El Grup Promotor de la taula de salut mental es reuneix per segona vegada | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\n10/06/2016 11:09 h\nDijous, 9 de juny, es va reunir per segona vegada al Saló de Cròniques de l’Ajuntament, el Grup Promotor de la Taula de Salut Mental de Barcelona, amb l’objectiu de presentar els desafiaments que la ciutat ha d’abordar i les primeres propostes que han de servir de base per a l’elaboració del Pla de Salut Mental de la ciutat.\nHan obert aquesta segona reunió la tinenta d’Alcaldia de Drets Socials, Laia Ortiz, i la comissionada de Salut, Gemma Tarafa, i hi han participat 46 membres del Grup Promotor, al qual pertanyen altres persones de l’equip de govern, grups polítics, institucions públiques i entitats de diversos àmbits relacionats amb la salut mental.\n“La salut mental és una prioritat absoluta i un dret essencial. Està clar que hem de fer un esforç per a la prevenció i la promoció de la salut mental. En el document que avui es presenta: “Fets, Desafiaments i Propostes”, he pogut observar el gran nivell d’acord i consens que existeix sobre els 8 eixos o desafiaments que serviran com a base pel treball en aquest procés”, ha explicat Gemma Tarafa en el seu discurs de benvinguda.\nLa finalitat principal d’aquesta reunió és la presentació del document “Fets, Desafiaments i Propostes. Bases per a l’elaboració del Pla de Salut Mental de Barcelona” que ha estat elaborat a partir d’un procés participatiu on hi han col·laborat un conjunt d’organitzacions i persones expertes del sector de la salut mental. Alhora també s’han presentat les línies estratègiques del Pla i algunes accions, principalment les relacionades amb habitatge i ocupació, respecte a les quals existeix consens total de la seva necessitat d’un abordatge prioritari per tal de prevenir i enfortir el benestar de les persones amb problemes i trastorns mentals.\nLa propera fita és el dia 12 de juliol, data en que es constituirà la Taula, amb totes les entitats interessades en formar part. Aquest dia es presentarà el Pla de Salut Mental que prèviament s’haurà contrastat amb alguns membres del grup promotor.


Volt tenir superpoders? - Animallibres\nAjuda’ns amb els teus superpoders!\nCanviem la forma de veure la discapacitat. Ajuda’ns a difondre el missatge #socmoltsuper.\nLa campanya «Supernens. Canviem la manera de veure la discapacitat» té com a objectiu difondre en Twitter i Facebook el missatge de respecte i tolerància cap als infants amb alguna discapacitat que llança l’àlbum il·lustrat Supernens, d'Anya Damirón i Pablo Pino. Per fer-ho, hem creat l’etiqueta #socmoltsuper i hem organitzat una recaptació de fons que anirà dirigida a ECOM, un moviment associatiu català integrat per organitzacions de persones amb discapacitat física.\nNecessitem els teus superpoders perquè el missatge arribi al major nombre de persones posible. Participa en la campanya i converteix-te en súper! Simplement has de fer una publicació a Twitter o Facebook i seguir aquests passos:\nFes-te una fotografia on aparegui el llibre Supernens o bé el cartell que pots descarregar aquí mateix.\nInclou l’etiqueta #socmoltsuper\nEsmenta @animallibres1 (TW) o @Animallibres (FB), segons la xarxa elegida.\nDESCARREGA EL CARTELL CONSULTA LES BASES\nPuja la teva foto!\nSupernens, un llibre súper!\nCanviem la manera de veure la discapacitat. Tots podem tenir l’habilitat de trobar la part positiva de les coses per treure el millor dels altres.\nEns fa veure que tothom pot tenir un supeheroi al seu costat i no ser-ne conscients. Per això és tan important mirar l’interior de les persones.\nLa història planteja una nova manera d’enfrontar-nos a les nostres limitacions.\nUna bonica història que ajuda a conscienciar els més menuts sobre el fet que les diferències no ens separen, sinó que ens uneixen.\nEl relat és un al·legat contra la discriminació i ens recorda que totes les situacions tenen un costat positiu.\nEns fa reflexionar sobre la perseverança dels "súper" per aconseguir tot allò que es proposen, malgrat els obstacles de la vida.\nEt presentem l’escriptora Anya Damirón i l’il·lustrador Pablo Pino, els creadors de Superxiquets.\nAbans d’escriure Supernens, va treballar com a creativa/copywriter en publicitat i va descobrir la seva passió per escriure i per treballar amb imatges. En 2008 va llançar a la República Dominicana la col·lecció de contes infantils Lucia’Stories, amb la qual ha publicat de manera independent més de 12 llibres. A més a més, és directora i autora de la revista infantil Niños aventureros, narradora del club Cuenta cuenta cuentos i creadora del projecte Yo soy Súper.\nÉs el responsable de les acolorides il·lustracions de Supernens. Treballa per a diferents mitjans gràfics, encara que el que més li agrada és il·lustrar per al públic infantil i juvenil. Ha publicat més de 30 llibres i novel·les, a més de col·laborar en manuals escolars, llibres de text i revistes tant d’Amèrica com d’Europa. De formació autodidacta, realitza il·lustracions digitals, però hi sol agregar textures amb llapis, témperes, acrílics i tot allò que permeti embrutar-se com quan era un nen.


Aviso legal - OnlyTransfers\nLa pàgina web de OnlyTransfers té per objecte facilitar al públic en general, les activitats que realitza i els serveis que presta.\nOnlyTransfers es reserva la facultat d'efectuar, en qualsevol moment i sense previ avís, modificacions de la informació continguda a la seva pàgina web o en la configuració i presentació d'aquesta.\nEn accedir a aquest web s'accepta que OnlyTransfers no serà responsable de cap conseqüència, dany o perjudici que es derivi de l'accés o ús de la informació de la web o per l'accés a altres matèries a Internet a través de les connexions amb aquesta pàgina web.\nEl Copyright del material contingut en aquesta web és propietat de OnlyTransfers l'accés a ell no implica llicència per a la seva reproducció i / o distribució i no està permès fer-ho sense el previ consentiment de OnlyTransfers.\nLes eventuals referències que es facin a la OnlyTransfers a qualsevol producte, servei, procés, enllaç, hipertext o qualsevol informació utilitzant la marca, el nom comercial o el fabricant o subministrador, etc. que siguin titularitat de tercers no constitueix o implica recolzament, patrocini o recomanació per part de OnlyTransfers.\nEls preus existents a la web de OnlyTransfers seran vàlids excepte error tipogràfic o desactualització de la mateixa.


Michel Onfray explora el pensament de Nietzsche vinculant-lo als llocs on es va gestar – La veu d'Àfrica\nMichel Onfray explora el pensament de Nietzsche vinculant-lo als llocs on es va gestar\nFragmenta Editorial, 11 de març de 2021\nMichel Onfray ofereix, a Les allaus de Sils Maria, un itinerari pels grans temes del pensament de Nietzsche resseguint-ne les petjades a Sils Maria (Suïssa). Onfray defensa que el pensament de Nietzsche s’ha d’anar a pouar en els textos publicats en vida de l’autor, fugint dels usos esbiaixats que s’ha fet d’uns manuscrits pòstums que l’autor no havia preparat per a la publicació. El dia 17 de març es posen a la venda simultàniament l’edició en català (traduïda per Adrià Pujol Cruells) i en castellà (traduïda per Rubén Martín Giráldez).\nGran coneixedor del pensament de Nietzsche, Michel Onfray es proposa en aquest llibre buscar les condicions biogràfiques de la producció dels conceptes nietzscheans. A Sils Maria (Suïssa), localitat en la qual el filòsof vitalista va passar llargues temporades i d’on sorgiren conceptes com l’etern retorn, ressegueix les passes d’un autor que sempre va defensar que la filosofia es fa caminant.\nAixí, entre les allaus reals i figurades del paisatge, veu Onfray el naixement del superhome com una figura ètica. Explicant Nietzsche a través dels escenaris de les seves passejades, Michel Onfray polemitza amb lectures esbiaixades de l’autor del Zaratustra, especialment amb aquelles que no distingeixen l’obra editada de l’obra pòstuma.\nMichel Onfray (Argentan, Normandia, 1959) és filòsof i assagista. Doctor en filosofia, és una de les veus franceses contemporànies més controvertides del pensament francès. L’any 2002 va crear la Universitat Popular de Caen. Ha publicat un centenar de títols.\nEntre els temes recurrents de la seva obra destaquen l’ètica i l’hedonisme sota un projecte comú, la religió i la crítica de la cristianització occidental, la política llibertària, l’estètica i l’epistemologia.\nEn la seva obra més coneguda, Tractat d’ateologia (Edicions de 1984, 2005), presenta la tesi que sorgeix de la nova postura ateològica nascuda de la mort de Déu. Onfray reivindica una antropologia filosòfica que destrueix els dogmes i estableix l’ésser humà al centre de la vida, amb una actitud epicúria.\nPrevious Post:Consell Municipal de Benestar Social\nNext Post:Nuevas normas europeas sobre inversiones sostenibles\nSitapha Savané: La classe política ens està decebent quan més la necessitem” (Senegal)\nEl Marroc desplaça els migrants a més de 800 km de la frontera\nJean-Jacques Lumumba: “El Congo encara està pagant per l’assassinat de Patrice Lumumba”\nEmprendiendo el camino de vuelta a casa (Senegal)\nLos migrantes del asalto a la valla de Melilla llevaban un mes preparándolo


El lloc dels cineastes – El blog del director\nEl lloc dels cineastes\n31 maig 2016 Esteve RiambauDeixa un comentari\nQualsevol cineasta pot estar segur que un dia o altre rebrà una trucada d’algú que li vol fer una fotografia. El més probable és que es tracti d’Óscar Fernández Orengo. Fa molts anys que es dedica a aquest projecte de vida que exposa habitualment. Ara ho fa, per quarta vegada, a la Filmoteca de Catalunya, amb una quarantena de retrats panoràmics de gran format i en blanc i negre. Molt cinematogràfics!\nQuè tenen a veure Víctor Erice i Antoni Padrós, o Carla Subirana i Cecilia Bartolomé? No cal buscar-hi claus secretes ni connexions ocultes. La resposta és la perseverància de l’Óscar, que tria els seus personatges sense cap altra motivació que la passió comuna pel cinema. Ells -o elles- filmen la realitat i ell els fotografia en un context que els defineix, ja sigui amb\nla col·lecció de barrets de Rosa Vergés o la mise-en-scène de Francesc Bellmunt com si donés gràcies per la propina a l’estació de França.\nCineastes… al seu lloc. El títol ho diu tot, però encara n’hi ha més. Són els convidats de la Filmoteca que Óscar Fernández Orengo ha fotografiat els darrers quatre anys, i l’exposició els confronta amb les dedicatòries que han deixat al llibre de signatures. Els autoretrats d’Aki Kaurismäki, Jiří Menzel i Agnès Varda van de la mà amb la poesia de Gianni Amelio quan es pregunta si això és el paradís, i amb la declaració de principis de Volker Schöndorff en favor de les cinemateques. Dobles retrats, doncs.\nSi el cinema és imatge en moviment, la fotografia és estàtica. D’aquesta contradicció neix l’obra de l’Óscar amb una voluntat comuna: atrapar el temps. Els anys han deixat empremtes en els rostres d’alguns cineastes que un dia van ser joves i, en qualsevol cas, el retrat els fixa en el temps i els immortalitza. Com ells fan amb tot el que filmen. Com tota imatge, cinematogràfica o fotogràfica, fa amb la realitat. L’exposició es pot veure fins a finals d’agost però, de ben segur, no serà la última de l’Óscar. Mentre hi hagi algú que filmi, ell hi serà amb la seva càmera fotogràfica.\nErice, la realitat i la ficció\nCinema i literatura, o a l’inrevés


Ep! El nostre bloc!: 2017-03-26\nLàmpades creatives: Projecte 5 al Temple 5è\nLes classes de cinquè hem fet làmpades creatives. Aquesta activitat forma part del projecte “5 al Temple”, ens ha agradat molt perquè és molt divertida. Tothom ha fet làmpades originals i molt maques.\nEls mestres ens han deixat fer les làmpades en parella o individualment. En principi, no era obligatòria, però gairebé tots hem dissenyat una làmpada, ha estat molt divertit!\nHi ha hagut molts tipus de làmpades: de taula, de sostre, etc. Estan construïdes amb materials molt diferents: culleres de plàstic, taps de suro, gots, cartró, etc. Totes funcionen molt bé i donen llum.\nFinalment, hem exposat totes les làmpades al passadís del cicle superior, han quedat molt bé! Aquí us deixem unes fotos de totes les làmpades realitzades.\nGuillem , Joan , Ona i Ot (5èC)\nPublicat per eiepjmj a 3:39 Cap comentari:\nESQUIADA 5È: UNA AVENTURA A LA NEU\nEl dia 14 de març de 2017 els nens i nenes de 5è vam sortir de Barcelona a les 7:45 per aprendre freestyle i snowboard a Vallter 2000.\nEn arribar, vam fer dos grups: uns farien freestyle i els altres snowboard. Més tard ens van presentar els qui serien els nostres monitors. Seguidament, ens van ensenyar les parts de l’esquí i de la taula d’snow. Tots dos grups vam pujar a una cinta mecànica que ens duia a pistes. Malauradament, aquest primer dia vam tenir una lesionada. Quan vam acabar a les tres hores d’esquí, vam anar a dinar a la zona de picnic de l’estació d’esquí. En acabar de dinar, vam anar a l’hostal “La cabanya” de Setcases.\nLes habitacions eren de 4, 5, 6 o 8 persones. A nosaltres, quan vam entrar a les habitacions ens va donar una sensació de tranquil·litat. Vam dutxar-nos i el que ens quedava de tarda la vam dedicar a jugar a jocs de taula. Finalment, vam anar a sopar i vam veure una pel·lícula a la sala de l’hostal. Cansats, després de veure la pel·lícula, vam anar a dormir.\nEn despertar-nos, vam preparar-nos la roba d’esquí i vam baixar a esmorzar. Després vam pujar a l’autocar per anar a pistes i continuar amb l’esport del primer dia. Alguns grups d’esquí vam pujar al telecadira i els d’snowboard al teleesquí. En acabar les classes vam anar a dinar al restaurant de les pistes. A continuació vam tornar a l’hostal, ens vam dutxar com el primer dia i ens vam dividir en tres grups: un estaria jugant a jocs de taula, altres jugant a l’aire lliure en un parc al costat de l’hostal, i l’últim donaria una volta pel poble. Aquestes activitats van anar rotant entre tots els grups ja que van durar uns 30 minuts cadascuna.\nEn acabar les tres activitats vam anar a acabar de veure la pel·lícula de la nit anterior i vam sopar. Finalment, vam veure començar una altra pel·lícula i, encara més cansats que el primer dia, vam anar a dormir.\nEl tercer dia, en llevar-nos, vam fer com en el segon. En arribar a pistes els que havien fet esquí van canviar a snow, i els d’snow, esquí. Acabades les classes, vam tornar a dinar al mateix lloc que el dia anterior. Vam tornar a l’hostal per dutxar-nos i vam sortir al parc per fer un “Mannequin Challenge” (https://www.youtube.com/watch?v=4R7iuGuLdfE). Després vam poder triar entre jugar a l’aire lliure o dins de l’hostal a jocs de taula. Vam sopar, sessió de cinema i, tristos per ser l’última nit, vam anar a dormir.\nEl quart dia, molt tristos, vam esmorzar i vam pujar a pistes. Abans de començar les classes vam fer un “mannequin Challenge (https://www.youtube.com/watch?v=pYznW6jSM4c) a la cinta mecànica. Després, els grups d’esquí van pujar al telecadira i els d’snowboard van tenir l’oportunitat de pujar-hi també. Vam dinar tranquil·lament i, en acabar, vam marxar cap a Barcelona. I aquí va acabar la nostra aventura a la neu!\nAnna (5èB) i Esteban (5èA)\nEls vídeos dels Mannequin Challenge:\nPublicat per eiepjmj a 7:39 2 comentaris:\nPROJECTE DE 3r.: VIATGEM A BORD DEL NAUTILUS\nAvui us explicarem el projecte de 20.000 llegües de viatge submarí. En aquest projecte hem après moltes coses. Com per exemple que Jules Verne va escriure 14 novel·les i que va nèixer a Nantes, França.\nTambé hem après que una llegua és una mida de longitud pel mar. També hem descobert vocabulari nou; com babor: que és la part dreta d’un vaixell. Gràcies aquest projecte hem aprés moltes coses. Per acabar, hem fet un fons marí amb diferents maquetes I animals que hem elaborate en grup.\nEns ha agradat molt fer aquest projecte. Esperem que us agradi el nostre fons del mar.\nMariam i Marc González 3r A\nPublicat per eiepjmj a 3:55 Cap comentari:


"Mentiders", de la Joventut de la Faràndula, arriba aquesta nit al Fresc Festival | Ràdio Sabadell\n"Mentiders", de la Joventut de la Faràndula, arriba aquesta nit al Fresc…\nMoment de l'obra Mentiders\n24.07.2018 14:39 Helena Molist\n"Mentiders", de la Joventut de la Faràndula, arriba aquesta nit al Fresc Festival\nMentiders es va estrenar la nit de nadal del 2016 al teatre principal de Sabadell. Des d'aleshores, han iniciat una gira de dos anys que els ha portat per diferents teatres de tot Catalunya i han rebut fins a 25 premis de diferents concursos de teatre amateur. Avui a la nit, baixen finalment dels escenaris en el Fresc Festival.\nAlbert González, director de Mentiders, explica que fan una valoració més que positiva d'aquesta gira de dos anys, ja que "el públic està molt satisfet a cada funció quan venen". Per altra banda, assegura que aquests dos anys també han sigut un entrenament per als actors, ja que "et permet com a actor, anar evolucionant el personatge i anar-li donant matisos".\nGonzález explica que tornar a Sabadell proposa dos reptes: "tancar el cercle, tornem a la ciutat un altre cop" i també, representar-la per primer cop a l'aire lliure, ja que fins al moment sempre l'havien representat en espais tancats.\nL'obra està protagonitzada per dos policies anglesos que es presenten a una casa la nit de Nadal per a comunicar una mala notícia al matrimoni. Els dos agents expliquen una mentida que cada vegada s'anirà fent més gran, fins a provocar situacions hilarants i surrealistes.\nAixí doncs, l'última oportunitat per veure Mentiders, aquesta nit a les deu a l'amfiteatre del Jardí de l'Espai Cultura Sabadell.


The Minpha Group Xiangyang (Hubei) Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 41 allotjaments a Xiangyang (Hubei).\nNo.10 Chunyuan West Road, Xiangyang, Xiangyang (Hubei), Xina, 441002 - Veure al mapa\nBarri Xiangyang Xiangyang Xiangyang\nSituat en el cor de Xiangyang, The Minpha Group és un lloc ideal des d'on descobrir Xiangyang (Hubei). L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 1.0 Km, i normalment només es triga 20 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix The Minpha Group asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, casino, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de The Minpha Group es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, piscina coberta, massatge, billar, ping pong. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a The Minpha Group.\nCost de l'esmorzar (a menys que estigui inclòs al preu de l'habitació): 88 CNY\nNombre d'habitacions: 583


Renovació de l"Staff" tècnic del Sènior A 2021-22 - Unió Bàsquet Sant Adrià\nTanquem la presentació de l’equip Sènior Copa Catalunya de la temporada 2021/22.\nNo podríem fer-ho sense ells!\nL“Staff” tècnic formar per Miquel Calderón, Dani Villa i Ignasi Muñoz com a preparador físic.\nL’staff, campió de la temporada 2020-2021, seguirà un any més, amb la finalitat d’aconseguir que els jugadors donin el màxim d’ells mateixos i poder arribar així als objectius que es plantegin.\nBàsquet, COPA CATALUNYA, Equip, Senior, Últimes notícies


Notícies > La Cambra de Comerç de Valls ha participat amb 30 empreses a la XL Fira d�...\nLa Cambra de Comerç i Indústria de Valls ha participat amb un estand del 26 al 28 d’octubre a la 40a Fira d’Andorra la Vella amb mostres i fulletons de 30 empreses de la demarcació de la Cambra.\nLa Fira fou inaugurada el divendres 26 al matí pel Cap de Govern d’Andorra el Molt Il.ltre. Sr. Toni Martí, els Consols Major i Menor del Comú d’Andorra la Vella, el President del Parlament Andorrà, altres personalitats andorranes, ambaixadors…\nA l’estand de la Cambra hi havia mostres de productes d’empreses interessades en vendre i divulgar a Andorra, un país amb uns deu milions de visitants l’any i amb poca producció pròpia, destacant entre altres els articles per a la cuina i taula Bra-Monix, de dilatada presencia al Mercat d’Andorra. A l’estand de la Cambra es van repartir milers de fulletons divulgatius de les empreses interessades; de la Ruta del Císter, de la Calçotada… juntament amb un tríptic de la Cambra en el que hi figuren els noms i adreces de les empreses representades.\nL’estand de la Cambra va ésser visitat per milers de persones andorranes, de diverses nacionalitats, de les comarques del Pirineu, i molts ciutadans de les comarques catalanes que passaven el cap de setmana a Andorra, entregant material divulgatiu i realitzant contactes comercials per a les empreses.\nUnes setanta mil persones varen visitar la fira i la presència de la Cambra de Comerç de Valls durant uns trenta-set anys consecutius, es molt coneguda i es constata la quantitat d’andorrans que durant l’any, per un motiu o altre s’acosten a la nostra comarca de Valls.\nLa valoració de la presencia de la Cambra de Comerç de Valls a la Fira d’Andorra la Vella es molt positiva i es constata en que cada any hi ha més empreses de Valls i l’Alt Camp que de la ma de la Cambra estan entrant al mercat andorrà.


Apartments Matić Omisalj Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMali kijec 51, Omisalj, Omisalj, Croàcia, 51513 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Matić\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Omisalj, Apartments Matić és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Matić també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Omisalj. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartments Matić no troba competidors en cap categoria.


09.12.2016 - 06:43\nActualització: 09.12.2016 - 07:43\nS’acosta Nadal, el dia de fer cagar el tió. Per això demà Clariana celebrà la Festa i Mercat del Tió, que enguany amplia l’horari d’obertura fins a les 8 del vespre perquè hi haurà una novetat: el Mercat de Nadal. Una de les principals activitats de la jornada serà la cerca del tió als boscos d’Argençola. Tothom qui ho vulgui podrà endinsar-se en el bosc per mirar de trobar els tions que hi ha amagats en diverses parts del bosc. Però aquesta cerca es fa amb l’ajuda dels buscations i més personatges i follets.\nEl poble organitza activitats per a tota la família durant tot el dia. Al matí, abans i després de l’excursió al bosc, hi haurà l’actuació d’en Jordi Giralt, del grup d’animació infantil Can Cantem, i a la tarda una sessió de rondallaries. A més, durant tot el dia, es podran comprar productes de la terra i d’artesania del terme d’Argençola al Mercat de Nadal, com també embotits, productes làctics, ecològics i decoració nadalenca, entre més.\nLa festa també ofereix una mostra gastronòmica on es podran tastar els ‘boscates’, panets de barreja de farines amb formatge d’herbes i formatge calent; els ‘bosquetons’ de paté vegetal, farina de cigró i pèsol amb torrades; i els ‘tionets dolços’, de xocolata i nata, tots tres productes fets amb ingredients de proximitat.\nA la tarda es farà la presentació del llibre Viatge al món dels tions, d’en Ton Lloret i Martí Garrancho. Seguidament, hi haurà un taller artístic sobre la figura del tió, per a incentivar la participació dels més petits. A més, s’oferiran concerts de música clàssica a l’església de Santa Maria i algunes activitats destacades com ara un taller per a aprendre a crear decoració nadalenca amb elements boscans i senzills, un tast de vins per als adults i un taller per a aprendre a fer un ungüent per als refredats. Finalment, el grup Lauzeta, amb música folk de les terres de Lleida, serà l’encarregat de tancar la festa.


Habitaclis - Pis en venda en Al Cor de Sants per 158.000 € - 000090\nAl Cor de Sants (Barcelona Capital)\nREF.: 000090 158.000 €\nAdreça Calle Feliu de Casanova, 7\nZona Al Cor de Sants - Sants\nDescripció Tens un pis disponible per tu, al cor de Sants !!!\nSaps aquestes típiques finques dels anys 20 , però arreglada i en perfecte estat , que fan que viure a Barcelona sigui un encant...?\nDoncs ara tens un pis totalment quadrat , amb llum per tots els costats que està per reformar-lo al teu gust.\nActualment consta de 2 habitacions dobles , un menjador, cuina , bany i un petit balcó. Pots jugar amb els espais i convertir-lo en un loft, també pots canviar la distribució i fer una habitació enorme amb vestidor i que tingui sortida al balcó i el menjador també ... El pis té gas natural i calefacció. Jo crec que el millor és que el vinguis a visitar i ho vegis. Fes realitat el teu somni i vine a viure a Sants .\nSi no coneixes la zona, t´ he de dir que estàs envoltat de comerç, de serveis, el metro Badal està a 25 metres del pis. L´ estació de Sants a 15 minuts caminant. I el Mercat de Sants a 5 min, on pots anar cada dia, quan tornis de la feina , a comprar la fruita, la verdura, carn, i peix fresc. Això és un luxe.\nVine ràpid , que en aquesta zona els pisets com aquests en volen de les mans. Clica per sol.licitat la teva visita i te l´ ensenyarem. Som Habitaclis, acabat en ... S\nCalle Feliu de Casanova, 7\nAl Cor de Sants


El referèndum va marcar un punt d’inflexió en la confiança amb els polítics i les institucions\nCerdanyola del VallèsEl referèndum de l’1 d’octubre del 2017 va ser, per a uns, un moment històric de reivindicació nacional reprimit de manera contundent per l’Estat amb cops de porra, presó i exili; i, per als altres, una agressió al sistema constitucional i a la convivència. I, per a tots, un punt d’inflexió en la història de Catalunya. Dos anys i mig després, el país no ha canviat tant però ha canviat molt. La tensió d’aquella tardor s’ha anat difuminant amb el pas del temps, malgrat la reacció ciutadana a la sentència contra els promotors de l’1-O. Ara la pandèmia del covid-19 amenaça amb tornar a sacsejar amb força tots els esquemes. Però, com ha canviat Catalunya des d’aquell primer diumenge d’octubre? O, més aviat, com han canviat els catalans?\nÉs molt agosarat intentar respondre a aquesta pregunta, però els baròmetres del Centre d’Estudis d’Opinió (CEO) ens poden donar si més no algunes pistes. Potser la dada més visual és la del suport a la independència. “Vol que Catalunya esdevingui un estat independent?” és la qüestió estàndard que fa servir el CEO des de finals del 2014, des de després de la consulta del 9-N. El no ha sigut habitualment la resposta guanyadora. Dels onze baròmetres previs a l’1-O, només en un, el del juny del 2016, el sí es va situar lleugerament per sobre. Amb l’1-O això canvia. Després del referèndum -i abans de la DUI- el suport a la independència marca el seu màxim aquell mateix octubre, amb el 48,7%. I, tot i perdre pistonada des d’aleshores, va continuar per davant fins al juliol del 2019. A partir d’aleshores el no s’ha consolidat al capdavant, dos punts per sobre en l’enquesta del mes de març passat.\nLa dinàmica és la mateixa quan a la resposta s’hi afegeixen múltiples opcions. L’estat independent continua sent avui per avui l’opció preferida quan es pregunta per la forma d’estat. El 35,5% dels catalans el prefereixen a la comunitat autònoma (26,8%) o a l’estat federal (23,9%). Però l’1-O va marcar la cúspide, superant el 40% fins a l’abril següent.\nAquella tardor del 2017, quatre de cada deu catalans consideraven que les relacions entre Catalunya i Espanya eren la seva principal preocupació, situant-les molt per davant de la resta. Preocupava tant als independentistes (42%) com als unionistes (38%) i es va distanciar 30 punts de l’atur, primera preocupació durant tota la crisi econòmica. Dos anys i mig després aquest percentatge s’ha anat reduint progressivament i avui, abans que els baròmetres comencin a recollir l’efecte del coronavirus, se situa -també en el primer lloc- en el 24%, seguit de la insatisfacció per la política i de l’atur.\nUna de les qüestions considerada capital perquè l’1-O es pogués acabar celebrant va ser la unitat entre polítics i ciutadans independentistes. El grau de confiança en la Generalitat també va arribar al màxim aquella tardor. En una escala de 0 a 10, els partidaris del sí puntuaven el Govern, aleshores presidit per Carles Puigdemont, amb un 7,4. L’executiu de Quim Torra va partir d’un 6,1 entre els independentistes i ja està en el 4,8. El govern d’ERC i JxCat -abans CDC- no ha comptat mai amb el suport dels ciutadans no independentistes, que l’octubre del 2017 el puntuaven amb un 1,9 i avui, lleugerament per sobre, obté una nota mitjana del 2,2.\nEl govern espanyol experimenta una evolució a la inversa. La seva nota és sensiblement millor que la d’ara fa dos anys i mig, de l’1,7 al 3,5, i tot i que els votants independentistes continuen confiant-hi menys que en el de la Generalitat, van puntuar al març la coalició entre el PSOE i Podem amb un 3,2, lluny del 0,6 amb què es va valorar la gestió del PP la legislatura passada. El grau de confiança en els polítics espanyols també creix lleugerament, en la mateixa proporció que els ciutadans cada cop confien menys en els polítics catalans, per bé que estan valorats un punt per sobre.\nEn aquests dos anys i mig també s’observa un creixent desinterès per la política -ara interessa al 52% dels ciutadans, respecte al 60% del 2017- i una valoració més negativa de la situació política, sobretot entre els independentistes, que en un 70% -un 50% l’1-O- consideren que és dolenta o molt dolenta. Els unionistes ja la valoraven negativament abans (88%) i ho continuen fent ara (82%).\nEl que no canvia gaire són les preferències electorals, almenys pel que fa als blocs. L’independentisme continua sumant majoria baròmetre a baròmetre, i poc després de les eleccions del desembre del 2017, ERC es va posar al davant en les enquestes, ara amb JxCat a la segona posició. Sembla haver desaparegut l’alternativa unionista per guanyar. Cs s’ha anat fent petit, també a l’Estat, i el PSC no sembla acabar d’emportar-se tot el rèdit de tenir el PSOE liderant el govern espanyol. Sigui com sigui, quan passi la pandèmia serà el moment de consultar la ciutadania i comprovar si ha començat un altre punt d’inflexió en la història del país.


Mor una dona per un vessament cerebral després de passar per quatre hospitals en 65 hores - El Gerió Digital\nEls familiars s'han querellat en contra del gerent i el cap de neurocirurgia de l'Hospital de la Vall d'Hebron\nDiumenge, 13 de novembre de 2011 18:30h\nL'Hospital Josep Trueta va ser un dels centres que va visitar\nL'afectada, Maria del Carmen Mesa Nozal, de 65 anys va despertar-se la matinada del dia 7 de setembre amb un intens dolor de cap i patint pèrdues de consciència. La senyora va ser traslladada des del seu domicili fins a l'hospital de Blanes on va ingressar a les cinc de la matinada. L'hospital, en ser un centre amb recursos limitats, va derivar la pacient a l'hospital Josep Trueta de Girona, on va ingressar a les deu i quart del matí.\nDesprés d'estar quatre hores a l'hospital Josep Trueta i realitzar diverses proves, els metges van diagnosticar que la pacient sofria un vessament cerebral (aneurisma). Segons la querella dels familiars de la dona, els metges de l'hospital Trueta van explicar als familiars la necessitat d'actuar amb urgència però van advertir-los que el centre clínic no podia operar-la perquès es trobava "afectat per la recent reordenació dels serveis establerta des del departament de Salut de la Generalitat" segons la reproducció del text que publica avui 'El País'.\nPosteriorment la pacient va ser derivada a l'Hospital de la Vall d'Hebron de Barcelona on va ser ingressar a la UCI a dos quarts de sis de la tarda amb un diagnòstic greu. En concret, es trobava en el grau quatre - el més greu de tots- de la taula de Fisher, el barem que s'utilitza per quantificar l'afectació dels aneurismes.\nUn cop ingressada, l'afectada no va ser operada perquè els "quiròfans de l'hospital de Vall d'Hebron estaven tancats" segons apunta al querella. Segons el text, els neurocirurgians van dir a la família que l'operació es faria durant el matí del dia següent, 8 de setembre.\nEl matí del dia 8 de setembre, la pacient va ser traslladada al quiròfan per operar-la però no es va poder portar a terme per falta de mitjans segons consta en l'informe de l'hospital de la Vall d'Hebron que acompanya el text de la querella tal i com publica 'El País'.\nSegons la querella de la família, "la precarietat de mitjans va quedar clarament evidenciada" i declaren que es van vulnerar els drets cívics de la pacient perquè la dona no va poder ser atesa. Durant la tarda del 8 de setembre la dona va patir dos nous sagrats i els metges van informar a la família del risc que patia la pacient però l'operació va aplaçar-se fins al dia següent, el 9 de setembre. La intervenció no es va portar a terme perquè, segons els familiars, no hi havia quiròfans.\nLa dona va ser traslladada a l'hospital Clínic de Barcelona on va ser operada aproximadament a dos quarts de dotze del dia 9 de setembre. A dos quarts d'una del 10 de setembre la pacient va tornar a ser ingressada a l'hospital de la Vall d'Hebron on va morir sis dies més tard, el 16 de setembre.\nLa Generalitat de Catalunya, titular dels quatre hospitals, considera que no hi van haver errors ni anomalies en les decisions clíniques i que la pacient va rebre el tractament que necessitava.


IB3N | Sant Llorenç exigeix al Consell que reformi quatre dels ponts que provocaren la fatídica torrentada\nIB3 Notícies > societat > Sant Llorenç exigeix al Consell que reformi quatre dels ponts que provocaren la fatídica torrentada\nL'Ajuntament ha entregat els projectes i el conveni que han de permetre les intervencions però no ha rebut cap resposta de la institució insular\nImatge d'arxiu d'un dels ponts de Sant Llorenç que va col·lapsar i va provocar, en part, les inundacions.\nL’Ajuntament de Sant Llorenç exigeix al Consell de Mallorca que posi fil a l’agulla en la remodelació dels quatre ponts que varen quedar saturats i provocaren, en part, la fatídica torrentada de l’octubre del 2018. El consistori de Sant Llorenç ja ha remès els projectes i el conveni de col·laboració necessari al Consell, però el batle es queixa que fa un any que esperen resposta.\nFa vuit mesos que l’Ajuntament de Sant Llorenç va presentar al Consell els projectes per ampliar la capacitat hidràulica de quatre ponts del nucli urbà que va patir les pitjors conseqüències de la torrentada del Llevant de fa dos anys. “Alguns dels projectes que hem presentat al Consell no es tramiten, són els dels quatre ponts i el de la carretera de Son Servera, ja hem presentat un model de conveni que permeti envestir les obres i l’octubre de l’any passat ja presentàrem els projectes dels ponts però no hem obtingut cap resposta del Consell”, ha denunciat a IB3 Ràdio el batle de Sant Llorenç, Mateu Puigros.\nAquests són els projectes per redimensionar els quatre ponts que l’Ajuntament va elaborar a partir dels estudis del grup de Recerca de Climatologia, Hidrologia, Riscs Naturals i Territori de la Universitat dels Illes Balears. Uns ponts, que, si es tornassin a repetir les intenses pluges, podrien causar noves inundacions.\nL’Ajuntament, però, sí que ha fet les actuacions que va recomanar el grup de recerca de la universitat. “No podem badar més en aquest tema, nosaltres hem fet tot allò que hem pogut i hem arreglat 16 dels 65 punts que necessitaven actuacions urgents per tal de millorar la situació hidràulica de la zona que va patir les inundacions”, ha afegit el batle de Sant Llorenç.\nPer això el batle demana celeritat al Consell. I és que la institució insular l’octubre de l’any passat es va comprometre a assumir les obres de millora dels quatre ponts de Sant Llorenç i a prioritzar-les.


Disseny de Cuines Italianes a Barcelona | Tu-Reforma.cat\nNova línea de disseny de cuines italianes a Barcelona\nEns sentim orgullosos de presentar a tots els nostres clients, la gama de mobiliari per reformes de cuina a Barcelona de la gran marca italiana Aster Cucine.\nSi vols uns projectes espectaculars en les reformes de cuina a Barcelona, la nova gamma per a projectes d’Alt Standing en mobiliari de cuina és el que necessites.\nAster Cucine és un dels grans fabricants de cuines italianes i ara pots comprar-les i gaudir-les pràcticament al mateix preu que el mobiliari de cuina nacional.\nUtilitza el formulari de contacte reforma integral d’habitatges i sol · licita un pressupost amb mobiliari de cuina italià, tindràs un disseny únic i espectacular.\nDescobreix un altre estil de projectar una reforma integral de cuina, si tens un pressupost creatiu i adaptable visita el nostre lloc web www.BarcelonaInteriorStudio.cat


Sopar Gastromusical 28/oct/2017 – X FESTIVAL de Músiques en Terres de Cruïlla 2022\nSopar Gastromusical 28/oct/2017\nPier Serrano Vilar · Traverso\nFlautista especialitzat en música antiga, docent i musicòleg. Des de l’any 2000 exerceix com a professor de llenguatge musical i flauta travessera i ha participat en diverses formacions de musica de banda, d’orquestra i de musica antiga.\nAmb la flauta travessera moderna inicia la seva formació a l’Agrupació Musical Senienca. Obté el Titol Professional l’any 2005 i ha estudiat amb diversos professors com Juanjo Villarroya, Olga Lluch i Joaquin Gericó.\nAmb el Traverso obté el Grau Superior en Interpretació de la Música Antiga al Conservatori Superior de Castelló amb Rafel Casasempere el 2015. Ha assistit a cursos amb Montserrat Gascon, Agostino Cirillo i Frank Theuns. Actualment està cursant el Master d’Interpretació de Música Antiga a l’ESMUC amb Marc Hantaï com a professor.\nEs Llicenciat en Ciències i Història de la Música a la Universitat de La Rioja i obté el Certificat d’Aptitud Pedagògica a la Universitat Complutense de Madrid. Fora de l’àmbit musical també es Diplomat en Ciències Empresarials (URV) i Llicenciat en A.D.E. (UOC).\nÀnnia Armengol i Tomàs · Violoncel\nÀnnia Armengol i Tomàs, neix a Roquetes (Baix Ebre) el dotze d’ agost de 2003, comença els seus estudis musicals als quatre anys a l’ escola del Conservatori Professional de Música de Tortosa i als sis anys s’inicia amb el violoncel amb la professora Karen Martinez.\nActualment es alumna dels professors Nico Cobo i Iñaki Etxepare.\nHa participat en masterclass amb els violoncelistes Cristoforo Pestalozzi i Martin Melendez.\nEls estius de 2016 i de 2017 ha estat en la Jove orquestra simfònica de la Diputació de Tarragona (JOSDT) com a cap de secció. Participa habitualment en el Cello & Arts Festival.\nI ha fet col·laboracions amb el grup de violoncels del Conservatori de la Diputació de Tarragona, dirigit per Rodolfo Zanni.\nToca un violoncel català de 1925 fabricat a Barcelona per Joaquim Mayol Geira.\nDuet Dèltic: Núria Querol · Clarinet; Roser Carceller · Clarinet baix\nLes Terres de l’Ebre són una zona amb una gran tradició musical, sobretot pel que fa referència a les agrupacions bandístiques. És arran d’això que totes quatre van començar els seus estudis musicals a les escoles de la banda dels seus respectius pobles (Amposta, Alcanar i Ulldecona). Posteriorment, cadascuna va decidir cursar tant els estudis professionals com els estudis superiors de música a diferents conservatoris com l’ESMUC (Escola Superior de Música de Catalunya) i el CSMA (Conservatori Superior de Música d’Aragó). Durant aquests anys, van anar compartint diverses vivències musicals, i finalment van decidir formar aquest grup l’any 2015, el Dèltic Clarinet Quartet. L’objectiu principal fou el d’impulsar un projecte musical que neixi a les Terres les l’Ebre, de la mà de quatre músics de la mateixa zona.\nEl Dèltic Clarinet Quartet ha participat al curs de cambra de la ciutat de Llíria, dirigit pel clarinetista José Franch Ballester. Allí van tenir l’oportunitat d’oferir el seu primer concert com a grup l’hivern de 2015. També han fet concerts a Ulldecona l’estiu de 2016 i a Capçanes l’estiu de 2017. Han col·laborat a les dos edicions del Delta Chamber Music Festival, on van participar a una masterclass dirigida per la clarinetista Laura Ruiz Ferrreres. Van guanyar el primer premi del I Concurs de Música de Cambra del mateix festival, convertint-se així en el grup de cambra resident de la propera edició de 2018.\nTiu: Jaume Llodrà · Contrabaix; Anibal Ferrer · Percussió; Dani Tugores · Guitarra; Beatriu Herrero: Veu\nTiu es un grup obert, divertit, amb ritme i sensibilitat i respira moltes, moltes coses. D’una banda aires mediterranis, frescor, bones vibracions, alegria encomadissa i ritme que no cansa. També té unes lletres que lliguen la tradició de les Illes, els costums ancestrals que passen de mares a filles i tota la modernitat. Fan picades d’ullet constants a l’actualitat i són capaces de mantenir una qualitat sovint complicada de trobar i, per damunt de tot, atresoren un sentit de l’humor i un punt ironia feta amb ganes de jugar, de compartir complicitats que no és gens habitual d’aconseguir. Jordi Cervera (iCat FM)


El llac – A prop de l'Onyar\nFrancesc Brunés 26 Juliol 2013 Espiritualitat\nUn naixement gairebé ocult, un fil d’aigua, deus amagades. Encara no comença a caminar, rep copioses aportacions. Brolladors generosos, que el converteixen en el que és: un riu. Orgullós emprèn camí enllà. Llisca pel llom de la muntanya, cercant valls acollidores. Solca la terra amb la seva força, salta com un cavall encabritat. Pren poder. Cabalós i impetuós, es fa fort. Arrossega tot allò que troba al seu pas. Copioses pluges, aigües de la neu fosa, li procuren muscle, vivacitat, força i altivesa. Rogenc com un fangar, acull obert els patacs d’aigua i l’embranzida empeny troncs i pedres. I aigua i fang i força i vida, s’obren camí fent la llera cada cop més ampla, cada cop més imponent.\nPerò arriba un punt, on el riu, desorientat, sense saber gaire per què, troba la placidesa. Comença a romancejar, ara cap a la dreta, ara cap a l’esquerra, ara una mica amunt, ara una mica avall. Meandres plàcids que fan el camí llarg i el recorregut curt. I de sobte, la llera s’eixampla com volen donar vida a quelcom desconegut. Tota la força, tota la vida i tot l’orgull es troben immersos en una superfície calma, on les ràfegues fortes de vent tot just aconsegueixen provocar un lleuger pessigolleig, aixecant petites crestes, aprenents d’onades. Desconcertat, el riu s’adona que ja no és el que era. Es neguiteja. Vol prendre embranzida per continuar la seva desbocada cursa. Rendit, exhaust, s’endormisca. En desvetllar-se l’embolcalla la suau escalfor del sol, mentre se sent bressolat per les muntanyes que l’envolten, com un nadó en braços de la mare.\nAprofita aquesta serenor. Pren alè. Troba’t a tu mateix. Resta ferm enmig de la natura que t’ha creat. Fes-te conscient de qui ets. On anaves tan esverat? Retroba la calma del si de la mare que et va donar la vida. Gaudeix del sol, del vent suau, del verd que t’encercla. Dona’t. Deixa que altres éssers gaudeixin de la teva capacitat d’assedegar-los. Ets un riu que has descobert el sentit de la teva existència. Viu plenament el què ets: un llac.\nMés enllà del llac, el riu continua la seva cursa frenètica, amb força renovada. Els saltants d’aigua són encara més alts, més espectaculars. La seva força incalculable, esbatana les pedres i modifica el paisatge. Transforma el que troba al seu pas. Però mentre, el llac fa de llac sense sentir-se riu, desmemoriat del seu passat i ignorant del seu esdevenidor.\nAnterior Un per què ple de confiança


REDACCIÓ Barcelona Actualitzada el 12/05/2011 20:24\nUnió prescindeix de la seva portaveu, Eva Parera, al cap de tres mesos i mig de la seva elecció. La seva substituta serà la diputada Marta Llorens que, a més, dirigirà la campanya de CiU de les eleccions espanyoles del 2012. La decisió encara no és oficial, però els membres de la comissió permanent del partit ja n'estan al corrent. El nomenament es formalitzarà a la propera reunió de comitè de govern, després de les eleccions municipals del 22 de maig.\nSegons Efe, la nova portaveu està " enquadrada dins un sector procliu a les tesis sobiranistes", tot i que fa un mes i mig, va advertir que "si Jordi Pujol hagués defensat des de sempre les tesis independentistes que ara sosté no hauria arribat a ser president de la Generalitat per falta de suport popular, i Catalunya hauria perdut el millor president de la seva història". A més, Llorens que ocupa una de les quatre vicepresidències d'Unió, concretament la de política sectorial, va ser secretària de política municipal, secretària d'organització i secretària general del partit.\nAixí, la tasca de Parera s'ha fet "incompatible amb el seu lloc com a senadora a Madrid", ja que, segons Efe, realitzava "una doble feina que li ha resultat difícil de combinar durant aquests mesos, en passar bona part dels dies a la capital de l'Estat, lluny del dia a dia a la seu del partit". Per la seva banda Llorens, representant de CiU en les comissions parlamentàries d'Interior, Benestar i Igualtat, va començar abans d'ahir a exercir com a portaveu, per replicar públicament a la carta que el diputat socialista Josep Maria Sabaté li va dirigir al líder d'Unió, Josep Antoni Duran i Lleida, en relació amb les retallades sanitàries.


Punt de vista: de juliol 2010\nPreservant la sèquia Monar\nAquesta setmana l’Ajuntament de Sabadell i el de Castellar del Vallès han signat un conveni pel manteniment de la sèquia Monar, el canal que creua el nostre terme municipal de nord a sud i que discorre en paral·lel al riu Ripoll.\nLa sèquia Monar (o rec Monar) és una canalització d’aigua que data d'època medieval i recorre la conca del riu Ripoll, des de sota del Mas Pinetó fins ben entrat el terme municipal de Sabadell.\nSi en el seu origen l’aigua de la sèquia servia per moure els rodets dels molins fariners i regava les zones d’horta dels contorns, la creixent industrialització va comportar un ús encara més intensiu ja que de tots és conegut l’apogeu de les indústries tèxtils a la zona del Vallès i més concretament, als contorns de la nostra vila.\nDurant segles, l’ús de l’aigua del Ripoll i per extensió el de l’aigua de la sèquia, ha estat font de riquesa i de progrés econòmic pels pobles i ciutats de la contrada. Actualment i amb la voluntat de preservar tots aquests elements arquitectònics que expliquen una mica més la nostra història, considerem la sèquia Monar una peça clau del nostre patrimoni, essent una de les infraestructures hidràuliques més importants i singulars que guarda el passat i la memòria de Castellar.\nL’objectiu d’aquest conveni és doncs, garantir la bona conservació i el funcionament del traçat de la sèquia ja que degut a la manca de manteniment al llarg dels darrers anys, en algun punts es troba del tot deteriorada. Aquests treballs tenen com a objectiu conservar aquesta part del patrimoni permetent així la supervivència en el temps de la sèquia Monar i comptant, evidentment, amb la revalorització d’una del les joies de la enginyeria hidràulica castellarenca, malauradament poc coneguda fins el moment.\nFer de la prohibició de les curses de braus un debat identitari és de fatxes.\nEspanya és molt més que el toro de l'Osborne:\nJo estic en contra de les curses de braus pels següents motius:\nRambla de Barcelona 1932, no calen més comentaris\nEl Barça campió del món!\nUn Barça sense quatre dels seus titulars habituals (Valdés, Alves, Bojan, Abidal) i amb quatre cedits (Casillas, Ramos, Capdevila, Xabi Alonso) és proclama campió del món a Sud-àfrica.\nEl Pop ja ho va vaticinar i el Mundial encara ha fet més grans a una generació de futbolistes que han passat, per mèrits propis, a la història del barcelonisme.\nÉs curiós com el futbol pot fer canviar la percepció de l'Estat que tenen uns quants.


Per al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats en la titulació i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2015-2016 90%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats en la titulació i el nombre de crèdits presentats a avaluació. - 2015-2016 96.39%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits presentats a avaluació i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2015-2016 93.38%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre els estudiants i les estudiantes d'una cohort d'entrada C matriculats en el títol, en el curs adadèmic X , que no s'han matriculat en aquest títol en els cursos X+1 i X+2, i el nombre total d'estudiants de la cohort d'entrada C que van accedir al títol en el curs acadèmic X. - 2015-2016 7.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre total de crèdits superats i el nombre total de crèdits matriculats a la titulació dels graduats i graduades en eixe curs X que pertanyen a la població òptima definida per SIIU. - 2015-2016 92.93%\nPer al curs acadèmic X (el teòric de finalització), relació percentual entre els estudiants i les estudiantes d'una cohort d'entrada C que superen, en el temps previst més un any, els crèdits d'un títol i el total dels estudiants i les estudiantes de nou ingrés de la mateixa cohort. Restringit a estudiants de població òptima i a temps complet (definicions SIIU). - 2018-2019 72%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2015-2016 93.13%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre de crèdits presentats a avaluació. - 2015-2016 95.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el número crèdits presentats a avaluació pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2015-2016 97.52%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar estudis mitjançant preinscripció i les places ofertes per a aquest títol. - 2015-2016 943.75%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar els estudis, mitjançant preinscripció en primera opció i les places que s'oferten per a aquest títol. - 2015-2016 403.75%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar els estudis, mitjançant preinscripció en primera i segona opció i les places que s'oferten per a aquest títol. - 2015-2016 516.25%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes preinscrits en primera opció en la titulació i el nombre total d'estudiants que han realitzat la preinscripció d'accés en aquests estudis. - 2015-2016 42.78%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en una titulació en relació amb les places per a aquest títol. - 2015-2016 97.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en una titulació i el nombre d'estudiants preinscrits. - 2015-2016 10.33%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en primera opció sobre el nombre de matriculats i matriculades. - 2015-2016 91.03%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que accedixen a la titulació per les disverses vies d'accés i el nombre total d'estudiants matriculats i estudiantes matriculades en els estudis. Prova d'Accés Universitari 2015-2016 96.15%\nCicle Formatiu Superior 2016-2017 1.3%\nTitulats 2016-2017 1.3%\nMajors 25 anys 2015-2016 1.28%\nAltres 2015-2016 2.56%\nPer al curs acadèmic X, nota mitjana d'accés corresponent al nombre total d'estudiants i estudiantes que es matriculen per primera vegada en una titulació. Prova d'Accés Universitari 2015-2016 12.43\nCicle Formatiu Superior 2016-2017 12.13\nTitulats 2016-2017 7.87\nMajors 25 anys 2015-2016 5.2\nAltres 2015-2016 12.46\nPer al curs acadèmic X, nota mitjana d'accés corresponent al 20% dels estudiants i les estudiantes amb la nota mitjana més alta que es matriculen per primera vegada en una titulació. Prova d'Accés Universitari 2015-2016 13.33\nMajors 25 anys 2018-2019 7.91\nAltres 2019-2020 13.54\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI en plaça de funcionari en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2015-2016 69.09%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI Doctorat o Doctorada en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2015-2016 80.91%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI a temps complet en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2015-2016 80%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual de cadascun dels cossos docents en relació amb la totalitat de professorat de la titulació. Aquest indicador ens aporta informació sobre l'estructura del personal acadèmic del programa formatiu. Catedràtic d'universitat 2015-2016 30%\nTitular d'universitat 2015-2016 39.09%\nAjudant doctor 2015-2016 5.45%\nAssociat 2015-2016 7.27%\nContractat doctor 2015-2016 5.45%\nAltres cos escala 2015-2016 12.73%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual dels crèdits impartits per cadascun dels cossos docents en relació amb la totalitat de crèdits impartits en la titulació. Catedràtic d'universitat 2015-2016 34.67%\nTitular d'universitat 2015-2016 42.44%\nAjudant doctor 2015-2016 4.05%\nAssociat 2015-2016 4.67%\nContractat doctor 2015-2016 6.96%\nAltres cos escala 2015-2016 7.21%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats en la titulació i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 85.92%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats en la titulació i el nombre de crèdits presentats a avaluació. - 2009-2010 93.29%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits presentats a avaluació i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 92.11%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre els estudiants i les estudiantes d'una cohort d'entrada C matriculats en el títol, en el curs adadèmic X , que no s'han matriculat en aquest títol en els cursos X+1 i X+2, i el nombre total d'estudiants de la cohort d'entrada C que van accedir al títol en el curs acadèmic X. - 2009-2010 12.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre total de crèdits superats i el nombre total de crèdits matriculats a la titulació dels graduats i graduades en eixe curs X que pertanyen a la població òptima definida per SIIU. - 2012-2013 97.62%\nPer al curs acadèmic X (el teòric de finalització), relació percentual entre els estudiants i les estudiantes d'una cohort d'entrada C que superen, en el temps previst més un any, els crèdits d'un títol i el total dels estudiants i les estudiantes de nou ingrés de la mateixa cohort. Restringit a estudiants de població òptima i a temps complet (definicions SIIU). - 2012-2013 66.22%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 85.92%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre de crèdits superats pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre de crèdits presentats a avaluació. - 2009-2010 93.29%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el número crèdits presentats a avaluació pels estudiants i les estudiantes de nou ingrés i el nombre total de crèdits matriculats en el títol. - 2009-2010 92.11%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar estudis mitjançant preinscripció i les places ofertes per a aquest títol. - 2009-2010 997.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar els estudis, mitjançant preinscripció en primera opció i les places que s'oferten per a aquest títol. - 2009-2010 283.75%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que sol·liciten cursar els estudis, mitjançant preinscripció en primera i segona opció i les places que s'oferten per a aquest títol. - 2009-2010 480%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes preinscrits en primera opció en la titulació i el nombre total d'estudiants que han realitzat la preinscripció d'accés en aquests estudis. - 2009-2010 28.45%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en una titulació en relació amb les places per a aquest títol. - 2009-2010 100%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en una titulació i el nombre d'estudiants preinscrits. - 2009-2010 10.15%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que es matriculen en primera opció sobre el nombre de matriculats i matriculades. - 2009-2010 62.5%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el nombre d'estudiants i estudiantes que accedixen a la titulació per les disverses vies d'accés i el nombre total d'estudiants matriculats i estudiantes matriculades en els estudis. Prova d'Accés Universitari 2009-2010 87.5%\nCicle Formatiu Superior 2009-2010 6.25%\nTitulats 2009-2010 2.5%\nMajors 25 anys 2009-2010 1.25%\nAltres 2009-2010 2.5%\nPer al curs acadèmic X, nota mitjana d'accés corresponent al nombre total d'estudiants i estudiantes que es matriculen per primera vegada en una titulació. Prova d'Accés Universitari 2009-2010 8.4\nCicle Formatiu Superior 2009-2010 8.38\nTitulats 2009-2010 8.02\nMajors 25 anys 2009-2010 6.92\nAltres 2009-2010 8.59\nPer al curs acadèmic X, nota mitjana d'accés corresponent al 20% dels estudiants i les estudiantes amb la nota mitjana més alta que es matriculen per primera vegada en una titulació. Prova d'Accés Universitari 2009-2010 9.18\nCicle Formatiu Superior 2009-2010 8.5\nMajors 25 anys 2014-2015 8.79\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI en plaça de funcionari en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2009-2010 76.67%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI Doctorat o Doctorada en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2009-2010 86.67%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual entre el PDI a temps complet en el títol i el nombre total de PDI (exclosos els Associats Assistencials de C.C.S.S.). - 2009-2010 83.33%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual de cadascun dels cossos docents en relació amb la totalitat de professorat de la titulació. Aquest indicador ens aporta informació sobre l'estructura del personal acadèmic del programa formatiu. Catedràtic d'universitat 2009-2010 16.67%\nTitular d'universitat 2009-2010 60%\nAssociat 2009-2010 10%\nContractat doctor 2009-2010 3.33%\nAltres cos escala 2009-2010 6.67%\nPer al curs acadèmic X, relació percentual dels crèdits impartits per cadascun dels cossos docents en relació amb la totalitat de crèdits impartits en la titulació. Catedràtic d'universitat 2009-2010 10.25%\nTitular d'universitat 2009-2010 65.29%\nAjudant doctor 2009-2010 6.74%\nAssociat 2009-2010 11.78%\nContractat doctor 2009-2010 2.7%\nAltres cos escala 2009-2010 3.24%


Muntatge i instal·lacions – MECÀNIC/A MANTENIMENT INDUSTRIAL (EV) | Trabajos.ORG - Empleo y Trabajo en España\nMuntatge i instal·lacions – MECÀNIC/A MANTENIMENT INDUSTRIAL (EV)\nMECÀNIC/A MANTENIMENT INDUSTRIAL (EV)\nDescripció : Per important empresa del sector del metall situada a la zona del Baix Penedès, cerquem un/a mecànic de manteniment industrial per realitzar manteniment i muntatge de maquinària, control, reparació i funcions pròpies del taller. Nocions de mecànica. Valorable no tenir por a les alçades. S’ofereix contracte per ETT a jornada completa i salari segons conveni i vàlua.\n15/09/2017 Muntatge i instal·lacions – TORNER/A CONVENCIONAL (EV) TORNER/A CONVENCIONAL (EV)TARRAGONA (VENDRELL, EL)Empresa: MARLEX GESTIO ETTDescripció: Empresa de la zona del Baix Penedès precisa incorporar perfil de TORNER/A […]


Revolució Russa (comunista) timeline | Timetoast timelines\nRevolució Russa (comunista)\nMar 29, 1898\nCreació del Partit Socialdemòcrata rus.\nRepresentant a les classes obreres, d'influència marxista, apostaven per la revolució del obrer, i a partir d'aquí cap al comunisme.\nPeriod: Jan 1, 1900 to Dec 31, 1924\nTot el procés revolucionari comença a partir de principis de segle, i culmina amb la mort de Lennin (pare de la revolució)\nPeriod: Jan 1, 1900 to Dec 31, 1917\nRússia era un país clavat en l'Antic Règim dirigit per la dinastia Romanov (monarquia absoluta) el rei en aquella època va ser Nicolau II, que concentrava tot el poder de l'imperi en les seves mans\nPeriod: Mar 29, 1900 to Mar 29, 1917\nDesde inicis de segle ja es va fer evident que hi començen a aparèixer moviments contradictoris al Tzarisme.\nEn nuclis urbans aïllats, en ciutats industrialitzades començem a aparèixer grups socials com la burgesia i el proletariat. La burgesia es fa seves les idees del liberalisme, mentre que el proletariat s'agafa a les idees Marxistes. També hem de destacar que l'anarquisme s'exten per zones rurals. Aquests moviments cada cop són més populars fins a arribar al 1917...\nCissió del Partit socialdemòcrata rus.\nEl partit es va dividir entre Bolxevics (que significa majoria) i menxevics (minoria).\nEls Bolxevics volien una Rússia Comunista/Socialista, sense passar per la revolució Capitalista (saltar-se el liberalisme burgès)\nEn canvi els Menxevics apostaven per un comunisme més clàssic (amb revolució liberal prèvia, i finalitzar el procés amb el comunisme)\nLa Revolució fallida de 1905, precedent de la revolució de 1917\nA inicis del s.XX la oposicó al Tzar va augmentar, degut al malestar social per diversos motius: les condicions de vida empitjoren molt (fam), la corrupció a la cort. I les condicions pèssimes dels soldats que lluitaven contra el Japó per la disputa de Manxúria.\nEn aquest context les masses es van moure. Manifestació davant del palau de Petrograd, on residia el Tzar, l'exèrcit va reprimir la manifestació molts morts. Aquest fet es va coneixer com a diumenge sagnant.\nJan 15, 1905\nCarta al Tzar\nEls obrers envien una petició en forma de carta al Tzar, on li demanen:\n-Millora de les condicions de vida i treball\n-Convocar una assamblea nacional constituent (un parlament) El Tzar no escolta les peticions, però fa petites reformes :\nCreació de la DUMA : òrgan de caràcter consultiu, amb molt poc poder. Reforma agrària per a evitar problemes de desigualtat (impulsada per Stoplin)\nCreació de la Duma\nÒrgan consultiu sense cap mena de poder, només per a fer veure que el Tzar símplica amb les demandes que li fa la població.\nJun 29, 1914\nRússia entra en la 1a Guerra Mundial.\nRússia s'endinsa en la 1a G.M, súneix amb França i Anglaterra per a derrotar a la Triple Aliança (II Reich, Imp. Austrohúngar i Imperi Otomà)\nPeriod: Jan 1, 1917 to Dec 31, 1917\nRevolució de 1917\nEs divideix entre: Revolució de febrer, i revolució d'octubre\nRevolució de Febrer de 1917\nRússia al enfrontar-se en el front oriental amb el II Reich, l'exèrcit rus es queixa que són molt inferiors (malestar) i la població no accepta la inflació dels preus ja que molts homes deixen els seus treballs per anar al front (malestar general). Al febrer de 1917, moviment revolucionari per tot el malestar en forma de vaga i acompanyat de insurrecció militar. Lideraqtge dels soviets, provoca que el Tzar abdica i s'estableix un govern provisional.\nEl Tzar abdica\nEl rei abdica degut al malestar de la població ja que degut a la guerra i la situació de penúria econòmica provoca un malestar descomunal. Llavors el Tzar renúncia al seu poder.\nS'estableix el govern constitucional.\nDesprés de que el Tzar abdiqués, el poder cau en mans de la Duma, que aquesta otorga el poder a un govern provisional liderat per el Príncep Lívov, un aristòcrata liberal.\nPeriod: Mar 18, 1917 to Oct 10, 1917\nAquest govern de Lívov de caire liberal promet reformes a la població: llibertat política, llibertat d'opinió, reformes laborals... Però tot i aquest govern, Rússia segueix tenint dos grans problemes :\nEls problemes econòmics i la guerra, ja que Lívov no va voler retirar-se de la guerra, encara que la població li demanés no ho va fer. Això acabara desencadenant al l'octubre en la revolució Bolxevic, liderada per Lennin.\nLennin torna de l'exili.\nLennin torna a Rússia després d'haver estat a l'exili a Suïssa, torna per a agafar les rendes de la revolució i poder portar al país al comunisme. Vol fer-se amb el control del soviet més important, el de Petrograd. Lennin al arribar, publica unes tesis, anomenades Tesis d'Abril, que marcaven les línies que havia de seguir el país per a converti-se en comunista, (defensa de la necessitat de revolució obrera i la necessitat de sortir de la 1a GM)\nApr 20, 1917\nKerenski substitueix Lívov en el govern provisional.\nA l'abril, es fa evident que el govern provisional no és capaç d'arreglar els problemes de fons del país (hiperinflació, fam, guerra...). En aquest context Lívov és substituït per Kerenski (un essetita), Kerenski vol enfrontar-se al soviets per a controlar la situació i també vol enfrontar-se al partit Bolxevic.\nAug 1, 1917\nIntent de cop d'estat per sectors absolutistes liderat per Kornílov.\nA l'agost de 1917, es va intentar fer un cop d'estat protagonitzat per sectors absolutistes, liderat per el general Kornílov. Aquest cop d'estat és fallit ja que el govern provisional, ajudat per els Soviets i per el Partit bolxevic aconsegueixen sufocar el cop d'estat (malgrat les seves diferències). El suport dels bolxevics i dels soviets cap a kerenski els fa sortir reforçats i adquireixen privilegi. Mentre que el gov. provisional en surt debilitat.\nL'aprovació de les tesis de Lennin: inici de la revolució.\nEl partit Bolxevic accepta les tesis de Lennin com a pautes per a seguir amb la revolucio, (en detriment de les tesis de Karmenev, que eren l'alternativa a les de Lennin). Un cop tancat el debat de les tesis ens trobem a la porta de la revolució. El focus revolucionari és el Soviet de Petrograd, liderat per Trotski, el qual té la intenció de fer desaparèixer el govern provisional.\nOct 25, 1917\nL'esclat de la revolució Bolxevic.\nEl focus revolucionari és el soviet de Petrograd, liderat per Trotski, aquest proposa de fer boicot al govern provisional de Kerenski. Llavors el 25 d'Octubre, es produeix una insurreció dels obrers de Petrograd armats (amb suport de l'exèrcit), amb l'intenció d'ocupar el Palau d'Hivern, la seu del govern provisional. Paralel·lament a la base naval de Kromstadt els mariners realitzen una insurreció. La revolució es fa efectiva.\nPeriod: Oct 26, 1917 to Mar 29, 1920\nDesenvolupament de la revolució\nExpansió de la revolució\nDesprés de la revolució del 25 d'octubre, l'efecte de la revolució s'expandeix per altres nuclis industrials del país. En el novembre del 1917, els bolxevics controlen la part més central i septendtrionals (+ propera a Europa) del país. Encara hi ha zones controlades per Tzaristes, és a dir, el poder bolxevic encara no és homogeni, ja que els Tzaristes encara controlen zones de Rússia, ja que eren gent molt influent, Aquest context donarà a lloc a una guerra civil entre bolxevics i tzaristes.\nEleccions a Rússia\nEl novembre, es convoquen unes eleccions per a l'assamblea nacional constituent, de la qual els esserites en surten els vencedors, per altra banda els bolxevics esperaven millors resultats dels que vàren obtenir. Els bolxevics tenien prou poder per a tancar l'assamblea nacional i invalidar les eleccions, i així ho vàren fer. Els bolxevics realitzen un cop de força i tanquen l'assamblea.\nLennin es fa amb el poder.\nJust després de tancar l'assamblea (amb un cop d'estat) degut al resultat de les eleccions, Lennin lider dels Bolxevics assoleix el poder del país. Lennin crea un govern íntegrament bolxevic. L'estat i el partit es confonen, ja que el partit esdevé el nucli de poder del país amb un aire dictatorial. La direcció del partit esdevé en mans del Politbureau, dirigit per Lennin.\nTractat de Brevst-Litovsk\nLennin signa la pau amb Alemanya, per a tancar la 1a GM a Rússia, Lennin firma aquest tractat acceptant que perd part de territoris de l'oest de Rússia, per a donar-los a Alemanya com a condició del tractat. Això significa el fi de la 1a GM per als russos, i per lo tant es soluciona un dels problemes que més preocuava a la poblacio.\nPeriod: Mar 29, 1918 to Mar 29, 1921\nGuerra civil russa:\nQuan els Bolxevics arriven al poder, Rússia al ser tant gran era impossible tenir tots els territoris controlats, les zones que no tenien controlades el Bolxevics eren controlades per Tzaristes i burgesos. Això desencadena en una guerra civil entre l'exèrcit roig, revolucionaris (liderat per Trotski, mà dreta de Lennin) contra l'exèrcit blanc contrarevolucionaris (suportat per burgesia, Tzaristes...) La victòria acaba sent per a l'exèrcit roig degut al comunisme de guerra que aplicà Lennin.\nExecució del Tzar\nÉs durant l'inici de la Guerra civil quan membres revolucionaris, acaben executant al Tzar i a la seva família de la dinastía Romanov, per a evitar un rebrot del Tzarisme\nPeriod: Nov 20, 1918 to Mar 29, 1924\nMandat de Lennin, el pare de la revolució.\nQuan Lennin va arribar al poder, l'estat va organitzar-se de la manera segúent: Poder executiu: en mans de Lennin (fins al 24), + el consell de ministres (consell de comissaris del poble)\nPoder legislatiu: En mans del consell dels soviets o del soviet suprem. Tots els òrgans en mans del partit bolxevic o PCUS.\nLennin en el seu mandat aplica reformes per a fer de Rússia un país comunsita\n-Col·lectivització de les terres, nacionalització de la banca, signa la pau amb alemanya...\nPeriod: Aug 29, 1921 to Mar 29, 1928\nLa Nova Política Econòmica (NEP)\nPodem definir la NEP com la nova política econòmica impulsada a partir de l'any 1921 al acabar la guerra civil, que pretenia : augmentar la producció, i millorar les condicions de vida le la població, a més a més debilitar els sectors contrarevolucionaris i que el poble augmenti la seva confiança en la revolució. La NEP suposa el retorn a la economia de mercat i a restablir la propietat privada en el camp de la pagesia per a que surtin pagesos emprenedors.\nMar 29, 1922\nEl partit Bolxevic passa a dirse Partit Comunista de la Unió Soviètica (PCUS)\nDec 29, 1922\nEl naixement de la URSS\nUna de les idees de més pes en les tesis d'Abril de Lennin es compleix, neix la Unió de Repúbliques Socialistes Soviètiques, aquest país teòricament havia de ser un estat federal amb un alt nivell d'autonomia per a les repúbliques, però sota el mandat del successor de Lennin , Stallin no fou aixi, ja que Stallin va dominar les repúbliques de la URSS sota la tutela de Moscú sense cap autonomia per a elles.\nLa mort de Lennin: mor el pare de la revolució\nEn aquesta data mor el líder dels Bolxevics, Vladimir Lennin, tot el poble queda treumatitzat per la mort del seu cap, el seu successor serà Stallin (encara que no fos un dels favorits a succeir-lo ja que hi havia altres personantges més ben situats com Trotski)\nEls orígens de la Revolució Russa 1.5!\nLa revolució boltxevic\nSOCIALS - La Revolució Russa\nLa Revolució Soviètica i l'URSS\nRevolució soviètica i formació de la URSS\nHistòria de la URSS (Segle XX)\nREVOLUCIÓ SOVIÈTICA I L'URSS (1917-1941)\nLA REVOLUCIÓ RUSSA I L'ORIGEN DE L'ESTAT SOVIÈTIC


Cap a la dignificació del treball domèstic i de les cures | Barcelona Ciutat Refugi\nCap a la dignificació del treball domèstic i de les cures\nOcupació. Arriben cercant refugi, però acaben menystingudes i invisibilitzades realitzant treball de la llar i feines de cures en condicions precàries. Hi ha símptomes de canvi?\nQuan parlem de feines domèstiques, de neteja, de cura de persones grans, malalts o infants, segurament ens ve a la ment la imatge d’una dona estrangera, sovint racialitzada, en situació irregular i que treballa en condicions que cap de nosaltres no acceptaria. Realitzen les feines més invisibles i menystingudes de la societat, però és gràcies a elles que la societat funciona. Davant d’aquesta situació injusta, s’estan posant en marxa moviments de visibilització i reivindicació dels drets d’aquestes dones, a iniciativa d’elles mateixes, que s’estan començant a organitzar, i també de la societat catalana, generalment gràcies a grups feministes, però també gràcies a les administracions locals, com l’Ajuntament de Barcelona.\nLa situació administrativa incerta, el desconeixement de la realitat del país d’acollida o de la seva llengua i la necessitat imperiosa de treballar per sobreviure fan que moltes persones nouvingudes es trobin en la situació d’haver d’acceptar feines mal pagades, de dedicació horària molt extensa i a vegades físicament dures, sobretot en el cas de les anomenades internes.\nNorma Véliz, de Mujeres Pa’Lante, explica que moltes de les dones que aquesta entitat (sorgida fa més de deu anys per donar resposta a la necessitat de suport) atén o acompanya provenen precisament del col·lectiu d’internes. Tot i que viure amb una persona o una família els soluciona les necessitats de manera global (habitatge i sou), el cert és que moltes han de suportar condicions de treball que voregen l’esclavitud, d’explotació total, i fins i tot situacions d’assetjament sexual. La clandestinitat els fa pensar que no tenen drets, i la necessitat d’enviar diners a les famílies que han quedat al país d’origen les empeny a aguantar la situació durant anys. En el cas de les dones demandants d’asil, la situació no és gaire millor; es veuen abocades a les mateixes ofertes de feina, i la irregularitat sobrevinguda fins i tot les pot fer baixar un esglaó més en el sector.\nCreix la necessitat de les cures, però els sous no augmenten\nLa nostra societat envelleix ràpidament, i això encara s’accentuarà més en el futur. Segons l’Institut Nacional d’Estadística, del 18,7% de persones més grans de 65 anys es passarà a un 25,6% el 2031. Per tant, la necessitat de persones cuidadores augmentarà. En una economia de mercat com la que ens regeix, on se suposa que l’oferta i la demanda fixen els preus, aquest fenomen d’augment de la demanda hauria de millorar les condicions de les proveïdores de cures; el seu “preu” hauria de créixer. Però la Llei d’estrangeria, que aboca un gruix important de persones a la irregularitat, fa que el poder de negociació de les persones migrades sigui gairebé nul i que hagin d’acceptar, per tant, condicions indignes per tal de sobreviure.\nSi Espanya ratifiqués el conveni 189 de la Organització Internacional del Treball, es podrien garantir els drets laborals de les dones que fan feines de cura domèstiques\nPel que fa a les dones que estan en una situació regularitzada, la legislació laboral tampoc no les ajuda, ja que situa la majoria de feines de cura domèstiques dins el “sistema especial de treballadores de la llar”, que no els garanteix els mateixos drets que a la resta de treballadors i treballadores. Això es podria canviar si Espanya ratifiqués el conveni 189 de l’Organització Internacional del Treball (OIT), cosa que obligaria a igualar-los les condicions de feina (els permetria, per exemple, accedir a la prestació d’atur).\nMala fe o inconsciència de les famílies contractants?\nSegons explica Pedro Moreno, membre de l’entitat Anem per Feina, que forma part de la xarxa de Treball de la Llar Just, no sempre hem de veure “mala fe” en els casos de condicions de contractació per sota dels llindars legals (per exemple, en el tema dels sous i les hores de dedicació). Molt poca gent coneix els mínims establerts i el que representa per a les persones contractades que no s’arribi a aquests mínims.\nEl problema és la invisibilització d’aquestes tasques i d’aquestes persones a les llars, tant si són internes (dormen a casa del contractant) o externes. D’altra banda, cal tenir en compte que el treball domèstic ha tingut, i encara té, un valor social molt baix: tradicionalment l’han dut a terme, sense cap remuneració, les dones de la mateixa família i s’ha relegat a l’àmbit reproductiu. Per això, una de les tasques de la xarxa consisteix a sensibilitzar la ciutadania, assessorant les famílies contractadores de serveis, però també mitjançant la incidència política.\nL’apoderament de les treballadores\nL’altra tasca imprescindible que realitza la xarxa és la d’apoderar aquestes dones per anivellar els punts de partida de les negociacions amb els contractants. Ho fan amb recursos com la formació, l’assessorament i el treball conjunt amb l’Administració pública.\nEn els darrers anys ha crescut l’autoorganització de les dones treballadores de la llar per donar-se suport mutu i defensar els seus drets\nPerò, a banda de les entitats que fa anys que se dediquen a això, actualment assistim a un fenomen relativament nou: l’autoorganització de les dones treballadores de la llar. Ja existeixen un bon grapat d’entitats creades per elles mateixes per donar-se suport mutu i apoderar-se a fi de defensar els seus drets, que molts cops no coneixen i que, segons Carmen Juares, de Mujeres Migrantes Diversas, és per on s’ha de començar a treballar: formant en els drets i les lleis que les afecten. Una segona via d’apoderament, segons la mateixa Carmen, és la creació d’espais comuns, espais de trobada on poder compartir diferents situacions, concretar les reivindicacions, des del suport o l’acompanyament personal, i exigir les actuacions necessàries a les diferents administracions.\nTreballar plegades per dignificar les cures\nL’Ajuntament de Barcelona, conscient que les treballadores domèstiques i de les cures estan en una situació de gran precarietat i vulnerabilitat, ha engegat diferents projectes a la ciutat per visibilitzar la seva situació i ajudar a canviar-la a través d’actuacions que es puguin fer des del mateix consistori i, quan no sigui així, exigint les actuacions pertinents a les altres administracions competents.\nEntre els projectes que s’han posat en marxa destaquem la mesura de govern per a una democratització de les cures, amb tot un seguit d’actuacions adreçades a posar les cures al centre de les polítiques municipals, i, especialment, el document de propostes per a la dignificació i sensibilització en l’àmbit del treball de la llar i la cura de les persones, elaborat pel grup de treball del Consell Municipal d’Immigració de Barcelona (CMIB), en coordinació amb l’equip de la mesura de govern.\nEs tracta d’un treball participatiu realitzat al llarg del 2017 pels membres del CMIB, que inclou l’Ajuntament, entitats de persones migrades treballadores de la llar, entitats de la ciutat que fa temps que els donen suport i professionals del sector. El compromís de tots aquests agents queda reflectit en la declaració institucional per a la dignificació de les cures i en un conjunt de 68 propostes d’actuació al voltant de quatre eixos: règim laboral i seguretat social, migració i estrangeria, salut, reconeixement social i sensibilització i formació i apoderament.\nEntre les accions que es proposen destaquen les que exigeixen a les administracions competents que adeqüin les normes per garantir els drets fonamentals de les treballadores de la llar, especialment els laborals. Altres propostes s’encaminen a orientar, donar suport o informació a aquestes treballadores en relació amb els seus drets (en matèria d’estrangeria, de relacions laborals o de sanitat pública), i també a visibilitzar en les polítiques públiques l’economia de les cures, amb campanyes, estudis i, fins i tot, la creació d’un departament específic en les diferents administracions.\nPropostes per avançar\nSegons explica Núria Pàmies, secretària del CMIB, un cop presentat el document, a finals del 2017, es va crear un grup de seguiment perquè les propostes no fossin lletra morta, i s’ha començat a treballar en el desenvolupament d’algunes d’elles. Per exemple, Barcelona Activa, a través dels punts de defensa dels drets laborals a la ciutat, ha editat diversos materials d’informació sobre drets laborals adreçats a les treballadores de la llar, i també s’han elaborat materials de sensibilització per a les famílies.\nD’altra banda, s’està definint l’Espai de Cures, pensat per a les persones cuidadores (remunerades o no) i les persones cuidades, treballadores de la llar i famílies contractants.\nTambé s’està en procés de contactar amb la resta d’administracions aprofitant el moment polític actual. Per garantir que tots els agents que participen en aquest procés d’elaboració avancen en la feina, s’ha creat una comissió de seguiment que ja s’ha reunit un parell de vegades.\nFinalment, també s’està treballant en la comunicació, dissenyant campanyes i materials de difusió. L’objectiu és canviar la perspectiva de la societat i destacar les cures com un tema que incumbeix a tothom.\nVídeo del Consell Municipal d’Immigració de Barcelona sobre el treball de la llar i les cures


Càpsules - Escena Familiar\nDirectori Samfaina de colors Càpsules\n“Cada segon que passa, ja no torna a passar… I on se’n va? I on se’n van les coses que he fet en aquell segon?”\nUn personatge, que podries ser tu mateix, fa trampa al rellotge i guarda dins d’unes capsetes els moments del dia.\nUn concert als peus d’una finestra que ens mostra el teu món naïf.\nCada capseta és una cançó que fa veure la meravella de la quotidianitat del món de la infantesa. Aquest és el fil argumental de Càpsules, un concert diferent, senzill i emotiu de Samfaina de colors.\nXavi Múrcia és l’autor de la majoria de les cançons i juntament amb Mirna Vilasís posen les seves veus al servei d’una història sobre el pas del temps. Raquel Tomàs s’encarrega de la posada en escena d’aquest concert de música folk-rock amb projeccions de la Lyona.


Ser líders en R+D: un repte de tots - Comissió Europea\nLa setmana passada la Comissió va presentar un quadre de marcadors sobre la inversió en recerca i innovació duta a terme per empreses privades. En aquest informe s’hi poden trobar conclusions positives com per exemple que malgrat l’entorn econòmic advers les inversions van créixer un 2,6% a la UE durant el 2013 en l’àmbit d’R+D; o que l’empresa que lidera el rànquing mundial, Volkswagen, és una empresa europea. També n’hi ha d’altres de menys esperançadores: hi ha hagut un alentiment respecte l’any anterior, quan les inversions en R+D va créixer un 6,8% i, a més, Europa encara es troba per sota de la mitjana mundial (4,9%) .\nCal que hi hagi més bones notícies com aquestes, o com les de fa uns mesos, quan vam saber que els dos dels premiats amb el Nobel de Medicina 2014, May Britt Moser i Edvard I. Moser, eren beneficiaris d’una beca del Consell Europeu de Recerca. Cal, més que mai, que unim les nostres forces, que les empreses treguin el màxim profit dels programes europeus com l’Horizon 2020, que destina més de 80 mil milions d’euros a la Recerca i la Innvoació pels propers 7 anys, i cal que les empreses vegin en Europa un lloc propici per fer inversions en el camp de la recerca, només així podrem excel·lir, encara més, en l’àmbit de R+D i construir una vertadera economia del coneixement.\nAquí podreu trobar les principals conclusions de l’informe


VilaWeb, primer diari digital a formar part de la xarxa Midas de diaris europeus en llengües minoritzades\nHa estat acceptat com a membre de ple dret en l'assemblea feta a Flensburg\nL’Assemblea de Midas ha aprovat aquest divendres de manera unànime l’entrada de VilaWeb com a membre d’aquesta associació de la qual formen part diaris en llengües minoritzades d’arreu Europa. L’Assemblea ha tingut lloc en la ciutat alemanya de Flensburg (Slevig-Holstein) on hi té la seu el Flensborg Avis, diari escrit en llengua danesa i que representa aquesta minoria lingüística.\nFoto: Tim Riediger/ Flensborg Avis\nMidas agrupa 28 diaris, entre els quals hi ha Regió7, El9Nou i ElPunt Avui, dels Països Catalans, els grans diaris en suec de Finlàndia, com el Hufvudstadsbladet, el Västra Nyland, el Vasabladet i l’Österbottens Tidning, Der Nordschleswiger, el diari dels alemanys de Dinamarca, els diaris en alemany del Tirol del Sud, Dolomiten i Tageszeitung, Új Szó, publicació en hongarès d’Eslovàquia, el diari basc Berria, el Primorski Dnevnik, editat en eslovè a Trieste o el Kurier Wilenski, el primer diari en polonès de Lituània.\nFins ara els diaris que formen part d’aquesta xarxa havien de ser obligatòriament en paper però per primer vegada s’ha aprovat l’entrada d’un diari només digital. El director de VilaWeb, Vicent Partal, va ser l’encarregat de presentar el diari als directors dels altres mitjans i explicar-ne les característiques més destacades.\nEl grup Midas va ser fundat el 2001 i és un fòrum on comparteixen projectes i idees els diversos diaris que en formen part. Una de les activitats anuals de Midas és la celebració del premi Otto von Habsburg. Aquest any el premi ha recaigut en quatre diaris de Slevig-Holstein, en danès i en alemany als dos costats de la frontera, que han cooperat i han establert un sistema editorial per compartir notícies d’interès a banda i banda de la frontera que separa la regió.


El dormitori infantil: un petit món de fantasia -\nEl dormitori d'un infant ha de ser acollidor, còmode i divertit. Un petit món de fantasia. A MacMobles tenim mobles infantils segurs que els ajudin a créixer i desenvolupar-se. Recorda que és important comprovar que la seguretat de la canalla estigui garantida; fixa sempre a la paret els mobles que inclouen sistemes de retenció antibolcada.\nCom aquest dormitori infantil format per:\nLlitet per a matalàs de 120x60 amb rodes\nArmari de dues portes i dos calaixos\nCalaixera amb cuatra calaixos\nDisponible en varis colors i acabats\nLa secció de descans infantil de MacMobles t’ofereix un ampli ventall de possibilitats i opcions perquè l’habitació infantil del teu menut sigui un temple de relax per ell. Vine a les nostres botigues!\n2018-10-17 Home, Mobiliari infantil 0 458


El desembarcament de grans espases en territoris on no tenen arrelament sovint no porta els rèdits que busquen els partits\nMacarena Olona i Santiago Abascal en un acte de Vox a Còrdova. RAFA ALCAIDE / EFE\nBarcelonaUn candidat paracaigudista és aquell polític a qui la direcció del partit situa en una circumscripció que no és la seva. El cas més recent i polèmic ha sigut el de Macarena Olona, que ha sigut la candidata de Vox a la Junta d'Andalusia, tot i néixer a Alacant, viure a Madrid i no tenir cap vincle amb Andalusia. La portaveu de Vox al Congrés es va empadronar a correcuita al municipi granadí de Salobreña per poder concórrer a les eleccions andaluses, i ho va fer al domicili d'un regidor del seu partit per complir amb el requisit de la llei electoral andalusa, que obliga els candidats a tenir veïnatge administratiu a la comunitat. El seu cas no és ni de bon tros una excepció. I, en la majoria dels casos, el desembarcament de grans espases en territoris on no tenen arrelament no ha portat els rèdits que buscaven les seves formacions.\nAbans de la campanya, Vox presumia que podia doblar els 12 escons assolits i Olona deia que el seu objectiu no era ser vicepresidenta sinó disputar la victòria al president Juanma Moreno. El resultat és que només ha crescut dos escons i la majoria absoluta del PP el deixa fora del govern autonòmic . Amb una campanya 100% ideològica amb atacs a tort i a dret en una terra poc amant del conflicte, Olona ha mostrat un desconeixement total sobre la realitat andalusa. Prova d'això és que la candidata de Per Andalusia, Inmaculada Nieto, va demanar sarcàsticament en el primer debat que deixessin parlar Olona perquè expliqués què era Andalusia i Juan Marín, de Ciutadans, la va desafiar a cuinar torrijas.\nNo ha sigut l'única candidata paracaigudista que s'ha estavellat. Més dura va ser la caiguda de l'ex primer ministre de França Manuel Valls en el seu assalt a Barcelona a les últimes eleccions municipals, i això que va rebre importants sumes de diners d'empresaris catalans i madrilenys per pagar la campanya, com va destapar l'ARA . Els seus 100.000 vots als comicis i el posterior trencament amb Cs van deixar Barcelona pel Canvi en la irrellevància –amb un únic moment destacat quan va fer alcaldessa Ada Colau per evitar que ERC governés–. Amb només dos regidors —el mateix Valls i l'ex d'Unió Eva Parera—, va quedar al marge dels grans debats de ciutat i va acabar sortint del consistori per tornar a la política francesa amb un nou fracàs recent a les seves espatlles al quedar eliminat de la primera volta de les legislatives. La visió jacobina de Valls, que mai havia viscut a Barcelona tot i que hi va néixer i hi té família, no va encaixar amb la realitat de la ciutat. La centralitat que buscava la va perdre quan va negar que Catalunya fos una nació, quan va titllar el catalanisme d'"ètnic i antieuropeu" o quan es va posicionar en contra de l'ensenyament del català a l'escola.\nEls pitjors resultats del PP a Catalunya\nSi hi ha una operació que va resultar ser un autèntic despropòsit va ser la de situar Cayetana Álvarez de Toledo com a candidata a les eleccions espanyoles de l'abril i del novembre del 2019. A l'abril, l’operació Cayetana va fer fallida amb el pitjor resultat de la història del partit a Catalunya en unes generals –només igualat pels d'Aliança Popular el 1977 i el 1979–, aconseguint un únic escó, el de la cap de llista, en tot el territori català. Els conservadors es van quedar sense cap diputat a Girona, però també a Tarragona i a Lleida, dues províncies on històricament havien aconseguit representació. Álvarez de Toledo, que va néixer a Madrid i mai ha viscut a Catalunya, va arribar al PP col·locada per Pablo Casado i amb la reticència d'alguns sectors populars a Catalunya. Als comicis del novembre, els populars van esgarrapar un segon escó per Barcelona, però van ser els segons pitjors registres de la seva història a Catalunya i la cap de llista no va ser capaç de culminar la missió de Casado: repescar el votant extraviat a Cs i Vox. Dos mesos més tard, el regidor del PP a Barcelona Josep Bou va criticar la seva elecció, que va qualificar d'"error": "Per a Ciudad Real o per a Toledo sí, però per aquí no; aquí la gent vol catalans", va reblar .\nTampoc va ser reeixida l'operació per situar el diputat de Cs al Congrés Juan Carlos Girauta com a candidat per Toledo a les eleccions generals de l'abril i del novembre 2019. Si a les primeres la formació taronja va aconseguir un diputat, a les segones es va deixar més de 45.000 vots i va perdre la representació. Natural de Barcelona, Girauta va marxar de Catalunya "fart" de l'independentisme i es va empadronar a Toledo dos mesos abans dels primers comicis. Tot i guanyar les primàries per ser el cap de llista, els seus rivals van denunciar una tupinada i els membres de l'agrupació local de Talavera de la Reina van dimitir en bloc i van abandonar la formació perquè rebutjaven la incorporació de candidats que “no tenen cap vinculació amb la província”.\nEl politòleg Lluís Orriols admet que situar candidats paracaigudistes en circumscripcions foranes és "una pràctica habitual", però que cal diferenciar els casos. No és el mateix, explica, ser candidat a un ajuntament o a una autonomia, on cal coneixement del territori, que optar a un lloc al Congrés o al Senat. "Olona serà diputada al Parlament andalús –si no acaba renunciant a l'escó–, on no té cap arrelament, però Álvarez de Toledo al Congrés defensava un projecte nacional", recorda. En el primer cas, el professor i vicedegà de la Universidad Carlos III de Madrid sí que opina que pot generar un descrèdit de la política i allunyar els electors: "Si només acrediten empadronament no coneixen les problemàtiques d'aquest territori i això provoca un conflicte de representació", conclou.\nMacarena Olona Manuel Valls Cayetana Álvarez de Toledo


Euphorbia 6/11/09 22:45\nQuan s'acaba una etapa de la vida en comença una altra i s'ha de saber aprofitar. Tenir sempre ganes de conèixer i de fer coses és molt important, potser el més important de tot. Crec que una persona està acabada quan perd les ganes de saber noves coses, tot i que n'hi ha que mai han estat interessats per a res, això és molt trist.\nM. Roser Algué Vendrells 7/11/09 20:01\nTens molta raó. A més, quan has tingut la sort de dedicar-te al que t'agradava i t'hi has dedicat en cos i ànima et sents bé, tant que decideixes continuar...\nHe trobat un parell de frases sobre la vellesa força simpàtiques.\nSegons Shopenhauer, "els primers quaranta anys de la vida són el text i la resta, el comentari.\nI Gabriel Garcia márquez deia:"El secreto de una buena vejez no es otro que un pacto honrado con la soledad"\nMÓNICA 8/11/09 21:59\nSIEMPRE que concluye un ciclo es para dar paso a otro diferente y de cada uno aprendemos algo nuevo y desconocido, la vida es una gran escuela y la experiencia la mejor maestra, ojalá que lo que llegue sea lo suficientemente bueno para tu creciemiento espiritual y ayudarte en este camino de conocimientos y sabidura que todos emprendemos desde el nacimiento,\nel poema sobre la maestra es muy bueno me encanto eso de corazón de pajaro conoci algunas maestras así no puedo decir que la mayoria pero las que lo fueron jamas se fueron de mi memoria y su canto será siempre eterno.\nun abrazo señora la felicito y le djo un besazo\nM. Roser Algué Vendrells 9/11/09 21:12\nHola Mónica, yo he tenido la suerte de poder dedicarme a lo que realmante me ha gustado y a ello he dedicado mi vida. Mi padre fue un gran maestro y supongo que algo aprendí. Lo digo porque, lo mismo que a él,los niños y los padres me han querido mucho. Y sigo en la brecha, ayudando a los niños y niñas que vienen de otros países, para que aprendan el catalán y así puedan integrarse mejor en Catalunya.\nYo siempre he dicho que el mejor premio que la profesión me podía dar, es que de mayores los niños y niñas, tengan un buen recuerdo de mi. Tengo un poema la mar de tierno que me hicieron unas mamàs, algun dia lo pondré en el blog.\nTambién te digo que, sin embargo, cuando coges una opción, siempre se quedan cosas por el camino...\nMil grácias por tus palabras.\nAntònia Pons Valldosera 15/11/09 10:13\nHola Roser, ja fa uns anys em va passar això mateix, vaig haver de pre-jubilar-me a causa d'una malaltia. M'hi vaig resistir i volia incorporar-me poc a poc i he de dir que tant l'inspector com la inspectora mèdica i el director h estaven d'acord però l'administació va dir que era molt car. No va ser fàcil perquè tota la vida fent de mestra i de sobte trobar-te sense anar a l'escola... Pensant com plantejaries aquests tema o l'altre i adonar-te que ja no calia...\nSort en vaig tenir del Sàhara, del blog, dels llibres, dels nens sahrauís i de que de tant en tant em demanen per a fer alguna xerrada i no saps com m'agrada estar atra vegada davant dels ulls brillants dels nens i captar-los l'atenció des del primer minut.\nI quan les obligacions familiars m'ho permetin tinc un projecte: anar als Campaments a col·laborar amb el bibliobús: el Bubi. Contar contes sempre m'ha agradat.\nPetons ben forts.\nM. Roser Algué Vendrells 15/11/09 19:49\nHola Antònia, no sabia que teniem la mateixa professió. Me n'alegro, tenim sensibilitats properes...\nJo em vaig pre-jubilar voluntàriament per la LOGSE, doncs ja feia més de trenta anys que em passejava per l'escola...i la veritat, estava una mica cansada. No pas dels nens i nenes, sinó de tot l'entorn en general. Tants canvis, l'informatització de l'escola...Jo m'implico molt amb les coses i les responsabilitats de vegades em superen. Però és clar que alguna cosa havia de fer i vaig optar per fer voluntariat a l'escola, amb el vist i plau de la inspectora i el director. Així no he perdut el contacte amb el que durant tants anys ha estat la meva vida. A més, com que tinc tres llibrets editats, de tant en tant em demanen de fer algun escrit o algun petita col·laboració.\nTot i que no sóc gaire futbolera, vaig fer una auca del Pep, el Barça les tres copes i la vaig enviar al Club. Són petites coses ja que sense fer alguna activitat no mi puc estar, això sí, sense que les responsabilitats se'm tirin a sobre.\nTant de bo puguis realitzar les teves il·lusions amb els infants Saharauis.\nImma Cauhé 23/11/09 10:59\nHola, veig que més o menys estem a la mateixa etapa de la vida.\nJo de moment, no me plantejat continuar a l'escola, crec que dels 4 anys que vàrem entrar fins els 60 que n'hem sortit, ja són prous anys, ara vull tastar altres coses. Això no vol dir que deixi res d'arrel, i saben que si em necesiten aquí estic.\nPerò tinc moltes petites coses per fer que tots aquests anys no he pugut, i ara es el moment.\nEs molt bonic això que escrius.\nM. Roser Algué Vendrells 28/11/09 19:38\nHola Imma, doncs sí, em sembla que més o menys som de la matéixa quinta...Saps que passa ,que per a mi, continuar anant a l'escola és gairebé com una teràpia. Quan em vaig pre jubilar perquè em sembla que ja em tocaba, feia mig any que s'havia mort el meu pare i, és clar, vaig passar d'anar com una moto a no tenir responsabilitats i això no era bo. Sempre havia pensat que faria algun voluntariat, però on... era com començar de nou, en canvi a l'escola no havia d'aprendre a fer res de diferent i mantenia el contacte amb els nens i nenes. Vaig parlar amb el director i la inspectora i els va semblar molt bé. O sigui que cada dia vaig de 10 a 1 a fer aula d'acollida. La gent em diu perquè no m'he dedicat a escriure, però com que tinc tres llibrets publicats, ja estic satisfeta. A més escriure per editar és molt cansat i ja estic tipa de responsabilitats, perquè m'implico massa amb el que faig. Ara només vaig fent cosetes que em venen de gust...