ha de promoure accions i polítiques de cooperació al desenvolupament dels pobles i ha d'establir programes d'ajut humanitari d'emergència.\nCorrespon als poders públics de promoure les condicions per a garantir el dret a la informació i a rebre dels mitjans de comunicació una informació veraç i uns continguts que respectin la dignitat de les persones i el pluralisme polític, social, cultural i religiós.En el cas dels mitjans de comunicació de titularitat pública la informació també ha d'ésser neutral.\nEls poders públics han de promoure les condicions per a garantir l'accés sense discriminacions als serveis audiovisuals en l'àmbit de Catalunya.\nLa Generalitat ha de promoure la formació, la recerca i la innovació tecnològiques perquè les oportunitats de progrés que ofereix la societat del coneixement i de la informació contribueixin a la millora del benestar i la cohesió socials.\nLa Generalitat i els altres poders públics han de vetllar pel coneixement i el manteniment de la memòria històrica de Catalunya com a patrimoni col·lectiu que testimonia la resistència i la lluita pels drets i les llibertats democràtiques. Amb aquesta finalitat, han d'adoptar les iniciatives institucionals necessàries per al reconeixement i la rehabilitació de tots els ciutadans que han patit persecució com a conseqüència de la defensa de la democràcia i l'autogovern de Catalunya.


La llengua, a la cua de les prioritats del Consell - Diari La Veu\nEscriba el número 180887\nLa llengua, a la cua de les prioritats del Consell\nL'avantprojecte de llei de la funció pública que es va presentar a la roda de premsa que el Consell va celebrar el passat divendres a Vinaròs, palesa, una vegada més, que la supervivència de la llengua no és una de les prioritats de l'actual govern de la Generalitat. Un anunci a cau d'orella, fet entre l'allau de reaccions i preocupacions que està provocant el cas Gürtel i la mediàtica "arribada" de l'AVE a Castelló, i que d'entrada apunta un calendari d'aplicació de sospitosa versemblança. I és que, la llei naixerà sense un requisit lingüístic per accedir a la funció pública, cosa que es reflecteix en una disposició transitòria que preveu aprovar-lo en el termini d'un any, si és que encara aquest Consell està al capdavant de la Generalitat. D'altra banda, la llei estableix una proporcionalitat entre l'exigència de coneixements del valencià i el lloc de treball que ocupa el funcionari en qüestió, parlem d'un interval que va des del mínim A2 exigit fins a un màxim d'un nivell C1. Aquesta discriminació encara està per publicar.\nEl fet és que encara està per veure quina és la dimensió real de les preocupacions del Consell quan es tracta de defensar contundentment i sense vel·leïtats coercitives el valencià. Evidentment, no es pot negar que hi ha una voluntat efectiva, diria que prové exclusivament del Departament d'Educació, per situar la defensa de la llengua en el centre de les prioritats del Consell. Tanmateix, totes les mesures es queden diluïdes entre el garbuix de dialèctica d'un govern valencià cada cop més allunyat de les posicions que defensen la identitat valenciana com a prioritària.\nÉs evident que hi ha passes que dibuixen un camí de recuperació d'espais bastant clar. La tornada dels mitjans de comunicació públics del nostre País Valencià és un escenari imprescindible per a fer visible una llengua cada cop més arraconada. Aquest és un dels reptes que ha de superar ràpidament, si no vol ser marginada de la seua condició de llengua d'ús habitual: la visibilitat. Però clar, en aquesta faceta té molt a dir el nostre govern, de fet, n'és el principal actor, i quedar-se al marge o proposar solucions amb la boca menuda només plasma una actitud certament nociva.\nEl Consell ha de ser el garant d'aquesta posada en escena perquè de la seua gestió hi depenen tres sectors fonamentals perquè la llengua pròpia (no ho oblidem) de la nostra terra tinga un recorregut normal entre els usuaris: els mitjans de comunicació, l'administració i l'educació, com podeu notar, estretament relacionats. I fins ara, no s'aprecia una voluntat, del tot ferma, per vehicular la llengua en tots tres sectors i fugir d'ambigüitats i iniciatives porugues.\nPotser tot plegat siga una estratègia del mateix govern per traure del focus mediàtic un tema tan histriònicament polèmic; potser aquest recurs genere l'oportunitat de donar-li un impuls a la situació de la llengua i capgirar-ne els problemes; o potser cal més temps per saber si tot plegat va en la bona direcció. Personalment, crec que les accions que ha executat el Consell pel que fa a la llengua són d'un perfil baix. Ja ho va ser el Decret de Plurilingüisme, i ara amb el tema del requisit també s'intueix aquesta manca de contundència i de vehemència que en aquests temes es requereix. Tinc una dolorosa sensació que aquesta legislatura, en el tema de la llengua, s'ha perdut una oportunitat tremendament esperada i desitjada per molts, i ara, l'esperança sorgida d'aquell maig del 2015 navega perduda entre la indignació i les immenses ganes que totes aquestes idees que tan generosament em deixen vessar, estiguen completament equivocades...\nEscriba el número 834924


"La veritat vos farà lliures" Jo 8:32: “Muera la inteligencia” a Massamagrell (LEVANTE-EMV, 04/11/2020)\nAquesta frase del general José Millán-Astray (encara que segons l’historiador Hugh Thomas, fou: “Muera la intelectualidad traïdora”), va ser pronunciada pel fundador de la “Legión” al Paranimf de la Universitat de Salamanca, el 12 d’octubre de 1936, anomenat pel Règim, “Día de la Raza”, en un acte acadèmic amb la presència de Carmen Polo, esposa de Franco.\nHuitanta-quatre anys després d’aquell infame crit de Millán-Astray, també hui ressona el crit, “Muera la inteligencia”, a Massamagrell, (Levante, 31 d’octubre de 2020), ja que Vox ha propiciat, amb l’ajuda dels concejals del PP, del Cs i de Veïns de Massamagrell i la inestimable i infame abstenció del PSOE, que Joan Fuster, ja no tinga l’avinguda que hi havia en aquesta població de l’Horta. Cal dir que només Compromís i Unides Podem van rebutjar la moció de Vox, defensant el nom de l’intel·lectual de Sueca a l’avinguda de Massamagrell.\nQuan els demòcrates valencianistes recordem encara les agressions terroristes, amb paquets bomba, que van patir Joan Fuster i Sanchis Guarner, la llibreria 3i4 i també els assassinats de Guillem Agulló i Miquel Grau (davant la passivitat dels governants de torn) ara, amb la vergonyosa abstenció del PSOE, Joan Fuster és de nou vilipendiat, traient el seu nom a una de les avingudes de Massamagrell. Val a dir que la repercussió mediàtica sobre l’abstenció del PSOE, ha dut els socialistes de Massamagrell a fer marxa arrere i mantindran el nom de l’assagista de Sueca en l’avinguda que porta el seu nom.\nPer això, jo, com deia Miguel de Unamuno, també “Soy incapaz de permanecer en silencio”, perquè, com deia el rector de la Universitat de Salamanca, “a veces estar en silencio equivale a mentir, porque el silencio puede interpretarse como aquiescencia”. És així com s’ha d’interpretar el silenci (abstenció) del PSOE a Massamagrell, permetent, amb la sua passivitat, l’agressió a Joan Fuster.\nEl “Muera la inteligencia” el tornem a vore hui a l’ajuntament de Massamagrell, en els concejals que han votat a favor de traure el nom de Joan Fuster a l’avinguda que honorava el gran assagista de Sueca i en els qui es van abstenir.\nNo m’estranyaria que els concejals que han votat a favor del canvi de nom de l’avinguda Joan Fuster, proposaren el nom de Millán-Astray per a un carrer de Massamagrell, evidentment, “sense criteris polítics” i que el PSOE s’abstinguera, com ha fet amb el canvi de nom de l’avinguda Joan Fuster. O fins i tot que posaren a una plaça amb el nom de: “Muera la inteligencia”. El que segur que no faran és dedicar-li un carrer a Miguel de Unamuno.\nI és que encara hui hi ha molts Millán-Astray disfressats o amagats en polítics insensibles o contraris a la cultura, que continuen perseguint (com quan els posaven bombes) als grans intel·lectuals del País Valencià.


Publiquem un manual de participació en arquitectura i urbanisme | Lacol\nPubliquem un manual de participació en arquitectura i urbanisme\nEns els darrers anys hem observat un ressorgiment de l’interès de la ciutadania en la participació dels temes de ciutat, en especial aquells que treballa la nostra entitat: l’urbanisme i l’arquitectura. En moltes ocasions aquest interès no ha trobat un encaix amb els mecanismes tradicionals, generant conflictes i frustracions. D’altra banda molts tècnics s’han acostat a aquestes demandes oferint metodologies per fer front a noves problemàtiques o formes d’organització.\nEspanya, Catalunya i Barcelona, han estat un laboratori de noves metodologies, tècniques i eines que s’han utilitzat en diversos projectes, tant des de diferents administracions com des del teixit associatiu, amb molt bon resultat.\nTot i així les publicacions al respecte són pràcticament inexistents, i el màxim que trobem són articles dispersos en publicacions d’àmbit social o la difusió parcial que fan empreses, entitats i administracions dels seus projectes. Per esmenar aquesta mancança aquest projecte vol generar material que reculli tota aquesta informació.\nDes de LaCol hem col·laborat els darrers anys a la reflexió i difusió sobre aquest tema, amb articles, xerrades, ponències, documentals,… i ara volem fer-ho amb un recull en forma de llibre en paper i digital, en català i castellà (i pot ser anglès!). Creiem que és necessari per distingir la qualitat dels processos i cultivar la cultura de la participació en la nostra societat.\nPer això a mitjans de 2015 publicarem un manual sobre participació en arquitectura i urbanisme. La publicació es divideix en tres parts: un primer recull d’articles teòrics de diferents experts que definiran punts específics de la participació (gènere, noves tecnologies, infància, administració…); la part central que contindrà un manual de metodologies, tècniques i eines; i una part final on es mostraran una quinzena d’exemples en la versió paper, amb la possibilitat d’ampliar el nombre en la versió digital. Per aquesta darrera part està prevista una convocatòria oberta. A continuació us deixem algunes de les aliances amb qui comptem per aquest projecte.\nJa ens han confirmat que tindrem articles escrits per Raons Públiques, el Col·lectiu Punt6, Itziar González i Paisaje Transversal. A més Joan Subirats, catedràtic en Ciència Política de la UAB, arrencarà el llibre amb el pròleg.\nEl llibre sortirà sota el segell de Pol·len Edicions, una editorial cooperativa nascuda al 2011, marca editorial de la impremta ecològica El Tinter. La publicació estarà dins de la col·lecció Producció Neta.\nEl Tinter és una impremta situada en l’antiga seu d’una cooperativa del barri d’Horta. Treballen amb criteris d’ecoedició, és a dir, minimitzant l’impacte ambiental en tots els processos de producció i edició dels seus llibres.\nAl mes de setembre llençarem una campanya de micromecenatge per finançar part del cost d’aquest projecte. Per això comptem amb el suport de Goteo, una xarxa social de finançament col·lectiu i col·laboració distribuïda des d’on impulsar el desenvolupament autònom d’iniciatives creatives i innovadores, que contribueixin al desenvolupament del procomú, el coneixement lliure i/o el codi obert.\nArquitecturas Colectivas és una xarxa de persones i col·lectius que promouen la construcció participativa de l’entorn urbà, de la qual LaCol forma part. La creació dels continguts del llibre està previst que es faci de forma col·laborativa dins del grup de Participació, obert a tothom que vulgui participar-hi.\nTots els continguts del llibre estaran sota una llicència Creative Commons que permeti la seva difusió lliure. Creative Commons són un conjunt de llicències adaptades a la legislació sobre propietat intel·lectual de l’Estat Espanyol, disponibles per a tothom en castellà i català, per protegir les publicacions lliures.


Augmenta l'hàbit de lectura a Catalunya, però disminueix la compra de llibres - VilaWeb\nDissabte 12.04.2014 08:43\nAugmenta l'hàbit de lectura a Catalunya, però disminueix la compra de llibres\nEl nombre de lectors creix un 3% els últims quatre anys mentre que la venda de llibres baixa un 4,3%\nEls lectors han incrementat els últims quatre anys a Catalunya un 3,4%, però la venda de llibres ha baixat un 4,3%. Això és el que es desprèn de l'informe que han presentat el Gremi d'Editors de Catalunya i l'Associació d'Editors en Llengua Catalana. Un dels motius principals pels quals es dóna aquesta circumstància és l'augment del nombre de lectors en suport digital, un col·lectiu que segons les dades de l'estudi no acostuma a pagar pels continguts (més del 77% admet llegir sempre de manera gratuïta). Pel president del Gremi d'Editors de Catalunya, Daniel Fernández, el problema és estructural i resideix en la poca promoció de la lectura a escala educativa.\nEls editors catalans s'han mostrat optimistes arran d'aquest augment del 3,4% en el nombre de lectors que s'ha produït a Catalunya els últims quatre anys i en l'increment de la freqüència de lectura del 3,2%, perquè desmenteix, segons el president del Gremi, 'el missatge apocalítpic que es repeteix darrerament que diu que el llibre es mor'. Però han admès que aquestes xifres contrasten amb les del descens del volum de compra de llibres del 4,3% i que encara queda camí per a recórrer.\nUna de les dades que explica aquestes xifres és l'augment d'un 14% del nombre de lectors en suport digital respecte de l'any 2012. Actualment a Catalunya ja hi ha un 64,9% de la població de catorze anys o més que assegura llegir en aquest format, un fet a tenir en compte si es contrasta amb l'altra dada presentada a l'informe i que afirma que un 77% d'aquests lectors admet no pagar mai pels continguts que llegeix. El president de l'Associació d'Editors, Albert Pèlach, ha volgut deixar clar que el problema no està només en la pirateria, sinó que el dèficit és de caràcter estructural i prové del poc foment de la lectura a escala educativa.


860 noves places de Mossos d'Esquadra de la Generalitat de Catalunya - Triangle Acadèmia\nTriangle Acadèmia / Notícies / 860 noves places de Mossos d’Esquadra de la Generalitat de Catalunya\n11 d'octubre 2021 a Notícies, oposicions Per Triangle Acadèmia\nEl conseller d’Interior ha anunciat una nova convocatòria de 860 noves places de Mossos d’Esquadra.\nFa uns dies el Govern va aprovar el Pla de Govern de la XIV legislatura, en el qual s’inclou la intenció d’augmentar la plantilla de Mossos d’Esquadra per arribar als 22.000 efectius, mitjançant la realització d’una oferta d’ocupació pública anual de places del cos de Mossos d’Esquadra, de manera successiva els propers anys.\nSegons l’última convocatòria de Mossos d’Esquadra, la fase d’oposició constava de:\nLes retribucions brutes mensuals oscil·len entre 2.631,98 euros i 2.964,85 (Taules retributives 2020, a aquesta taula caldrà tenir en compte l’increment retributiu per a l’any 2021 del 0,9%).\nT’oferim diferents sistemes de preparació, tu tries el que millor s’adapta a tu! Informa’t sobre les nostres metodologies: Classes presencials, ON LINE I EN VIDEOCONFERÈNCIA Amb la garantia dels nostres aprovats i l’experiència de preparar aspirants des de la primera convocatòria d’accés al Cos


COMPETEIXEN A VILABLAREIX – CE BISBAL BÀSQUET\nCB VILABLAREIX 73 – SOL-GIRONÈS BISBAL BÀSQUET “B” 56\nM.Xifre (5), M.Yepes (5), J.Hidalgo (2), J.Pujadas (6) i E.Jacomet (12) cinc inicial, P.Soler (12), D.Juan, C.Oliva (8), J.Lladó, Q.Salvà (4), J.Seguí i A.Sala.\nT.Lliures locals: 24/30 (80%)\nTriples: 5 Muñoz, Lucena, Alzugaray (2) i Mallorquí\n23 faltes cap eliminat.\nT.Lliures visitants: 19/27 (70,37%)\nTriples: 3 Xifre i Soler (2).\n27 faltes cap eliminat.\nEl jove equip filial del Bisbal Bàsquet, va saber competir a la pista d’un experimentat Vilablareix. Els bisbalencs van acabar amb bones sensacions i amb un rentat d’imatge en comparació a la primera jornada.\nEl primer quart va ser segurament el millor en quant a idees en atac. Amb molt bona direcció d’equip, es va disposar de diverses opcions, algunes d’elles molt clares, que no van acabar materialitzant-se. Una llàstima, ja que el joc estava sent molt dinàmic i la diferència al marcador en certa manera no era justa. Els locals van saber trobar al llarg de tot el partit l’equilibri entre el seu joc interior i exterior. Amb un (20-13) es va tancar el 1r quart.\nEls joves bisbalencs van sortir fortíssims al segon quart, i per primera vegada, passaven per davant al marcador (25-24 minut 6). Es va defensar amb més criteri i solidaritat, juntament amb bones accions d’1c1 en el joc exterior que donarien bons resultats. Els locals endossarien un parcial de 9-0, fruit de la desconnexió visitant. Cada error propi dels bisbalencs, acabava en premi pel conjunt local. Això desmoralitzava als bisbalencs. Al descans 36-27.\nEl parcial del 3r quart va ser pels bisbalencs (12-13). Conscients que la diferència al marcador havia estat marcada per errors propis, es va fer un millor treball defensiu. Amb molta més lluita sota els cèrcols, el percentatge en rebots era molt més equilibrat. Tot i que, cal matisar en quant a rebot defensiu, que es va dominar però amb molts entrebancs. Això provocaria un millor balanç defensiu local i no poder córrer al contraatac pels bisbalencs. Ofensivament es buscaven alternatives, amb situacions de 2c2 amb avantatge, i es van tenir fins a un parell d’opcions de 2+1, però semblava que la pilota no volia entrar faltant aquell xic de sort necessari.\nS’iniciava l’últim període amb 3 minuts elèctrics del bisbalencs que, amb 2 triples consecutius s’aproparien a només 2 punts. Però, a partir d’aquí els bisbalencs ja van sortir del partit (sense idees) i amb un parcial de 9-0, els locals sentenciarien el partit.\nSensacions molt positives i en clara línia ascendent. Es va competir al llarg de 35 minuts davant un equip molt més experimentat i compactat. Cal seguir treballant i seguir polint detalls que ens faran molt més forts.\nvilablareix – bisbal temporada 2011-2012\nEl pròxim dissabte els joves bisbalencs intentaran aconseguir la primera victòria de la temporada a casa a les 19:00 contra el CB Salt B.\nTags:CB Salt B, CB Vilablareix, Eric Jacomet, Marc Quiñones, Martí Xifre, millor imatge, Pau Soler


Atmósferas Mordisco és molt més que el resultat de l’aliança de l’empresària Rosa María Esteva amb la companyia Value Retail i una aposta per elevar l’oferta gastronòmica de La Roca Village. És un projecte que recupera l’esperit del primer Mordisco —que va obrir les portes a Barcelona el 1987— i connecta amb la memòria i la cultura de la ciutat.\nL’essència del mític restaurant barceloní Mordisco arriba a La Roca Village.\nMordisco és l’origen de la filosofia del grup Tragaluz i l’emblema d’una època. Va ser el lloc preferit per veure i deixar-se veure en la que es va conèixer com «la Barcelona del disseny». Un prodigi que, encoratjat pel furor regenerador de la designació olímpica, va transformar per complet la ciutat a finals dels anys vuitanta i va crear una cultura única, innovadora i optimista. El disseny es va convertir en la religió popular. També als fogons, amb espais moderns, un concepte de menjar contemporani, cuina oberta tot el dia i una nova manera, genuïna i casual, de connectar i compartir al voltant de la taula, sol o acompanyat.\nSituat a l’àrea central del Village i amb una capacitat per a 180 comensals, Atmósferas Mordisco és el nou punt de trobada. Un restaurant jardí amb una terrassa oberta per menjar sota un canyís, envoltat de flors i plantes enfiladisses, i un saló interior que recorda el primer Mordisco i incorpora elements del desaparegut hotel Omm. Decorat personalment per la mateixa Esteva, aquest local —com la seva carta— parla d’emocions: «un lloc on et ve de gust entrar perquè t’hi trobes com a casa».\nEntre els plats, clàssics com la truita oberta amb burrata, pernil i ruca o el carpaccio calent de vedella amb herbes al carbó, a més d’arrossos, reinterpretacions de la cuina mediterrània (com les mandonguilles estofades amb sèpia), picades d’ullet d’inspiració asiàtica i propostes de menjar per emportar. Receptes que, en paraules d’Esteva, neixen del cor, l’ingredient més valuós d’una gastronomia que crea experiències i convida a degustar-les.


‘Món local refugi’ destina més de dos milions d'euros a impulsar programes per a persones refugiades - Social.cat\n‘Món local refugi’ destina més de dos milions d'euros a impulsar programes per a persones refugiades\nLa campanya engega 39 projectes d'intervenció humanitària en els darrers quatre anys\nDivendres, 15 de març de 2019 | 09:45 h\nUn grup de persones refugiades | Unsplash\nLa campanya ‘Món local refugi’, impulsada pel Fons Català de Cooperació al Desenvolupament (FCCD), ha destinat més de dos milions d'euros a impulsar programes d'ajuda a persones refugiades. Entre l'any 2015 i 2019, la iniciativa, que rep l'aportació d'ajuntaments, associacions, consells comarcals, escolars, partits polítics i particulars, ha engegat 39 projectes d'intervenció humanitària.\nEn un acte que s'ha celebrat aquest dijous en el qual s'ha reflexionat sobre l'acollida de refugiats a Europa i els assoliments del FCCD, la seva presidenta, Meritxell Budó, ha assegurat que s'han complert els compromisos fets en la campanya “més important de les que ha realitzat l'ens en els seus 33 anys d'existència”.\nEls recursos recollits en la campanya s'han destinat a 39 projectes d'acció humanitària, dels quals 27 s'han fet a països d'origen i de primera acollida. D'aquests, 13 s'han fet al Líban, 4 a Síria, Iraq i Jordània i 2 al Marroc.\nD'altra banda, 15 projectes s'han fet dins d'Europa, a les rutes de la Mediterrània oriental, central i a la frontera sud. Aquests s'han fet a països receptors de persones refugiades com Sèrbia, Grècia, Itàlia, Macedònia, Malta, Croàcia i Creta.\nPel que fa a Catalunya, s'han aprovat 18 projectes d'educació per la justícia global. Entre les accions destaca la implicació de més de 300 ajuntaments i ens supramunicipals que, des del 2015, han aprovat sis mocions i pronunciaments del món local relacionades amb el suport i la protecció de les persones refugiades.\nPel que fa a les aportacions a la iniciativa, el 65,9% les han fet els ajuntaments, mentre que el 26,8% les han fet organismes supramunicipals i el 3% el teixit associatiu, campanyes ciutadanes i donatius de particulars. Finalment, el 2,5% del finançament ha vingut d'altres fons de cooperació, el 1,3% dels consells comarcals i un 0,3% de col·lectius com escoles, partits i agrupacions polítiques.\nLa campanya ‘Món local refugi’ continua activa, després que durant l'acte s'hagi denunciat que la crisi humanitària que es va iniciar l'any 2015 encara continua. Durant la jornada s'han fet sessions de treball i quatre taules rodones. La primera ha estat centrada en la gestió de l'acollida a Catalunya i la segona en les rutes de fugida, mentre que la tercera ha abordat la fugida dels països d'acollida i la darrera la necessitat de sensibilitzar i educar per donar resposta a les persones refugiades.\nFons català de cooperació al desenvolupa


Microsoft Devices presenta telèfon mòbil ultraeconòmic - YCOM\nMicrosoft Devices presenta telèfon mòbil ultraeconòmic\nPer 19 euros més impostos, el Nokia 130 ofereix reproducció de vídeo i ràdio FM en un terminal senzill.\nSota l’hègira de Microsoft, l’antiga divisió de terminals i serveis de la finlandesa Nokia ara rebatejada com a Microsoft Devices (Dispositius Microsoft) continua apostant pels telèfons de baix cost. I, aquest cop, ho fa amb un terminal realment econòmic que ofereix unes prestacions suficients per a qui no desitgi un smartphone.\nEl nou Nokia 130 manca de càmera de fotos/vídeo, malgrat que és capaç de reproduïr fins i tot vídeo en la seva pantalla QQVGA de 1,8″. També disposa de receptor de ràdio FM, “jack” de 3,5 mm. per a auriculars, connector USB 2.0, i slot per a tarja microSD de fins a 32 GB. on posar-hi continguts d’àudio i vídeo.\nEl seu preu és realment assequible a qualsevol butxaca: 19 euros més impostos.\nNaturalment, no es tracta d’un Nokia Lumia amb sistema operatiu Windows Phone, si no d’un terminal “normal” amb sistema Serie 30+, senzill per poder estar a l’abast de tots els usuaris.\nEl terminal pot ser de SIM senzilla o de doble SIM (una tendència abraçada amb entusiasme en els seus telèfons entry level), variant en aquest cas la durada de la bateria entre els 36 dies de temps en espera (una sola SIM, valor estimat), i els 26 dies per a la versió de doble SIM.\nDe moment, la seva disponibilitat per al tercer trimestre d’enguany es limita a mercats seleccionats com la Xina, Egipte, Índia, Indonèsia, Kenya, Nigèria, Pakistan, Filipines i Vietnam. No es descarta la seva arribada en el futur a Europa i Amèrica.


Yayüs Loküs al Sòcol de la Castellassa (Sant Llorenç) – Roca Calenta\nInici\tViesBarcelonaSant LlorençLa Mola\tYayüs Loküs al Sòcol de la Castellassa (Sant Llorenç)\nLa via Yayüs Loküs va ser oberta l’any 2021 per l’Armand Ballart en solitari. La via està dedicada a dos grups d’escaladors molt actius a Sant Llorenç sobretot a la dècada dels 70 i 80, com són els Yayüs i els Loküs:\nEl grup dels Yayüs estava integrat en major part per estudiants de l’Escola Tecnos de Terrassa, que afrontaven l’escalada amb mentalitat clàssica i una bona dosi de romanticisme, com per exemple anar a escalar totes les agulles del Pam a Pam, o fer unes bones embardissades per descobrir agulles perdudes per Sant Llorenç. Alguns dels seus integrants són Amadeu Pagès, Josep Puig (“Jep”), Ferran Hernández, Joan Jover, Manel Cajide, Paco Jurado, Miquel Turull i Jordi Badiella. El lema dels Yayüs és “Sant Llorenç grimpa fi”.\nEls Loküs en canvi eren un grup més jove, amb membres de Terrassa i Matadepera, i que tenien una mentalitat més trencadora i gamberra. Els Loküs anaven amb motos Derbi Variant trucades per fer el màxim soroll possible, muntaven unes bones festes i escalaven amb peus de gat. En conjunt es podria dir que eren l’extrem oposat als Yayüs, que eren molt més centrats i discrets. Alguns dels seus integrants són Toni Torrens (“Horse”), Bru Coll (“Puter”), Pere Casals (“Pallisses”), Joan Carles Cabeza (“Buitre”), Xavi Garcia (“Lokillo”), i els germans Jordi Guitart (“Pingüino”) i Pere Guitart (“Oso”).\nLa primera part de la Yayüs Loküs havia estat oberta fa un temps per l’Armand, quan simplement volia provar el trepant nou de trinca que s’havia comprat, però la va deixar a mitges. Recentment, després de repetir la via del Gran Mal Pas, es va recordar del seu projecte inacabat, i aviat va enllestir la feina. L’itinerari segueix un traçat intel·ligent, amb Denominació d’Origen Armand Ballart. Tal com diria ell mateix, la via està oberta “sin trampa ni cartón”, i ens ofereix un itinerari recomanable, ideal per combinar amb alguna via de la Castellassa. Roca a controlar a la primera tirada, i millora a la segona. La segona tirada no té reunió, hem d’anar a buscar qualsevol arbre.\n8 cintes, friends fins al Camalot #0.5 i una baga ben llarga per un gran merlet\nPugem uns metres amunt i arribem al peu de la Castellassa, des d’on còmodament enllacem amb el camí d’aproximació.\nSergi Villar, Christian Ruiz i Jordi Ceballos\n** RecomanableArmand BallartSòcol de la Castellassa


Une Nuit Ailleurs Le Locle Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nFiottets 9, Le Locle, Le Locle, Suïssa, 2400 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Une Nuit Ailleurs està situat idealment a Le Locle; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Aeroport Les Eplatures.\nUne Nuit Ailleurs ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, premsa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, mini bar, despertador, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, sauna, piscina coberta, massatge, solàrium. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Le Locle, faci de Une Nuit Ailleurs la vostra llar.


Transformació del pati de l’Escola Drassanes -\nEl projecte de transformació i millora dels espais exteriors de l'Escola Drassanes és una col·laboració amb el Col·lectiu Punt6 i Coeducacció. Aquestes cooperatives s'han centrat en la diagnosi de les necessitats del pati i les dinàmiques de relació que es generen al voltant. Mentrestant, Voltes ha participat en el procés de disseny participatiu de l'escola dels elements que afavoreixen els canvis desitjats i en la facilitació dels tallers de construcció comunitària.\nA la primera fase, hem participat de dues sessions de disseny amb els grups motors d'infants i d'adults, formats pels representants de cada classe, professorat, famílies i monitoratge. Com a resultat d'aquestes trobades i amb l'objectiu d'equilibrar els espais de moviment, tranquil·litat i natura a l'espai del pati, hem arribat a fer tres jornades de construcció amb la col·laboració de tota la comunitat educativa.\nA la primera jornada, per tal de diversificar el moviment hem construït un rocòdrom i hem netejat rodes de neumàtics; per tal d'omplir de natura els espais més durs hem plantat diferents espècies vegetals en els parterres, hem dibuixat una sèrie de mandales amb "trapillo" per a les plantes enfiladisses i hem ocupat part de la pista amb l'hort.\nA la segona jornada, s'ha realitzat el sorral i una taula d'experimentació en relació directa amb aquest espai. Es tracta d'una taula accessible per persones amb cadira de rodes que està pensada per a promoure el joc lliure i abstracte en el pati de primària.\nA la tercera jornada es van construir dues taules d'experimentació més però adaptades al pati d'infantil. Aquests elements a més d'afavorir el joc no estructurat serveixen per "delimitar" l'espai de tranquil·litat i moviment.\nEn els propers tallers es plantejarà la millora acústica dels porxos del pati per tal de poder-hi realitzar activitats tranquil·les i construir més elements de joc per als infants.\nTransformació de l’espai porxat a l’Escola Drassanes\nTaules de treball del local


Sánchez presenta el seu antídot contra l'Espanya desèrtica, envellida i enfonsada econòmicament del 2050\nPla Espanya 2050\nEl pla inclou endarrerir l'edat de jubilació, apujar impostos als cotxes i combustibles i gravar als viatgers freqüents en avió\nEl president espanyol, Pedro Sánchez, durant la presentació del pla 2050 a l'auditori del Museu Reina Sofia. JUAN CARLOS HIDALGO / EFE\nMadridEl 2050 Espanya té tots els números de ser un estat desèrtic, on el 88% de la població visqui en grans ciutats com Barcelona, Madrid i València, i l'economia no remunti per la baixa productivitat i la reducció de la població, a més d'un clar envelliment –un de cada tres espanyols tindrà més de 65 anys i per cada persona en aquesta franja només n'hi haurà 1,7 en edat laboral–. 20.000 persones moriran cada any per l'augment de les temperatures, a 27 milions els faltarà aigua i els joves tindran molt poques perspectives laborals. L'educació espanyola pot caure en picat i ser pitjor fins i tot que la d'Hongria, ja que ara mateix les persones amb titulació universitària ja tenen uns nivells de comprensió lectora i d'habilitats matemàtiques més baixos que els graduats en batxillerat als Països Baixos, i en 30 anys 3,4 milions d'estudiants podrien repetir curs i 2,2 milions podrien abandonar abans d'hora l'escola.\nDavant d'aquest escenari gairebé apocalíptic, el govern espanyol ha elaborat el seu antídot per revertir la situació en el pla prospectiu Espanya 2050 (consulteu aquí el text complet, i aquí el resum), que ha capitanejat el guru de Pedro Sánchez, el seu cap de gabinet, Iván Redondo, i que ha presentat aquest dijous el president espanyol en un ampli acte a l'auditori del Museu Reina Sofia. Un exercici prospectiu que ja han iniciat països com França i Finlàndia i que busca dibuixar el futur per donar una perspectiva optimista després del pessimisme estès des de la crisi del 2008. Com si fos un coach, animat pel director del projecte, Diego Rubio –amic de Redondo–, Sánchez ha reclamat tenir una "visió ambiciosa", però també "realista", del futur que ens espera i no limitar-nos a mirar a curt termini. L'estudi consta de 676 pàgines i ha estat elaborat per un centenar d'investigadors de prestigi, que han treballat desinteressadament durant un any "amb independència i llibertat" per assenyalar els reptes i oportunitats d'aquí 30 anys a Espanya.\nCal tenir en compte que Espanya 2050 arriba després que Sánchez centrés bona part de l'últim any en presentar el seu projecte de país per a sis anys, més enllà de la fi de la legislatura el 2023, de la mà dels fons europeus. És el que ha anomenat el Pla de Resiliència, i que li ha servit durant mesos per dur a terme una gira arreu de l'Estat per presentar-lo i fer un petit anunci –en funció de l'actualitat– a cada lloc. Una mena de campanya que ara s'estendrà amb la presentació d'aquest nou pla prospectiu als 19 territoris de l'Estat, amb la participació de governs autonòmics i ajuntaments –que "tindran un paper decisiu– i a través de reunions bilaterals i taules rodones amb representants de les administracions, think tanks, patronals, sindicats, universitats, fundacions, ONGs, associacions i partits.\nL'alternativa als Pactes de la Moncloa\nSánchez ha anunciat així l'inici d'un "gran diàleg nacional" sobre el futur d'Espanya "les pròximes setmanes". Un procés que vol que sigui de "baix a dalt", obert a tots els ciutadans i institucions i que "durarà mesos". Perquè per sobre de tot ha emfatitzat que l'estudi és un "document viu" que s'ha d'enriquir amb un "debat lliure i plural" on tinguin cabuda "totes les idees i postures" i on es dissenyi una "visió compartida" del que ha de ser la "nova Espanya". No cal ni mencionar que el document no aborda el debat territorial des d'una perspectiva del conflicte a Catalunya i menys el qüestionament de la monarquia.\nI és que després de l'intent frustrat de reeditar els Pactes de la Moncloa l'abril passat, una manera d'intentar arribar a grans pactes amb un PP que només mira cap a l'avançament electoral, Redondo busca ara dibuixar l'Espanya d'aquí 30 anys tornant a apel·lar al consens de la Transició. Però ja no és un procés de dalt a baix, sinó que ara s'estén la mà a organitzacions i a la societat civil. Redondo ja gira l'esquena al PP amb l'objectiu de reflotar la legislatura.\nLa presentació de Sánchez arriba en un moment de debilitat, després dels mals resultats de les eleccions madrilenyes i la crisi a Ceuta. L'executiu de coalició no para de repetir que ara és quan comença de debò la legislativa, amb el mantra que només queden 89 dies per arribar a la immunitat de grup –amb un 70% de la població vacunada–, i pronostica així ja el final del coronavirus. Amb la presentació de plans de llarg recorregut, el guru de Sánchez vol donar la sensació de permanència en el poder. No en va va ser el mateix Redondo qui va anunciar la presentació del pla dilluns en un article a El País, on ja apuntava que era "el primer pas cap a un gran diàleg nacional" perquè Espanya no pot quedar-se enrere en "la carrera cap al futur".\nUn futur econòmic optimista excepte amb la jubilació: els detalls del pla\nPENSIONS El pla proposa endarrerir l'edat de jubilació més enllà dels 67 anys perquè considera que el 2050 la gent viurà molts més anys i amb qualitat de vida, tot i que també calcula duplicar es persones dependents a l'Estat fins a 1,6 milions. Assenyala que cal "superar antiquats estereotips sobre la vellesa, adaptar feines a les expectatives i capacitats dels treballadors i treballadores més sènior, i facilitar la compatibilitat de la pensió amb la feina". A efectes pràctics, que s'hagi de compaginar la feina amb la pensió. De fet, proposa als joves que ja vagin creant plans de pensió privats perquè la despesa en pensions es dispararà del 10,9% del PIB el 2019 a fins a un 16,9%.\nTREBALL En part el pla s'alinea amb alguns del objectius que el ministeri de Treball ha remès a Brussel·les, però té novetats, com la reducció de la setmana laboral de 40 hores a 35 hores per redistribuir millor la feina entre la població. També fomentar el paper dels treballadors en la presa de les decisions de les seves empreses i en el repartiment dels guanys a la productivitat.\nCANVI CLIMÀTIC Per fer front a l'Espanya desèrtica que pronostiquen els estudis climàtics, Sánchez proposa una reducció del 90% dels gasos d'efecte hivernacle més un 10% compensat per boscos. Defensa que cal "canviar radicalment la forma de fer energia, ens movem i produïm i consumim bé".\nFISCALITAT És la clau de volta del pla: augmentar en recaptació amb nous impostos i la pujada d'actuals, com el que grava la gasolina i sobretot el dièsel fins equiparar-los a la mitjana europea. Igualment, per als cotxes, proposa un impost a "l'ús mesurat del cotxe" que tingui en compte el pes, la potència i les emissions i per què se'n fa ús perquè "sigui coherent". També proposa gravar al viatger freqüent els vols curts i prohibir els que es puguin cobrir en 2,5 hores de tren, és a dir, la distància entre Barcelona i Madrid en alta velocitat.\nMERCAT LABORAL La Moncloa proposa reduir deu punts l'economia submergida que actualment hi ha Espanya per millorar en productivitat: passant d'un 20% a un 10% del PIB per equiparar-se als països més avançats de la UE. Pel que fa l'atur, calcula reduir-lo del 18% al 7% amb, sobretot, una millora de la formació.\nEDUCACIÓ El pla calcula que Espanya tindrà el 2050 800.000 alumnes menys, el que obligarà a tancar línies i escoles, però també assenyala que pot servir per mantenir el pressupost en educació i així duplicar els recursos que a la pràctica rebin els alumnes tenint una millor formació. També inclou una mesura que pot veure's com a "utòpica": que a certa edat els joves se'ls doni una "herència pública universal" per poder invertir en un habitatge, començar un negoci o completar la formació.\nPedro Sánchez Govern espanyol canvi climàtic productivitat educació


Cerca totes les ofertes d'hotels a Stolzalpe Entrada:\nGasthof Käferhube...Habitacions per nit per només Gästehaus Rahmhube...Habitacions per nit per només Més zones a Murau\nMés de 1.175.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 31.000.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Stolzalpe Restaurants i cafeteries\nStolzalpe és en dels molts llocs de Murau que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Stolzalpe ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Assegurís de mirar a Agoda.com pels millors preus disponibles a Murau. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Stolzalpe, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Stolzalpe, Murau\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Gasthof Käferhube és una elecció...\nHotels a Stolzalpe: Gästehaus Rahmhube\nLlocs d'interès a Stolzalpe: Maler Brands Panorama Hotel and Restaurant


"REC 2" converteix la Rambla de Catalunya en un plató i els serveis d'emergències i curiosos en actors\nEl rodatge de la pel·lícula "REC 2" ha tallat durant bona part de diumenge la Rambla de Catalunya de Barcelona entre els carrers de Consell de Cent i Diputació. Aquest tram s'ha convertit en el plató on es filmava la primera seqüència de la segona part de la terrorífica cinta dirigida per Jaume Balagueró. Hi han actuat efectius de la Guàrdia Urbana, dels Bombers, del Servei d'Emergències Mèdiques, de la Guàrdia Civil i dels Mossos d'Esquadra. A més, els curiosos que s'hi han acostat per contemplar aquest gran desplegament també sortiran a la pel·lícula.\n24/11/2008 - 00.01 Actualitzat 24/11/2008 - 08.53\nLa gravació de la segona part de "REC", l'acció de la qual començarà immediatament després de la seqüència final de la primera pel·lícula, va començar ara fa dues setmanes i s'allargarà fins a finals de desembre.\nL'escenari principal d'aquesta segona entrega torna a ser el número 34 de la Rambla de Catalunya, i la premiada actriu Manuela Velasco la torna a protagonitzar. L'any passat, i per la seva interpretació de reportera en el primer film de Balagueró, va rebre el premi com a millor actriu del Festival de Sitges i el Goya.\nEn la primera part del film, el punt de vista de l'espectador era el de la periodista que acompanyava un equip de bombers. En aquesta segona entrega això varia i serà un equip d'especialistes dels Mossos els que s'endinsaran en l'univers de terror amb una càmera en mà. A més, també es podrà seguir l'acció des dels ulls d'uns joves que es troben a l'edifici del davant.


Inici Any Bertrana\n“Un empordanès de Tordera”. Així acostumava a presentar-se Prudenci Bertrana (1867-1841). L’autor de Josafat sentia molta estima pel municipi maresmenc, que l’havia vist néixer, i una vinculació no menor amb Girona, on va viure bona part de la seva infantesa i tota la seva joventut. La celebració de l’Any Bertrana, impulsada per l’Ajuntament de Todera amb l’objectiu de reivindicar la figura del seu escriptor més il·lustre, servirà per tornar a estrènyer els llaços entre aquestes dues poblacions.\nEls actes de commemoració començaran dijous 19 de gener (20:00h). El Teatre Clavé de Todera acollirà l’espectacle musical—literari Més, Bertrana, més! Amb aquest títol vitalista, la Cobla Ciutat de Girona utilitza dues anècdotes artístiques per elogiar la literatura i la cobla. Quan Joan Maragall va llegir la conferència De les belleses de la natura i el meu goig (1908), va enviar una carta a Bertrana encoratjant-lo a escriure “més, més”.\nEl guió de l’espectacle (Xavier Masjuan) s’inspira en fragments de l’obra de Prudenci Bertrana i textos extrets de la biografia escrita per la seva filla Aurora. Jesús Ventura, director de la Cobla Ciutat de Girona i autor musical de l’espectacle, hi ha introduït sardanes molt vinculades amb el novel·lista. Destaca, en aquest sentit, la cobla Alegroia, dedicada a Bertrana pel reputat compositor Cassià Casademont.\nParal·lelament, la Fundació Prudenci Bertrana vetlla per difondre el llegat de l’escriptor torderenc i organitzar els Premis Prudenci Bertrana de novel·la, que enguany commemora el 50è certamen.\nSeguint aquest enllaç, podeu informar-vos de totes les activitats previstes en l’Any Bertrana.


Agost de 2011 – Pàgina 2 – No cal que en facis gaire cas\nUna de tantes coses que es van perdent amb els canvis socials i dels hàbits i formes de vida és la capacitat de guardar coses que ja no hem de fer servir. Ara, les llancem per inútils, ja sigui per manca d’espai o per una dinàmica de consum que ens fa estar sempre pendents d’allò que és nou, només. Però fins no fa tant, les golfes, els fons d’armari o alguna que altra capsa en un racó, al cap del temps, encara ens podien oferir sorpreses meravelloses.\nRemenar aquests espais oblidats, aquests munts d’andròmines, ens pot portar, per uns moments, a la infantesa o a temps que donàvem per perduts en els viaranys estrets de la memòria.\nAhir mateix vam estar capbussant-nos per alguns d’aquests espais polsosos, gairebé oblidats. Vam trobar-hi llibres, revistes, apunts escolars, alguna foto, dibuixos, eines, joguines… Vam tobar-hi, de fet, formes de vida que ja són part de la nostra història petita, aquella que mai no sortirà a les cròniques, però que en fa grans i que fa que el nostre món reduït avanci amb esperança en el futur i amb un ull de nostàlgia posat en altres temps que ja hem viscut i que ens han deixat moltes coses, i molts esforços d’aquells hem tingut al costat, de les quals potser no n’erem prou conscients i que ara retrobem, amb la il.lusió amb què es retroba una antiga Game Boy o aquell treball escolar que tant ens va omplir d’orgull, en el seu moment.


Article Benidorm Condemna Energicament Nou Crim Masclista\nPer segona vegada esta setmana, Benidorm ha condemnat hui un nou crim masclista, que eleva a 16 el nombre de dones assassinades per les seues parelles o exparelles enguany a Espanya. L'alcalde, Toni Pérez; la regidora d'Igualtat, Ángela Zaragozí; membres de la Corporació; treballadors municipals; i veïns han guardat un minut de silenci a les portes de l'Ajuntament per a mostrar el seu rebuig a esta xacra social, que des de 2003 s'ha cobrat la vida de 1.049 dones.\nEn esta ocasió, un home de seixanta anys ha posat fi a la vida de la seua dona de cinquanta-quatre anys i de la filla de tots dos, de vint-i-quatre, a les quals presumptament va degollar a la seua casa, situada en la localitat biscaïna d'Abanto-Zierbena\nDes de la Regidoria d'Igualtat de l'Ajuntament de Benidorm han recordat que el número de telèfon 016 atén a totes les víctimes de violència masclista les 24 hores del dia, en 52 idiomes. No deixa rastre en la factura telefònica però s'aconsella esborrar-ho del registre de trucades dels telèfons mòbils. A més, la Regidoria posa a la disposició de les dones que se senten amenaçades tots els servicis públics municipals i el seu personal especialitzat.\nDilluns 9 de març de 2020, 08:48


L’Ajuntament edita el número 243 del butlletí Vilanova Informació i el número 24 de la guia municipal - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nJa està al carrer el número 243 del butlletí municipal Vilanova Informació. El nou exemplar obre portada amb el trencament del pacte de govern entre el PSC i VA!, i la nova configuració del govern, que haurà de treballar en minoria. També destaca en portada que l’Ajuntament de Vilanova del Camí s’acollirà al Pla d’Ajudes del govern espanyol que permetrà als consistoris pagar els deutes pendents amb els proveïdors i també al Pla Extraordinari d’Assistència Financera Local de la Diputació de Barcelona que els atorgarà liquiditat.\nPel que fa a la mobilitat, cal parar especial atenció al tancament de la plaça del Mercat al trànsit rodat els caps de setmana i els festius. Concretament de les tres de la tarda de dissabte fins a la mitjanit de diumenge. Aquesta mesura entrarà en vigor per Setmana Santa i afectarà als carrers Santa Llúcia i 11 de setembre, des de Sant Josep a Major, i els perpendiculars: Sant Jordi Mossèn Borràs, i Mossèn Cinto Verdaguer.\nEn aquest nou exemplar també hi trobareu la informació de les entitats vilanovines així com les cròniques esportives més rellevants d’aquests dos darrers mesos.\nCoincidint amb el butlletí, també s’ha editat el número 24 de la Guia Municipal que trobareu a les pàgines centrals i que dedica la portada a la Diada de Sant Jordi. La guia dedica les seves primeres pàgines a l’agenda d’activitats dels mesos d’abril i maig. En les següents es destaquen dues activitats: la Desfilada 2012, que es celebrarà el 21 d’aquest mes i Sant Jordi, amb tota la programació cultural de la jornada.\nLa guia també incorpora un espai dedicat a la programació juvenil amb les propostes formatives del Centre de Recursos-Espai Jove i el Free Art, un esdeveniment artístic que es preveu per al 9 de maig.\nLes entitats Endinsa’t i Tatanka també ens fan arribar les seves propostes formatives i recreatives i des del Casal de la Gent Gran fan un avanç de la festa més important de l’entitat, la Setmana de la Gent Gran, prevista per a la setmana del 17 de maig. Així mateix, us oferim un avanç de les activitats d’estiu: aquest any s’obre la piscina el 2 de juny i les inscripcions a l’Esportiguay i el Casal d’Estiu estan previstes per a la setmana del 4 de juny.\nNovament hem dedicat la contraportada de la guia a la promoció de les activitats escolars.\nEtiquetes: Butlletí i GuiaComunicacióGuiaGuia d'Activitats\nPle municipal per aprovar el pressupost per a l’exercici 2012\nPxC Anoia presenta mocions per condemnar l’actuació de l’imam de Terrassa\nPxC Anoia presenta mocions per condemnar l'actuació de l’imam de Terrassa


Sabies què...tenim dret a compensació per interrupció del 3.2 i prolongació de la jornada :: CCOO al SEM\nPàgina d'inici>Sabies què...tenim dret a compensació per interrupció del 3.2 i prolongació de la jornada\nSabies què...tenim dret a compensació per interrupció del 3.2 i prolongació de la jornada\nUs recordem que en el cas d’interrupció del temps de 3.2, si s’ha pogut tornar a iniciar el descans i gaudir dels 50 minuts establerts del temps entre les 13:00h i les 16:00h o de les 20:00h a les 00:00h, NO genera dret a compensació.\nEn cas de interrupció del temps de descans, un cop finalitzat el servei s’ha de iniciar de nou un termini de 50 minuts de descans. En cas que aquest nou inici de temps de descans es produeixi dins les franges esmentades, no genera compensació encara que els 50 minuts de descans es realitzin parcialment fora del horari.\nEn cas que l’inici es produeixi desprès de les 16:00 o les 00:00, o bé no s’arribi a concedir generarà automàticament una hora de compensació, tot i que cal fer la comunicació.\nL’empresa encara no ha posat en funcionament l’aplicació que automatitzi la compensació i per conseqüent cal que cada treballador faci un recull acurat de les interrupcions del temps de descans que es produeixin durant la seva jornada laboral, omplint el full de sol·licitud de compensació per interrupció del descans.\nAquests fulls de sol·licitud de compensació han d’estar omplerts en la seva totalitat i de manera correcte. Us adjuntem un full amb diferents opcions com a exemple. És molt important que ho ompliu bé. El darrer any encara vàrem trobat nombroses sol·licituds no omplertes de forma correcte. Cal posar “NO ES DONA” en cas de que no es doni i “NO ES REANUDA” en cas que no es torni a iniciar.\nUs adjuntem un quadre amb diferents exemples.\nEn els propers dies sol·licitarem a l’empresa la convocatòria de reunió de la comissió de seguiment del 3.2 i fora bo que ja haguéssiu fet arribar a recursos les vostres sol·licituds de compensació.\nSi teniu dubtes sobre el tema podeu contactar amb nosaltres al nostre correu electrònic.\nEn el cas de la prolongació de jornada el conveni estableix compensar en cas de superar 12 hores de prolongació de jornada per trimestre, donat que aquestes primeres hores ja es veuen compensades amb els dies de lliure disposició.


Blog de muntanya: de febrer 1978\ndiumenge, 26 de febrer de 1978\nPràctiques de gel a Ull de Ter\nFoto d'arxiu: Gra de Fajol Petit\nSortida de curset amb el Centre Excursionista. Anem a Ull de Ter i fem pràctiques de piolet i grampons en els vessants del Gra de Fajol Petit.\nEtiquetes: muntanya, Vallter\ndissabte, 18 de febrer de 1978\nAcampada a Núria\nFoto d'arxiu: Santuari de Núria\nPugem caminant fins a la bifurcació dels camins de Noufonts i Noucreus i plantem les tendes. Al matí fa mal temps, de manera que no podem fer res (les cròniques de l'època tampoc diuen quin era l'objectiu).\nEtiquetes: acampada, muntanya, Núria\ndiumenge, 12 de febrer de 1978\nCurset del CESA (Jornades Alpines)\nDintre del curs d'escalada organitzat pel Centre Excursionista, fem una sortida a Montserrat per practicar l'escalada en roca. Anem a Agulles i fem diverses vies:\nLa xemeneia de la Llastra Punxeguda és una via curta que es fa gairebé tota amb tècnica de ramonage. És una llastra separada de la paret d'Agulles a la zona de la Miranda de la Portella. Després de la xemeneia se surt a una petita cresta que superem amb facilitat després d'assegurar-nos en una savina. La via Bages de la Trirroca és una via singular; primer cal pujar, amb una curta grimpada, la Xica de la Miranda (també anomenada La Petitona). Des del cim d'aquesta agulla cal fer un pas ample per passar a la paret de la Trirroca per on, amb artificial de burí, superem uns quants metres fins que podem sortir en lliure i superar els darrers metres fins al cim. La normal de la Torta és la típica aresta Brucs i supera totalment en lliure aquesta cara de la Torta. Aquesta agulla és el punt més alt de la Regió d'Agulles i té un gran panorama.\ndiumenge, 5 de febrer de 1978\nPollegó Inf. intent a la Xandri-Casanellas\nIntentem fer una ascensió hivernal a la via Xandri-Casanellas al Pollegó Inferior, una via que a l'estiu és fàcil i assequible però que ataquem avui en condicions hivernals. Venim equipats amb material d'hivern i pugem fins a la segona reunió però acabem dessistint perquè les condicions no són gens bones; està tota la paret coberta de gel i, encara que portem piolet i grampons acabem desistint de fer l'ascensió.


Un motorista ferit en un accident amb un senglar a Llançà - Diari de Girona\nL'animal va creuar per la carretera local al vespre i va impactar contra la moto\nEl SEM, atenent el ferit a la carretera. genís pinart\nL'accident es va produir quan passaven vint-i-set minuts de les nou del vespre al punt quilomètric 4,5 de la carretera, la Gi-612.\nSegons el Servei Català de Trànsit, hauria envestit l'animal, que va creuar la carretera. Cap altre vehicle hauria resultat implicat. Al lloc s'hi va traslladar efectius de Protecció Civil de Port de la Selva i una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques.\nMentre es portaven a terme les tasques d'atenció al ferit i es normalitzava la situació es va donar pas alternatiu a la via.


Infosalut - L'Oficina de Salut Mental de les Illes Balears aposta pel canvi de model assistencial amb una atenció transversal i de qualitat\nEl dia 5 d'octubre va començar la setmana que commemora el Dia Mundial de la Salut Mental amb activitats coordinades des de l'Oficina de Salut Mental i amb la participació de les entitats i associacions.\nEl nou model d’atenció a la salut mental parteix del Pla Estratègic de Salut Mental 2016-2022. Gómez ha exposat els projectes que es desenvolupen des de l'Oficina de Salut Mental, com ara la reforma en el Parc Sanitari Bons Aires, amb una inversió de 10 milions d'euros i que suposarà no tan sols un canvi físic sinó també funcional, incloent-hi una nova unitat de patologia dual, entre altres recursos. La consellera també ha parlat de la creació dels equips de seguiment assertiu comunitari a Mallorca; la posada en marxa de l’hospital de dia de salut mental a l’àrea de Llevant; la creació d’un hospital de dia de patologia dual a Eivissa, i la Unitat de Conductes Addictives a Formentera.\nDurant la trobada ha anunciat que pròximament es presentarà el Pla de Prevenció, Actuació i Abordatge de la Conducta Suïcida de les Illes Balears, que ha elaborat l’Observatori del Suïcidi. L’objectiu del Pla és impulsar accions encaminades a la prevenció, la detecció i l’abordatge de la conducta suïcida.\nGómez ha explicat que aquesta visió estratègica del canvi de model de la salut mental pretén evitar duplicitats i implica totes les institucions: Salut, Serveis Socials, Educació i associacions de pacients.\nActivitats programades per commemorar el Dia de la Salut Mental\nL’OSMIB i el Grup de Lluita Contra l’Estigma, integrat per representants d'institucions i associacions de pacients, han elaborat un programa d'activitats per commemorar el 10 d’octubre el Dia Mundial de la Salut Mental amb el lema «La salut mental, un dret necessari. Demà pots ser tu».\nEl programa d’activitats s’inicia avui horabaixa a la plaça des Mercat de Palma amb la inauguració de l’exposició fotogràfica «Jo no sóc el meu diagnòstic», organitzada per La Nostra Veu. Es tracta d’un projecte artístic fotogràfic dirigit a la lluita contra l’estigma associat a les persones amb un trastorn de salut mental. Aquesta exposició es presentarà de manera paral·lela en diferents espais i hospitals públics de les Illes Balears.\nEl 5 d’octubre la Comissió de Lluita contra l’Estigma lliurarà a l’Hospital Mateu Orfila de Menorca i a l’Hospital Can Misses d’Eivissa els premis del I Certamen de Conte Infantil.\nAltres activitats d’aquest dia són el programa de ràdio El balancí de la ment de Ràdio Sputnik, a càrrec de l’entitat GREC, i la taula rodona «Enderrocar murs», amb la participació de professionals, familiars i pacients, a càrrec del Servei de Psiquiatria de l’Hospital Universitari Són Llàtzer.\nEl dia 6 d’octubre, a la plaça des Mercat i en el Centre de Salut de Manacor, les infermeres de salut mental oferiran consells de benestar emocional amb una carpa titulada «Retornar la consciència de la teva salut mental és una cura essencial per al teu benestar emocional». Organitzen aquesta activitat la Gerència d’Atenció Primària de Mallorca i l’Oficina de Salut Mental de les Illes Balears.\nA l’Hospital Universitari Son Llàtzer tendrà lloc una sessió esportiva a càrrec de Spor2Life «Menos pastillas y más zapatillas», adreçada als pacients de l’hospital de dia de psiquiatria.\nEl 7 d’octubre es jugarà el campionat de pàdel de la UCR Serralta, el Centre Ocupacional Sa Riera i Grec. També hi haurà una taula informativa sobre salut mental a l’entrada de consultes externes de l’Hospital Universitari Son Llàtzer.\nEl dia 8 d’octubre hi haurà diferents activitats en totes les illes, entre les quals destaca a Eivissa la sessió d’artteràpia amb els usuaris del centre de dia Can Raspalls amb la realització d’un mural i un debat posterior, organitzada per la Fundació d’Atenció i Suport a la Dependència de la Conselleria d’Afers Socials i Esports.\nA Palma es podrà assistir a la jornada artística i festiva «Per una cultura de la salut mental» a la Fundació Miró Mallorca, organitzada per 3 Salut Mental en col·laboració amb l'Ajuntament de Palma i Palma Cultura.\nA Menorca tendrà lloc a la plaça de la Biosfera de Maó una mostra artística i reivindicativa: «Contra l’estigma, alcem el vol», a càrrec del Servei d’Atenció a la Salut Mental del Consell Insular de Menorca.\nEl dia 10 d’octubre es publicarà el vídeo «Cor per la salut mental» amb l’objectiu de sensibilitzar amb motiu del Dia Mundial de la Salut Mental. Aquest vídeo s’ha fet amb esportistes que participen aquest dia en la Marató Zafiro. També del 10 al 15 d’octubre es podrà visitar l’exposició del concurs de dibuix #MatAlEstigma en el pavelló d’esports de Menorca. I el 15 d’octubre, per tercer any consecutiu, tindrà lloc la pintada del mural relacionat amb la salut mental. Activitat organitzada per FH, Hestia Menorca, Àrea de Salut de Menorca i el Consell Insular de Menorca.\nEl 16 d’octubre el Sindicat de Periodistes de les Illes Balears ha organitzat un taller per a periodistes «Periodisme i mites sobre salut mental», a càrrec de la responsable de premsa i portaveu d’Obertament, Ariadna Rogero.\nAquí podeu consultar el programa complet de la Setmana Mundial de la Salut Mental 2021.\n[Font: Conselleria de Sanitat i Consum. 04/10/2021]\nEl Grup de Treball de Lluita contra l’Estigma inicia les reunions per a l’elaboració del nou pla estratègic


Monestir de Santa Maria de Ripoll: 2016\nUn escut del monestir de Ripoll desconegut\nEstem cercant informació sobre un escut que campeja en una tomba del monestir de Santa Maria de Ripoll, que no estem essent incapaços de aclarir.\nSi podeu informar-nos de qualsevol aspecte d'aquest escut, agrairíem la vostra aportació.\nEs tracta de l'escut següent:\nDel que hem fet una versió simplificada en dibuix .\nEs tracta d'un escut que hi ha a una tomba que, ara per ara, s'anomena de l'abat Ramon de Vilaregut (6 de març de 1280-22 d'agost de 1310) i que antigament, inàpropiadament, es deia que era la tomba de l'abat Oliba.\nEstem davant un escut amb quatre zones, amb una franja transversal gruixuda i dos aligots (àguiles) en els dos quadrats superior dret i inferior esquerra.\nPublicat per Antoni Llagostera Fernández a dissabte, de desembre 10, 2016 Cap comentari:\nPublicat per Antoni Llagostera Fernández a dimecres, de novembre 16, 2016 Cap comentari:


Els establiments amplien 500 m2 de voreres per posar-hi terrasses - Diari de Girona\nEls establiments amplien 500 m2 de voreres per posar-hi terrasses\nEls particulars n'han assumit les despeses a canvi de poder ampliar els seus negocis a la via pública\nUna de les zones on s´ha aplicat la mesura. diari de girona\nDDG Figueres va posar en marxa ?l'any 2011 una iniciativa a través de la qual els negocis vinculats a la ?hostaleria podien ampliar les ?seves voreres, si es feien càrrec de les ?despeses de tramitació i rea?lització de l'obra. A canvi, els ?establiments podien ocupar part de l'espai per posar-hi terrasses. Fins ara, nou s'hi han adherit ampliant així 270 m2 de voreres i està previst que en els propers mesos s'executin ?quatre projectes més, que significaran 205 m2 nous. D'aquesta manera, el total s'acostarà als 500 m2 d'espai públic amb voreres i terrasses.\nL'alcaldessa, Marta Felip (CiU), assegura que la iniciativa és un bon exemple que "es poden fer ?projectes que ajudin a reactivar l'economia i més en una ciutat com Figueres, molt orientada al sector dels serveis. L'aspecte més important és el guany de metres quadrats pels vianants".\nL'actuació s'ha dut a terme a través de la col·laboració del sector privat però des del consistori recorden que des del 2008, s'han destinat 675.000 euros a la millora de prop de 10.000 m2 de voreres a la ciutat.


Ja estàs apunt pel Saló de la Formació i l’Ocupació del Baix Empordà? – Baix Empordà Jove #BEjove\n11 març, 2015 11 març, 2015 consell_thz52fcw\nJa estàs apunt pel Saló de la Formació i l’Ocupació del Baix Empordà?\nDijous 12 i divendres 13 de març no et perdis el Saló de la Formació i l’Ocupació a Palafrugell! Un espai de trobada entre persones treballadores en actiu i en situació d’atur, estudiants, persones emprenedores i empresaris/es on donar una sortida adequada a les necessitats de cobertura de llocs de treball; aprofundir en el reciclatge i adaptació professional, i agilitzar i optimitzar el contacte entre empresariat, persones candidates i institucions.\nEn el Saló hi trobaràs espais d’exposició gratuïts perquè les empreses exposessin els seus serveis, espais d’assessorament i orientació, espais per posar en contacte empresariat i possibles candidats per cobrir llocs de treball, tallers, experiències i conferències simultànies en diferents espais i, sobretot, trobaràs als tècnics de joventut de la comarca a l’estand d‘Oficina Jove del Baix Empordà, amb tota la informació i recursos que puguis necessitar i també amb un punt obert continu per apuntar-te al programa de Garantia Juvenil.\nPodeu consultar el programa del Saló, clicant aquí.\nNext Garantia Juvenil al Baix Empordà


Avaluació dels programes Caixa d’Eines i EducArts | Observatori de dades culturals de Barcelona\nAvaluació dels programes Caixa d’Eines i EducArts\nEl maig de 2021 es va presentar l’Informe d’avaluació dels programes Caixa d’Eines i EducArts, que va iniciar-se el curs 2017-2018 de la mà del Pla de Barris de Barcelona amb el suport de l’Institut de de Cultura de Barcelona (ICUB), el Consorci d’Educació de Barcelona (CEB) i l’Institut Municipal d’Educació de Barcelona (IMEB).\nAquests dos programes s'han dut a terme arran de la mesura de govern “Cap a una política pública de cultura i educació” i comparteixen el propòsit d’apropar i potenciar les arts en l’àmbit escolar, entenent-les com a eines socioeducatives i de desenvolupament.\nL’informe, elaborat per Ivàlua, Institut Català d’Avaluació de Polítiques Públiques, valora el seu nivell d’implementació, els efectes i assoliment dels objectius proposats inicialment, i mostra els resultats d'una enquesta adreçada a les direccions dels centres educatius.\nAixí mateix, també posa de manifest les desigualtats en les oportunitats d'accedir als ensenyaments educatius que existeixen a la ciutat de Barcelona.\nAquest informe és un exemple de bones pràctiques pel què fa a l’avaluació de projectes i polítiques públiques: combina metodologies qualitatives i quantitatives, realitza una revisió documental exhaustiva dels programes i de la literatura sobre la relació entre l’educació i les arts i sintetitza les evidències existents a partir d’una vintena d’estudis i experiències similars a les dels programes avaluats.


IB3N | Fisioteràpia per sortir amb bon peu de la covid-19\nIB3 Notícies > societat > Fisioteràpia per sortir amb bon peu de la covid-19\nFisioteràpia per sortir amb bon peu de la covid-19\nUn grup de metgesses rehabilitadores i fisioterapeutes treballa perquè els pacients recuperin la mobilitat al més aviat possible. Com que els malalts de covid-19 passen molt de temps hospitalitzats, molts perden l'habilitat per seure's, estar drets o caminar per ells mateixos\nL’equip de rehabilitació i fisioteràpia de l’Hospital Son Espases tracta els pacients més greus de la covid-19 tot d’una estan estables per tal que recuperin la mobilitat al més aviat possible. Com que passen molt de temps hospitalitzats, molts de pacients perden l’habilitat per seure’s, estar drets o caminar per ells mateixos.\nLa metgessa rehabilitadora María Belén Ruspaggiari explica que els pacients acaben amb la musculatura molt afeblida, però no només la motora, sinó també els músculs necessaris per a la respiració. Com que alguns pacients els han de connectar a un ventilador, els seus pulmons perden el costum de treballar de forma autònoma.\nLa feina de les fisioterapeutes és fer exercicis amb els pacients. Segons comenta la professional Sonia Gil, primer ajuden els malalts a fer els moviments perquè s’hi acostumin fins que siguin capaços de fer-los autònomament.\nLes fisioterapeutes els fan fer exercici els matins de dilluns a divendres. Però els pacients també tenen feina per als horabaixes i els caps de setmana. Els deixen deures, a més de vídeos a les pantalles de l’hospital perquè s’exercitin i n’accelerin la recuperació.\nL’objectiu final és que els pacients puguin estar dempeus i, amb el temps, tornar a caminar. Gràcies a elles, pacients com en Manuel Gallego, de 77 anys, que fa gairebé dos mesos que està ingressat a l’hospital per covid-19, aquesta setmana s’ha pogut posar dret per primera vegada.\nManuel ja té clar què farà quan pugui sortir de l’hospital per ell mateix. “Anar a passejar amb la meva dona, fer un cafè a una terrassa i gaudir de la família”, afirma amb il·lusió.


La desfeta - Alcoberro Pericay Agusti - Central - 9788418033421\nL´11 de setembre de 1714 els defensors de Barcelona van protagonitzar un darrer i heroic combat contra l´absolutisme borbònic. La caiguda de la ciutat va precipitar l´abolició de les constitucions de Catalunya, la fi de l´Estat català, i va iniciar un període caracteritzat per la repressió, la presó i l´exili. El llibre descriu els fets d´aquell dia històric, hora a hora, i també els seus precedents immediats i les seves conseqüències. Ho fa a partir de testimonis molt diversos quant a nacionalitat, opció política, estament, classe o gènere. El resultat és una obra coral, rigorosa, que incorpora les recerques històriques més recents, i alhora un relat vibrant que es fa llegir com una novel·la. Heus aquí els orígens de la nostra Diada Nacional.\nOtros títulos de Agustí Alcoberro Pericay\nAlcoberro Pericay, Agustí 100 episodis clau de la història de Catalunya 7,95 €\nOtros lectores que han leído La desfeta, han escogido


Bloc - Compromís per Silla: Moció del BLOC de Silla per la llibertat d'expressió\nEl Bloc de Silla vol denunciar davant el Ple d’aquest consistori el robatori de 6 pacartes de propaganda de pre-campanya valorades en 30€ cada una que s’havien penjat a diverses localitzacions del poble. En concret, han sigut robades 2 pancartes penjades al pas elevat de l’Avinguda del País Valencia, 2 al del Carrer Sant Rafael, 1 al del Carrer dels Forns, i un altra a la Plaça del Mercat Vell. Els fets relatats han sigut denunciats amb data 05/05/07 davant la policia local.\nEl col.lectiu del Bloc de Silla vol expressar la seua preocupació per el que entenem és un clar exemple de persecusió política donat que no podem considerar un acte vandàlic el robatori sistemàtic de tota la propaganda electoral de pre-campanya que hem fet servir fins ara. Davant aquestos fets demanem:Que el Ple de l’Ajuntament de Silla condemne de manera taxativa i sense paliatius la persecució política que està sofrint el col.lectiu del Bloc Nacionalista Valencia de Silla, i que ens impedíx a hores d’ara portar endavant la nostra activitat política en un ambient de normalitat democràtica.\nA Silla mai abans s’havien produït uns fets tant flagrants d’atac a la llibertat d’expressió i la democràcia. Les forces democràtiques de Silla no podem permetre de cap de les maneres que individuus o col.lectius es creguen en el dret de boicotejar l’activitat política normal de cap partit legalment constituït i democràtic per raons ideològiques, perquè el que hui ens està passant a nosaltres demà ens pot passar a tots. És per açó que també demanem que totes les forces politiques que es presenten a les properes eleccions municipals comdemnen, també, de manera taxativa i sense paliatius els fets descrits, i que la ciutadania de Silla per raons de higiene democrática i responsabilitat civil ens propocione qualsevol informació que ens poguera ajudar a denunciar a les persones o persona protagonista d’aquestos atacs.\nAssemblea Local del Bloc de Silla\nPublicat per Bloc de Silla el dia 10.5.07


Els Països Catalans, el territori amb menys treballadors públics de tot l'estat espanyol\nEls Països Catalans, el territori amb menys treballadors públics de tot l’estat espanyol\nTambé és el territori on menys pes tenen els empleats públics sobre el total d'ocupats\nEls Països Catalans són el territori amb menys treballadors públics per cada mil habitants i on menys pes tenen sobre el total d’ocupats segons l’informe ‘Empleats públics a Catalunya i Espanya (2013-2019)’ elaborat per l’Observatori Pimec.\nEl Principat tenia a gener del 2019 319.759 assalariats públics, que es tradueixen en 41,3 empleats del sector públic per cada mil habitants, el nivell més baix de tot l’estat espanyol, el País Valencià se situa amb 47 per cada mil, mentre que a les Illes la proporció de 49 per cada mil. Les tres darreres posicions dins de l’estat espanyol.\nEn comparació, a Castella-la Manxa, Castella i Lleó i l’Aragó n’hi ha entre 66 i 69 per cada mil, un 63%. Pimec apunta que ‘el cas més extrem’ és el d’Extremadura, amb 84,5 treballadors públics per cada mil habitants.\nEls empleats públics del Principat, territori en el qual es centra l’informe, representen només el 12,3% del total de treballadors públics de l’estat espanyol. A més, l’administració espanyola té poc pes en el conjunt d’empleats públics catalans, un 8,1%, mentre que el 55,1% són de l’administració catalana, un 28% de la local i un 8,8% treballen a les universitats.\nD’altra banda, els assalariats públics representen el 9,3% del total d’ocupats al Principat, un 11,4% al País Valencià i un 10,9% a les Illes, també el pes més baix de tot l’estat espanyol. Pimec ha destacat que la dada ‘contrasta per exemple amb els nivells superiors al 15% que registren Castella la Manxa, Castella i Lleó, Aragó, Astúries, i amb el 23,4% que enregistra Extremadura’.\nL’informe afirma que el baix pes dels empleats públics al Principat ‘es correspon en bona part al singular i estès sistema de concerts sector públic-sector privat, en virtut del qual operadors privats presten serveis de manera concertada i finançada per l’administració’.\nPel que fa a la dinàmica dels darrers anys, l’augment del nombre de treballadors públics al Principat s’explica en part per l’augment dels empleats a les universitats (11%), a l’administració autonòmica (13%) i a les locals (2,3%), mentre que els dependents de l’estat espanyol van disminuir un 14,7%.