Ajuntament de Santa Bàrbara | Rutes saludables\nInformació rutes saludables\nAquesta ruta la podem trobar mentre recorrem qualsevol de les altres dues, Molí de Vallés i la Dels Trulls del Deume. La ruta inicia en l’antic abocador municipal, situat en el Camí de Lligallo de les Coves, l’itinerari segueix al llarg de 6’4 km recorrent l’anomenada Via Augusta.\nLa Via Augusta és una de les calçades romanes més importants de l’Imperi Romà, el recorregut de la qual transcorria des de Gades (Cadis) fins a Roma.\nRecorrerem la Carretera vella de Tortosa a la Galera on veurem finques, camps i el Barranc del Pelós en arribar a la Carretera T-1025, la qual creuarem per seguir la ruta. Seguidament trobarem una amplia zona oberta amb arbres i una zona de pícnic per seure, descansar i fer un àpat.\nSeguint les indicacions, ens conduieixen fins el Camí de Potret el qual seguirem fins arribar la Carretera del Cementiri on està situat el Cementiri del poble i seguint aquest camí finalitzarem la ruta en el Passeig de les Escoles.\nRuta dels Parcs Biosaludables\nAquesta ruta va dirigida sobretot per aquella gen que vulgui caminar per dintre la zona urbana del poble i que a mes vulgui gaudir de fer exercici aprofitant els parcs bio saludables que tenim distribuïts al llarg de tot el poble.\nEl punt d’inici de la ruta es troba en la plaça del Centre de Jubilats Verge de Montserrat, seguirem en línia recta cap el Parc del Centre Cultural, continuant pel C. De la Verge de Montserrat passem per darrere el magatzem municipal per on arribarem a la Plaça de Bous, situada en el C. De la Llibertat. Seguidament girarem en el C. Hereu fins arribar al C. de la Pau on està situat el Parc del dipòsit antic, continuant pel C. Dels Reis Catòlics passarem per davant la Cooperativa Agrícola Sant Gregori i agafarem la Carretera de la Galera pel seu tram urbà on esta situat el Gimnàs Santa Bàrbara fins arribar a l’Hotel de Diego i baixar per la Rambla de Catalunya, on trobem l’ Institut IES Les Planes. Donarem mitja volta a la rotonda de la Plaça de Catalunya i continuarem pel C. Del Baix Ebre passant abans per davant la plaça de la Independència. Per continuar hem d’agafar el C. de Godall i avançar en línia recta fins trobar la rotonda amb el monument “De les mans un poble”, seguirem la Carretera TP-3311a fins arribar a la Plaça de les Oliveres situada en el C. de Jaume Balmes on també hi trobarem un parc bio saludable i al seu davant el Museu de la Vida a la Plana. Bordejant la C. de Madrid ens dirigirem cap al C. Major el qual seguirem direcció cap a dalt en arribar a l’Hotel Venta de la Punta, continuarem pel C. Major fins arribar al C. de Sant Domènech, on trobarem el Parc Municipal que també consta amb un parc bio saludable, una gran zona arborada i un parc infantil. Per continuar amb el nostre itinerari haurem d’agafar el C. del Doctor Cid i Torta i girar a la dreta en el C. dels Freginals, girar en el C. Lope de Vega i creuar el C. Sant Rafael per arribar a la última plaça amb una instal·lació de parcs bio saludables, la plaça Espanya, per finalitzar la ruta seguirem el C. de Sant Gregori fins arribar de volta al Passeig de les Escoles i seguidament a la plaça de Llar de Jubilats Verge Montserrat on finalitzarà el recorregut urbà dels parcs de salut.\nRuta els Trulls del Deume\nEl nostre recorregut comença en un tram urbà que s’inicia en la Plaça de la Independència.\nEns dirigim per l’Av. d’Europa i el Passeig de la Generalitat fins arribar a la Carretera de la Galera on trobem la Plaça de l’Alto, seguirem en línea recta el C. del Mossèn Joan Baptiste Sales fins arribar a la Plaça de bous, situada en el C. de la Llibertat, seguidament ens dirigirem darrere pel Camí de Potret, camí en el que podrem trobar diferentes finques de terra amb les seves casetes de camp pertanyents als habitants del poble.\nContinuant la nostra ruta els camins ens duen fins el Barranc de Lledó, barranc que parteix el terme de Santa Bàrbara amb els veïns de Tortosa, deixant aquest a mà dreta i finques d’oliveres a l’esquerra, el camí ens duu fins un punt històric del nostre poble; Els Trulls del Deume.\nEls trulls del Deume eren grans recipients que servien per recollir las desena part de les collites que les famílies que van colonitzar aquestes planes havien de pagar com a tributs en espècies. Daten del segle XVIII, problablement.\nUn cop superats els Trulls del Deume, finalitzarem aquest tram de ruta en el Canal de Xerta-Sènia, el cual recorrerem al llarg de 3’5km, durant tot el camí borejarem el canal fins arribar al Camí de Lligalo de les Coves, amb una distancia de 2’2 km. Seguint les indicacions marcades en el camí, aquest ens durà fins la carretera que parteix Santa Bàrbara amb la Galera, per seguir l’itinerari creuarem aquesta carretera i entrarem al camí situat al seu davant.\nCal dir que durant aquest tram podrem canviar de ruta si en arribar a l’antic abocador municipal, decidim seguir la ruta de la Via Augusta, on tindrem una zona de pícnic per seure i descansar.\nAra, seguint en tot moment les indicacions en el camí, arribarem a la finca de l’Abogat on està el Mas de Foguet, aquí podrem seure a la taula situada sota l’ombra d’un arbre per descansar, menjar i reposar forçes.\nPer finalitzar la ruta creuarem la carretera TP-3311 i seguirem el Camí de Foguet fins tornar a entrar en tram urbà, concretament en el C. de Godall el qual haurem de seguir direcció el C. de la Terra Alta fins arribar d’altre cop a la Plaça de la Independència on podrem donar per finalitzada la ruta.\nRuta del Molí de Vallés i el Camp de tiro\nEl nostre recorregut comença en un tram urbà que s’inicia en la Plaça de la Independència, tot seguit ens dirigirem pel C. de la Terra Alta fins arribar al C. de Godall en el qual girarem a la dreta per continuar pel Camí de Foguet.\nAquest camí ens durà fins la finca de l’Abogat on hi trobem el Mas de Foguet, aquí podrem entrar per veure el terreny, la construcció de paintball i el camp de cross, també tindrem una zona de pícnic.\nSeguint l’itinerari, la senyalització ens condueix per un caminet que arriba fins la Carretera TP-3311, tindrem que creuar-la per accedir al Camí de Lligallo de les Coves, camí que recorrerem un parell de km fins arribar al Canal de Xerta-Sènia.\nCal dir, que abans d’arribar al final del camí, podrem trobar l’inici d’una altra ruta, situada al costat de l’àntic abocador municipal està la ruta de la Via Augusta.\nRetornant a l’itinerari ens situem al Canal de Xerta-Sènia, seguint les indicacions en línea recta tindrem el canal a l’esquerra i finques a la dreta, recorrerem 1’7 km, trobant-nos el Barranc de la Martinenca durant el recorregut fins arribar a la Carretera de l Mas de Barberans, seguirem la carretera per la borera un petit tram fins arribar al Molí de Vallés.\nEl Molí de Vallés és un antic edifici construït el segle XIX com a molí d’oli i que durant les Guerres Carlines, probablement va tenir un ús militar. A la llinda de la porta principal es conserva la inscripció “AÑO 1816”\nPer continuar la ruta seguirem el camí que queda darrere el molí, seguint les indicacions en tot moment, el camí ens conduïra a través de finques d’oliveres fins el Camp de Tir indicat amb una senyal on també tindrem una zona de pícnic, on podrem descansar seient a les taules situades sota l’ombra que proporcionen els garrofers i arbres de la zona.\nContinuarem l’itinerari a través de camins envoltats per un mar d’oliveres, la ruta segueix pel Camí de Romeser, arribarem a la Carretera vella de Tortosa la Galera (Via Augusta) i seguint la senyalització aquesta ens portarà pel Camí de Potret, fins tornar a zona urbana. Des de el C. de la Llibertat on hi es situada la Plaça de Bous al davant, seguirem recte el C. de Mossèn Joan Baptiste Sales, passarem la Plaça de l’Alto i pujarem per la Carretera de la Galera, girarem pel C. d’Àngel Guimerà i seguirem per aquest carrer fins finalitzar altre cop a la Plaça de la Independència.


Espècies invasores – gisfera\nAl parc natural dels aiguamolls hi ha molta diversitat d’espècies de fauna i flora. D’aquestes espècies algunes són autòctones, és a dir, pròpies del lloc, i altres són al·lòctones, és a dir, han arribat des d’altres indrets del món. Algunes de les espècies que venen de fora tenen un comportament que afecta les espècies autòctones, són les espècies invasores.\nUn dels problemes greus que hi ha al Parc Natural és el de les espècies invasores, perquè desplacen les espècies pròpies del parc.\nSabries dir el nom d’alguna espècia autòctona? I alguna invasora?\nPer saber-ne més pots consultar: El llistat de fauna autòctona protegida o també El llistat de fauna invasora


Villa Baltezers Lakeside Riga Letònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla Baltezers LakesideCelmenes, Baltezers, Llacs Baltezers i Mazai, Riga, Letònia, LV-1024 - Veure al mapaExcel·lent8,1Basada en75comentarisVilla Baltezers LakesideVeure més fotos"We get room with the big terrace with lake view; it was poss..."SvetlanaLatviaVeure més fotosVeure totes les 36 fotosMolt bona ubicació 8,7Veure al mapa8,7Ubicació\nLlacs Baltezers i Mazai\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Baltezers Lakeside és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Baltezers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Villa Baltezers Lakeside també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Baltezers. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, cuina compartida per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com platja privada, pesca, esports d'aigua (no motoritzats). Villa Baltezers Lakeside és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Baltezers.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionscalefacciótelevisió de pantalla plana empolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cable Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


TOT Cerdanyola | 8 de març, Dia de la Dóna. Un TOT matriarcal.\nOpinió TOT Cerdanyola\n8 de març, Dia de la Dóna. Un TOT matriarcal.\n"Tenim por de les dónes, del seu poder, por de necessitar-les, por que ens abandonin i d´estar sols, per això les discriminem"\nper Danny Romero Mas 08/03/2018\nInauguració de les oficines del Tot Cerdanyola al Carrer del Pont l'any 1992 amb Maria Àngels Morral Foto: Cedida\nEl capritx del calendari fa que, avui dijous, sigui el Dia de la Dona. Malgrat tot, més que celebrar, jo diria millor: reivindicar. Exigir que homes i dones tinguin els mateixos drets, salaris i oportunitats a la vida. Fins aquí bé, tot correcte i standar, però, com no diré res de nou sobre el 8-M, us parlaré del matriarcat i el Tot Cerdanyola.\nEn l'antiguitat es considerava que la dona era propietat de l'home, tant del pare primer com del marit després. Malauradament sembla que aquest xip és molt difícil d'extirpar del cervell de l'home i evolucionem a passos molt curts, però durant tota la història fins a l'actualitat hi ha hagut exemples de societats en els quals les dones tenen el rol central, líders amb autoritat moral i política amb el do diví de la fecunditat com a pilar.\nSempre he pensat que un món dirigit per dones aniria molt millor, seria menys perillós, més respectuós amb l'entorn i no tan caòtic ni venjatiu. Per exemple, no crec que les dones fessin anar als fills a guerres absurdes, la dona té una altra naturalesa més pràctica i ètica, no tan competitiva ni guerrera, és més pacífica i assenyada, inclús, és més elevada. Però la manera de pensar de la dona no interessa, per aquesta raó l'home se l'ha tret sempre del mig. Subconscientment l'home sempre està a les faldilles de la mare. En el fons tenim por de les dones, por del seu poder real, por de necessitar-les, por que ens abandonin i d'estar sols, per això les discriminem i subjuguem a través de la força bruta superior de l'home.\nL'home, que segueix sent molt primari en alguns aspectes, només canvia que en comptes de portar "tapa-rabos" porta corbata. Els homes han estat cinc mil anys portant l'assumpte i no hem evolucionat gaire com a espècie. D'acord, tenim internet i naus espacials, la gent no va a la foguera i està l'invent de la Democràcia, però i què? No és sinònim d'una societat justa ni igualitària on la dona ha estat relegada al sac de les minories oprimides, quan en realitat, en el món hi ha més dones que homes.\nEl Tot Cerdanyola és un exemple del Woman Power. D'ençà que es fundà, fa 30 anys, la dona ha estat molt important, donant força i empenta en un àmbit tan difícil com el de la premsa local. Des de la Dolors Soldevila, qui va començar repartint a peu per tot el poble el Tot amb una cistella, l'autèntic motor de la revista als seus inicis. Després la seva filla, Maria Àngels Morral, qui ha estat l'editora i directora portant el Tot fins al qual és ara.\nJo fa sis anys escric al Tot Cerdanyola i sempre l'he vist envoltat i mogut per dones, per tant m'agradaria des d'aquí reconèixer i recordar a totes les dones que han deixat la seva petjada al Tot, confirmant, així de passada, la meva teoria de què el Tot Cerdanyola és un exemple de matriarcat. Recordo quan vaig començar. Allà hi eren la Maria Angles i la seva filla Laura Botella a la direcció, la redactora Judit Josa, qui em va donar l'oportunitat d'escriure i la coordinadora Belen Bolaños qui es va convertir en la meva mà dreta, a totes elles els hi estic molt agraït.\nAra, amb els nous canvis, més dones! Laura Grau va assumir la direcció i fins fa poc la Laia Tardós era a la redacció que ara ha passat a mans de la Mònica Garcia, a qui donem la benvinguda. No podem oblidar l'Ana de disseny, la Clara, la Montse Costas, la Marina, l'Elisabeth Serra, la Laura Llahí i les comercials Fina Rosas, l'Alicia, la Marta i la Montse Ristol. Moltes dones en aquests 30 anys, de segur que em deixo a moltes, ho sento, però ja podeu comprovar que el Tot Cerdanyola és un medi amb una clara tendència femenina, no confondre amb feminista, i això ha estat sinònim d'èxit i d'expansió.\nFelicitats a totes i a seguir lluitant per la igualtat, nosaltres, els elementals homes, us ajudarem tot i les limitacions que el nostre gènere comporta. Ajudeu-nos a ajudar, si us plau. Aloha!


Campus: Benvinguda al Curs 2013-14\nper Alex Bové (Tècnic Informàtic) - martes, 17 septiembre 2013, 11:53\nBenvinguts/des a aquest nou curs 2013-2014!!\nCom veureu tenim algunes novetats en el disseny de la plataforma virtual atès que hem actualitzat la versió del Moodle. Esperem que us sigui agradable i fàcil de navegar i alhora gaudiu també de les seves millores.\n- Horari de la primera jornada presencial del curs 2013-2014, 5 d’octubre del 2013\nEls alumnes no tindreu accés al campus fins al dissabte 5 d’octubre, quan per la tarda rebreu un missatge al vostre mail amb el pasword per entrar al campus. Aquells/es que dilluns encara no l’hagueu rebut, us preguem que ho comuniqueu mitjançant correu electrònic al tècnic informàtic, Àlex Bové. (above@iscreb.org).\nMolts ànims i bon estudi!!


JAZZ I FOTOGRAFIA DE PRIMERA MÀ: DAVID MENGUAL FREE SPIRITS BIG BAND (Barcelona, 16-10-2013)\nDavid Mengual ens explicava a l’entreacte de l’actuació que són un grup treballador, que fa 4 anys que es van trobant per a assajar i que els projectes van sorgint amb fluïdesa. Un home content, vam trobar. Un músic que se sent partícip d’aquesta banda d’esperits lliures, no com a líder indiscutible, sinó simplement com a conductor. Pel que vam poder sentir, aquesta banda ha assolit en les seves peces un nivell de complicitat que combina perfectament els nusos i compassos globals, amb els temps dedicats als solos o duos, una compenetració que fa l’efecte com si es produís per intuïció. Destaca la llibertat de la que disposen tots els solistes per a mostrar les seves millors armes i, no tinc cap dubte de que això contribueix a un resultat final més brillant i, sobre tot, molt més empàtic pels propis músics i, com a conseqüència, pel públic. Aquest sembla doncs el secret: tots partícips i tots protagonistes, tots junts i un resultat coral i unit.\nTenint en compte que el darrer disc de la Big Band és de principis d’any (“Menta, diari sonor”), era d’esperar que ens oferissin novetats. El concert però va començar amb una de les peces més suggestives d’aquest darrer disc: Falguera. Va ser la primera evidència de que les intencions passen per arribar a grans clímax en cada peça. En aquest cas es tracta d’una estructura de sonoritats simfòniques que acaben en un esclat amarat de rock progressiu representat per un abrandat solo de guitarra.\nLa part gruixuda de l’actuació va venir després. En David Mengual ens presentava una obra que podria durar “entre 3 hores i 3 dies” (sic) en funció de la durada dels solos... Es tractava d’una broma, naturalment, però il·lustra amb claredat quina és la idiosincràsia del grup. Tots lliures, tots construïm.\nLa suite, composada pel pianista Toni Vaquer, respon al nom (ens va semblar que encara provisional) de “Vertebrats”. En van interpretar 4 dels 6 moviments que sembla que conté, i va ser com un viatge. Com ho faria un conta-contes, la big band va desgranar una música suggeridora i divertida, com si expliqués una història. En van passar moltes de coses per la nostra imaginació mentre arribaven els duos, els solos, les dues bateries encomanant-se mútuament....\nImaginatius i feridors! duo tenor–bateries,\nduo trompeta-saxo tenor,\nmoltes pinzellades free, sobre tot en els solos i també en alguns passatges amb textures de guitarra i pedals; també des del piano, manipulant directament les cordes. Si aquests protagonismes van ser un encert, val la pena destacar també els timbres d’aquesta Big Band. Els metalls són d’una dolçor exquisida, encapçalats pel trio de tuba i trombons, contrapuntats vigorosament per les tres trompetes.\nLa suite, o el que de moment coneixem d’ella, després de noves passades pel rock progressiu, el free i fins i tot l’smooth-jazz, acaba amb una aparició del swing i el blues, per mitjà d’un walking reconciliador del contrabaix, que obre novament les portes al rock i finalitza amb un tutti gairebé simfònic.\nEl show acaba amb els músics encetant una mena de marxa dixieland. “Himne” es diu i el compositor és un dels bateries del grup, l’Oriol Roca. Mentre sona la marxa, els músics van deixant l’escenari, fins acabar la peça drets a mig camí del camerino del Jamboree. Tot plegat un regal amb molta projecció que ens agradaria veure girar pels escenaris del País.\nEtiquetes de comentaris: Concerts, David Mengual Free Spirits Big Band, jamboree


Com podem datar una fotografia? - MMB Blog\nHome / Biblioteca / Com podem datar una fotografia?\nPresentem una de les últimes adquisicions de l’Arxiu Fotogràfic. Es tracta d’una panoràmica del port de Barcelona, vista des de la muntanya de Montjuïc (Ref. 51365F, Autor: J. Martí, ca. 1885). Un dels elements interessants que hi trobem és la perspectiva de l’edifici de les Drassanes Reials, quasi en primer terme.\nPer a datar les fotografies, sovint hem d’utilitzar recursos de suport dins la mateixa imatge. En aquest cas, tenim una sèrie de detalls que ens donen les pistes. Per exemple, el monument a Colom encara no s’ha construït (1888) , ni tampoc els “Tinglados” de fusta (1886) que es varen aixecar sobre el Moll de la Muralla (avui Moll de Bosch i Alsina, i conegut popularment com a Moll de la Fusta). També la presència del Baluard del Rei (és l’estructura que està més a la dreta del recinte de les Drassanes) encara existeix (es va enderrocar cap el 1890).\nSegons el projecte de F. La Gasca sobre l’empedrat dels molls de la Muralla, Drassanes i Barcelona (1882), sabem que el Moll de la Muralla està acabat, i ens descarta que la imatge sigui anterior a 1882. Així mateix, la presència de grues hidràuliques al moll també ens acota la cronologia. Segons el projecte de F. La Gasca i J. Valdés (1884) Acta de recepció provisional del material per a la instal·lació de grues hidràuliques, sabem que entre 1884 i 1885 ja estan instal·lats aquests aparells.\nTambé les fotografies de cronologia propera ens ajuden a trobar indicis de datació de la imatge que entra a les nostres col·leccions. Tal és el cas d’aquesta imatge (Ref. 26936F, ca. 1880), en la que és visible com s’està construint el Moll de la Muralla i com el port guanyarà terreny al mar. Això permetria, en anys posteriors, edificar immobles com la Duana o el monument a Colom.\nDatar la fotografia que tenim a les nostres mans, a vegades ens obliga a educar la vista per tal de saber mirar i llegir aquestes formes que, paral·lelament, documentarem amb altres fonts visuals i escrites. Si aprenem a fer aquest petit exercici, sovint podrem veure informació que, aparentment, està amagada als nostres ulls.


AE Prat - Web oficial Terrassa FC\nPoves no formarà part del Terrassa FC 20/21\nTerrassa FC Dilluns, 17 Agost 2020 19:21\nEl davanter de Pallejà causa baixa del primer equip terrassista.\nEl Terrassa FC fitxa el lateral dret Eric Ruiz\nTerrassa FC Dimarts, 02 Juliol 2019 20:10\nEl jugador pratenc formarà part del Terrassa FC 19/20.\nTerrassa FC-Prat: un rival temible\nTerrassa FC Diumenge, 10 Març 2019 20:41\nUn Terrassa FC sense la pressió de defensar plaça de promoció afronta el matx a l’Olímpic contra el Prat coneixedor de la fortalesa del rival, que lluita per la primera posició tenint en compte el seu pretèrit recent a Segona B.\nPrat-Terrassa FC: un xoc de trens\nTerrassa FC Dilluns, 15 Octubre 2018 22:18\nEl Terrassa FC intentarà obtenir algun punt de la visita a l’AE Prat, clar candidat a la promoció d’ascens. Es tracta d’un xoc de trens entre dos equips amb experiència en categories superiors i que intenten abandonar la Tercera el més aviat possible.\nPrat-Terrassa FC: rival directe i recent\nTerrassa FC Dilluns, 15 Gener 2018 17:51\nEl Terrassa FC intentarà mantenir el ritme positiu d’actuacions fora de casa al terreny del Prat. Els egarencs, quarts i en zona de promoció d’ascens amb 36 punts, superen en només un els pratencs, sisens amb 35 punts. Un duel, doncs d’alta volada.\nTerrassa FC-Prat: amb el referent de la Copa Catalunya\nTerrassa FC Dijous, 31 Agost 2017 00:06\nEl recent 1-0 (gol de Toro) favorable al Terrassa FC en la primera eliminatòria de la Copa Catalunya emmarca el partit de Lliga contra el Prat, descendit la temporada passada de Segona B i clar aspirant a l’ascens de categoria.\nTerrassa FC-Prat: novament a l'estiu\nTerrassa FC Dilluns, 24 Juliol 2017 18:32\nTerrassa FC i Prat disputen la primera eliminatòria de la Copa Catalunya a l’estiu, igual que el 2016 van jugar-se el Ciutat de Terrassa, que es van emportar els rogencs per 2-0.\nFran Piera de Segona B fitxa pel Terrassa FC\nTerrassa FC Diumenge, 29 Novembre -0001 23:45\nEl migcampista i exjugador de l’AE Prat, que formarà part d’un Terrassa FC que comença la pretemporada el 17 de juliol, és el 20è jugador confirmat de l'equip que dirigirà l'egarenc Cristian García.\nL'AE Prat serà el primer rival del Terrassa FC a la Copa Catalunya 17-18\nTerrassa FC Dilluns, 03 Juliol 2017 13:48\nEl Terrassa FC s'enfrontarà a l'AE Prat en la primera eliminatòria (a partit únic) de la Copa Catalunya. El partit se celebrarà el dissabte 29 de juliol a les 20.30h a l'Estadi Olímpic de Terrassa.\nUn Ciutat de Terrassa amb molta història\nTerrassa FC Dimarts, 02 Agost 2016 00:33\nEl Terrassa FC afronta la setzena edició del Trofeu Ciutat de Terrassa amb il·lusió. Líder en el palmarès del torneig, amb quatre victòries i, per tant, quatre Copes Torre del Palau a les seves vitrines, l’equip rogenc vol reconquerir-lo, fita que no assoleix des del 2011, quan va superar el Centre Parroquial San Cristóbal i el San Lorenzo en un triangular. Els egarencs també van conquerir el trofeu el 1984 (golejant per 5-1 el Defensor de Montevideo), el 1986 (escombrant per 5-0 l’Andorra) i el 2009 (batent el Centre d’Esports Sabadell per 1-0). El Centre Parroquial San Cristóbal de Terrassa el va aconseguir el 1983.\nCE Europa\tCristian García\tEC Granollers\tEstadi Olímpic de Terrassa\tFutbol Base del Terrassa FC\tfutbol femení\tJordi Cuesta\tSergi Arranz\tTerrassa\tTerrassa FC\tTerrassa FC 1906\tTerrassa FC B\tUE Sant Andreu\tXevi Molist\tÀlex Fernández\nAssignats els dorsals del Terrassa FC 20/21 femení\nÀlex Fernández, amb 12 gols, ascendeix en la llista de golejadors del Terrassa FC


Una Mercè gastronòmica\nINICI > ACTUALITAT > Una Mercè gastronòmica\nLa festa major de Barcelona acull diverses activitats relacionades amb la gastronomia\nTot a punt a Barcelona perquè comencin les Festes de la Mercè d’enguany. L’Ajuntament de la ciutat ha programat tota mena d’activitats lúdiques i culturals perquè els barcelonins i els visitants puguin gaudir de sis dies de festa, del 19 al 24 de setembre. I com cada any, al programa també hi trobareu algunes activitats especialment pensades per als amants de la gastronomia i el vi.\nEl Van Van. Mercat Gastronòmada és una iniciativa que omplirà el Parc de la Ciutadella de furgonetes i caravanes de menjar sobre rodes, on cuiners de diferents nacionalitats oferiran als visitants una àmplia oferta de cuina de qualitat, saludable i a preus assequibles. Presenta com a principal objectiu reivindicar l’ús col·lectiu de l’espai públic a través del bon menjar. Una apropiació cívica del carrer que converteix places i parcs en un gran menjador, aspecte que la normativa actual prohibeix, ja que no s’aprova la venda ambulant a la ciutat de Barcelona.\nÉs el primer cop que un mercat d’aquestes característiques se celebra a casa nostra, i comptarà amb més de 20 vehicles que s’utilitzaran com a espai de cuina i punt de venda. La iniciativa neix amb caràcter nòmada i voluntat de mercat itinerant, amb la idea d’establir un circuit a mode de gira per tot el territori català.\nL’edició d’enguany de la Mostra comença el 20 de setembre al passeig de Lluís Companys. Els cellers que hi participen, que pertanyen a alguna de les 12 denominacions d’origen reconegudes a Catalunya, oferiran degustacions dels vins i caves que elaboren als visitants. L’Institut Català de la Vinya i el Vi organitza aquesta edició amb la col·laboració de la Promotora d’Exportacions Catalanes, amb l’objectiu d’augmentar la promoció i la difusió de les qualitats dels vins i caves catalans. Us hem preparat un article amb tota la informació sobre la mostra.\nPa amb oli i Mostra d’Arrossos\nDesprés del seguici inaugural de les festes, els gegants, capgrossos, diables i la resta de participants es concentraran davant del Palau de la Virreina, a la Rambla, on el Gremi de Flequers repartirà pa amb oli per a tothom! I a la Rambla del Raval, ben a prop, s’hi celebrarà una nova edició de la Mostra d’Arrossos del Món, durant la qual es preparen els plats més diversos utilitzant diferents varietats d’arròs.\nLa Mercè, als Mercats\nLes nits de tapes ofereixen una nova experiència dels mercats de la ciutat: els clients poden viure un mercat diferent, nocturn i lúdic, i els venedors poden mostrar una altra cara de la seva professió amb propostes gastronòmiques creatives i originals. A més, el Mercat de la Vall d’Hebron celebrarà el primer aniversari de l’Espai Cuina’m amb Carles Gaig i La Cubana.\nXXIX Mostra Gastronòmica de Castelldefels\nEl 30 de setembre torna un dels esdeveniments gastronòmics més importants de Castelldefels. Un altre...


Els Munts (Sant Agustí de Lluçanès) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEntitat territorial administrativa Sant Agustí de Lluçanès (Osona) i Sora (Osona)\n42° 04′ 43″ N, 2° 09′ 12″ E / 42.0786°N,2.1533°E / 42.0786; 2.1533\nAl cim s'hi pot trobar un vèrtex geodèsic (referència 289093001), al costat del qual es troba el Santuari de la Mare de Déu dels Munts, i la seva hostatgeria que actualment és un restaurant.\n3.1 Per carretera\n3.2 A peu\nPanoràmica de les vistes cap al nordóest des de Els Munts\nEn el bell mig del cim hi ha uns mapes que senyalen els indrets més rellevants i ajuden a identificar tots aquests indrets.\nEls Munts està format per terrenys d'edat terciària i quartaria, totes les terres estan constituïdes per roques sedimentàries.\nA la muntanya dels Munts hi trobem una espessa vegetació, ja que és un cimal en el qual no es pot conrear degut la seva inclinació i el seu terreny abrupte.\nEn els Munts es registra un elevat índex pluviomètric, superior als 800 litres per metre quadrat anuals, la qual cosa fa que la muntanya presenti aquesta basta vegetació.\nEls arbres que tenen més presencia són el pi i el roure, arbres característics del Lluçanès.\nEls pins (pi roig i pinassa) els trobem preferentment a les bagues o llocs ombrívols, formant boscos espessos, especialment al nord de les carenades. A la tardor és un lloc on es poden trobar bolets gràcies a la humitat que hi ha en els boscos de pins.\nPer contra, en els indrets més assolellats i amb poca humitat, hi arrelen els roures.\nPer sota dels 700 metres, els roures i els pins van minvant en benefici de les alzines, arbre que viu còmode en terrenys de molta insolació i escassa humitat.\nLa fauna és força variada i es pot observar diferents espècies d'aus, mamífers i rèptils.\nLes aus més característiques són l' l'àliga marcenca (Circaetus gallicus), el corb (Corvus corax) i el mussol comú (Athene noctua).\nPel que fa als mamífers n'hi ha molts menys, ja que els darrers anys els humans han guanyat terreny i els animals han hagut de marxar. Els més coneguts són: l'esquirol comú (Sciurus vulgaris), conill comú (Oryctolagus cuniculus), llebre (Lepus europaeus), eriçó comú (Erinaceus europaeus), guineu (Vulpes vulpes), i el Senglar.\nI el rèptil més comú és la serp verda (Malpolon monspessulanus).\nL'única via de ferrocarril que travessa la comarca d'Osona és la línia de Renfe de Barcelona a Vic, Ripoll i Puigcerdà. L'estació més propera és la de Sant Quirze de Besora.\nEl més adient per arribar a Els Munts és accedir-hi per carretera o a peu.\nS'accedeix per l'autovia C-17, o l'Eix del Congost, sortida 82, enllaçant amb la carretera comarcal BP-4654 direcció Prats de Lluçanès fins a arribar al Collet de Sant Agustí. En aquest punt surt la carretera comarcal BP-4653 i després de poc més de 500 metres es troba el trencall cap a Els Munts.\nAltimetria de Sant Quirze de Besora fins a Els Munts\nUna segona opció és la mateixa C-17, sortida 68, i enllaçar amb la carretera comarcal BV-4608, més coneguda com La Trona, que va de Sant Hipòlit de Voltregà a Sant Boi de Lluçanès. Un cop s'hi arriba, seguir per la mateixa carretera fins a arribar a la bifurcació i agafar la carretera BP-4653 direcció Sant Quirze de Besora. Amb poc més de 30 metres, a la dreta, es troba el trencall cap al cim de Els Munts.\nDes de Sant Quirze de Besora es puja fins a arribar Els Munts. Els primers 7 quilòmetres és una constant pendent del 3% al 4%, però quan agafes el trencall a l'Hostal del Vilar, un cop passat El Collet de Sant Agustí, les rampes s'enfilen i en pocs moments es pot gaudir de pujades de menys del 10%.\nSón diverses les rutes que es poden fer per arribar al cim. Destaquem la que surt de Sant Boi de Lluçanès, ja que és una ruta curta, circular i de desnivell suau. Es passa pel Roure de la Senyora, així com per diverses capelles i ermites escampades per les muntanyes.\nEl tossal Els Munts, amb altitud de 1.057 metres, està situat exactament en la mateixa línia meridiana que passa per la Plaça d'Espanya de Barcelona del qual lloc dista 78 km en línia horitzontal.\n↑ «Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya».\n↑ 4,0 4,1 Vinyeta, Ramon. Alt Lluçanès Els Munts.\n↑ 5,0 5,1 Vinyeta, Ramon. Guies Monogràfiques, ELS MUNTS, Alt Lluçanès.\n↑ «Naturspain». [Consulta: 12/10/2017 17:14].\n↑ Mauri Portolès, Josep. OSONA, 17 excursions a peu.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Els_Munts_(Sant_Agustí_de_Lluçanès)&oldid=23478500»\nMuntanyes de Sora\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 maig 2020 a les 11:25.


El mite de la copa de vi al dia: bona o dolenta per a la salut?\nLa investigació descobreix que el risc de malaltia cardiovascular augmenta a mesura que creix el consum de begudes alcohòliques\nUna investigació de l’Hospital General de Massachusetts, l’Institut Broad del MIT i la Universitat d’Harvard (els Estats Units) ha conclòs que els suposats beneficis del consum lleu d’alcohol per al cor poden atribuir-se en realitat a altres factors de l’estil de vida que són comuns entre els bevedors. En l’estudi, publicat en la revista científica ‘JAMA Network Open’, van participar 371.463 adults (amb una edat mitjana de 57 anys i un consum mitjà d’alcohol de 9,2 begudes a la setmana) que formaven part del Biobanc del Regne Unit, una base de dades biomèdica a gran escala i un recurs d’investigació que conté informació genètica i sanitària exhaustiva.\nD’acord amb estudis anteriors, els investigadors van descobrir que els bevedors lleugers o moderats tenien el menor risc de malaltia cardíaca, seguits per les persones que s’abstenien de beure. Les persones que bevien en excés presentaven el major risc. Tot i això, l’equip també va descobrir que els bevedors lleus o moderats tendien a tenir estils de vida més saludables que els abstemis, com una major activitat física i ingesta de verdures, i un menor consum de tabac. El fet de tenir en compte només uns pocs factors d’estil de vida va reduir significativament qualsevol benefici associat al consum d’alcohol.\nL’estudi també va aplicar les últimes tècniques d’un mètode anomenat aleatorització mendeliana, que utilitza variants genètiques per a determinar si un vincle observat entre una exposició i un resultat és consistent amb un efecte causal -en aquest cas, si el consum lleuger d’alcohol fa que una persona estigui protegida contra les malalties cardiovasculars-.\nQuan els científics van dur a terme aquestes anàlisis genètiques de les mostres preses dels participants, van descobrir que els individus amb variants genètiques que predeien un major consum d’alcohol eren, en efecte, més propensos a consumir majors quantitats d’alcohol, i més propensos a patir hipertensió i malalties coronàries.\nLes anàlisis també van revelar diferències substancials en el risc cardiovascular al llarg de l’espectre de consum d’alcohol tant en homes com en dones, amb augments mínims del risc quan es passa de zero a set begudes per setmana, augments de risc molt més grans quan es passa de set a 14 begudes per setmana, i un risc especialment alt quan es consumeixen 21 o més begudes per setmana.\nEn particular, els resultats suggereixen un augment del risc cardiovascular fins i tot a nivells considerats de “baix risc” per les directrius nacionals del Departament d’Agricultura dels Estats Units (és a dir, per sota de dues begudes al dia per als homes i d’una per a les dones). El descobriment que la relació entre la ingesta d’alcohol i el risc cardiovascular no és lineal, sinó exponencial, va ser recolzat per una anàlisi addicional de les dades de 30.716 participants en el Biobanc Mass General Brigham.\nPer tant, encara que reduir el consum pot beneficiar fins i tot a les persones que prenen una beguda alcohòlica al dia, els beneficis per a la salut de la reducció poden ser més substancials (i, tal vegada, més significatius des del punt de vista clínic) en aquells que en consumeixen més. “Els resultats afirmen que no s’ha de recomanar el consum d’alcohol per a millorar la salut cardiovascular, sinó que la reducció de la ingesta d’alcohol probablement reduirà el risc cardiovascular en tots els individus, encara que en diferent mesura segons el nivell de consum actual”, afirma un dels investigadors.\nObservador abril 01, 2022 | 08:28\nUna mica de compte, que no ens passi com a aquell del conte, que diguè al metge que ell no bevia, no fumava, no prenia café i no tenia relacions sexuals. I el metge li respongué: "Aleshores, perquè em vé a veure?. Vosté és un mort en vida".


Tipus d'audiòfons | General Optica\nLa teva salut visual i auditiva /\nLa teva salut auditiva /\nTrobar l’audiòfon que s’adapta millor a les teves necessitats és imprescindible per beneficiar-te de més qualitat auditiva.\nPer això, posem a la teva disposició totes les opcions perquè gaudeixis d’una solució auditiva totalment personalitzada.\nAquests audiòfons responen al disseny més convencional i clàssic, tot i que ara hi ha nous acabats i materials (consulta amb els nostres experts els models disponibles). Estan dissenyats perquè quedin situats darrere de l’orella, de manera que són els més senzills i fàcils de col·locar. A més, tenen una gran fiabilitat i qualitat auditiva.\nLa tecnologia més nova en audició, inserida en una càpsula anatòmica que s’adapta a l’interior del teu conducte auditiu. Una opció eficaç i discreta.\nLa solució més discreta del mercat, atès que es tracta d’una solució intracanal que s’adapta a l’orella interna i converteix l’audiòfon en un element pràcticament invisible. Aquests audiòfons digitals t’ofereixen una captació més natural del so i menys interferències amb el vent.\nAquests audiòfons combinen les prestacions dels audiòfons retroauriculars i les dels CIC. L’auricular s’allotja a l’interior del conducte auditiu, cosa que permet que l’audiòfon sigui més petit i discret.\nL’última novetat en audiòfons! Aquests audiòfons recarregables t’ofereixen la màxima comoditat i llibertat per poder adaptar-se totalment al teu exigent ritme de vida. Es carreguen fàcilment amb bateria i et proporcionen autonomia durant tot el dia.\nLa combinació perfecta d’ulleres i audiòfons. Les varetes auditives, discretament integrades a les ulleres, et permeten solucionar diferents problemes d’audició.\nA General Optica t’assessorarem perquè descobreixis l’audiòfon que fa per tu:\n• Descobreix tota la gamma d’audiòfons i tria el que et vagi millor.


Indiecat - Música en català: Descarregar Interferència - Marc Parrot (2007)\nLa carrera artística de Marc Parrot va començar el 1990 amb el grup Regreso a las minas amb qui va gravar un disc titulat com el grup que va editar Warner. Les diferencies amb el productor, van fer que el resultat final fos força diferent a la idea original i això va provocar que en Marc s'interessés cada cop més pel món de la producció a fi de controlar millor la seva feina. Aquesta es convertirà en una constant en tots els seus discos.Al poc temps va muntar el seu primer estudi de gravació i és allà on composa i pre-produeix el seu primer disc en solitari, Sólo para locos . Gravat el 1993 entre Barcelona i els estudis Eastcote de Londres i produït per Zeus B. Held, aquest enregistrament sentarà les bases d'una manera de treballar i de fer música que l'acompanyaran a partir d'ara. L'àlbum rep molt bones crítiques i el director de cinema Julio Medem va incloure la cançó "Sólo para locos" a la película Tierra. Paral •lelament Marc comença a produir a d'altres artistes i a composar i enregistrar músiques i sintonies per a televisió.\nAl 2007 continua la seva feina com a productor a l'estudi i dedica una part de la primera meitat de l'any a enregistrar un nou disc en català titulat Interferència que surt al carrer el 8 d'octubre. El 15 de setembre comença la gira al Mercat de Música Viva de Vic, passaran pel Bam i tindrà presentació oficial a Barcelona el 29 de novembre al Bikini.Us deixem el CD per DESCARREGAR\nPublicat per Indiecat a 21:43\nAnònim 25 de gener de 2012, a les 12:43\nL' enllaç a deixat de funcionar


Reformes estructurals vs patchwork comptable – albert castellanos\n22/05/2010 a Economia, Política\nRepassant l’Informe Mensual de la Caixa d’aquest mes de maig descobreixo un article amb un títol suggerent d’Àlex Ruiz titulat ‘Temps de crisi, oportunitat de reforma econòmica?’. L’article cita un interessant estudi de l’OCDE que analitza 20 casos de reformes estructurals en diversos països, que sosté que els mercats laborals de productes i serveis són més proclius de ser reformats en temps de crisi econòmica com l’actual. Sembla de lògica que les reformes en profunditat siguin més fàcilment aplicables i acceptables quan s’evidencia una necessitat de canvi.\nAra bé, l’article també destaca la importància del com es s’implementen aquestes reformes per tal que tinguin un èxit. Per una banda, que responguin a un clar mandat electoral i que, preferentment, s’abordin als inicis de legislatura. En segon lloc, es constata que l’adopció de reformes estructurals requereixen terminis llargs. Com a exemple, la reforma del sistema de pensions francès, que va durar més d’un any precedits de dos anys de treball previ.\nLes reformes proposades pel Govern ZP no segueixen cap d’aquestes receptes. Temeritat o inconsciència? Sense necessitat d’entrar en l’efecte redistributiu de les reformes – fet que ha indignat l’opinió pública pel contrast amb els ‘causants’ de la situació actual – plantejar reformes de gran abast sense garantir un ampli consens polític i social no només es pot considerar una actitud política suïcida sinó que les converteixen en inacceptables. Tots som capaços d’entendre que toca assumir ajustos importants per superar la situació actual, però és imprescindible que siguin percebuts com a necessaris i positius pel manteniment del nostre Estat del Benestar i la millora del nostre sistema de govern. Si es treballen més hores, o es cobra una pensió més baixa o els funcionaris cobren menys ha de ser per alguna cosa més que per equilibrar els pressupostos públics.


Surt al mercat el disc homenatge a Janio Martí, enregistrat a l’escola de Música de Vilafranca | RTVVilafranca\nSurt al mercat el disc homenatge a Janio Martí, enregistrat a l’escola de Música de Vilafranca\nAmb el nom de «Harlem Group Days» el disc és un homenatge al músic i director d’orquestra vilafranquí Janio Martí.\nAmb el nom de «Harlem Group Days» el disc és un homenatge al músic i director d’orquestra vilafranquí Janio Martí. Es tracta d’una idea que fa un parell d’anys va tenir el seu fill, el també músic Josep ‘Pinyu’ Martí. La proposta repassa temes clàssics, reinterpretat per un grup de 6 músics i amb pinzellades d’estil jazzístic. Això sí, sense perdre l’essència i el caràcter ballable de les cançons.\nEl músic i director d’orquestra Joan Antoni Martí Soler, més conegut per Janio Martí, era pianista de formació. Va començar la seva carrera el 1957 i durant més de 40 anys va amenitzar les festes majors arreu del país. El fill de l’artista explica és emotiu gravar el disc d’homenatge al seu pare a Vilafranca, la que va ser la seva ciutat natal. Concretament, ha estat enregistrat a la tercera planta de l’Ateneu Municipal de la Plaça Penedès, a l’Escola Municipal de Música Maria Dolors Calvet, als que agreix la seva predisposició.\nEl repertori inclou temes clàssics com New York, New York; Volare o La vie en rose i també una cançó que en Janio Martí va escriure com l’himne de Carnaval de Sitges, que està com a bonus track. El disc és un homenatge a un tipus de música vinculada a l’orquestra i al ball de l’envelat.\nA banda del CD en format físic, aquesta proposta musical es podrà escoltar en directe el proper 24 de juliol al Retiro de Sitges, un espai artístic i personal important a la vida del director i músic vilafranquí.


"Era important explicar qui hi ha al darrere del fenomen de les renovables" "Era important explicar qui hi ha al darrere del fenomen de les renovables"\nMiquel Andreu, durant el discurs de recollida del Premi Barnils en categoria de mitjans locals i comarcals. Foto: Arnau Carbonell\nEl periodista Miquel Andreu va decidir no limitar-se a publicar el degoteig de projectes d’energies renovables que s’estan projectant a les Garrigues sinó que va voler explicar qui hi havia al darrere de tot plegat. Durant vuit mesos va recopilar informació sobre la cinquantena de projectes eòlics i fotovoltaics registrats que es volen fer a la comarca i va descobrir que el 80% dels 51 projectes depenien només de sis empreses. El resultat va ser el reportatge “Una ‘revolució’ en mans del gran capital”, publicat al Som Garrigues, amb què ha guanyat el Premi de periodisme d’investigació Ramon Barnils 2021 en la categoria de mitjans d’àmbit local i comarcal.\nQuè et porta a investigar sobre qui hi ha al darrere de les centrals eòliques i energètiques que es projecten a les Garrigues?\nArran del decret de renovables de finals del 2019, es comencen a fer públics diversos projectes de renovables a la web de la Generalitat. Inicialment són relativament petits, però em va cridar l’atenció que el primer de certa dimensió es presentava sota el nom de Pla Financer, i vaig pensar que potser es tractava d’algun inversor local. Com que com a mitjà comarcal tenim la dèria d’intentar que no se’ns escapi res, vam buscar de qui era l’empresa i vam trobar que l’adreça que constava no era de cap empresa sinó d’un xalet de l’amo de Nufri, una empresa de fruita. I em va sorprendre que ja estigués invertint en renovables. A partir d’aquí, a mesura que van anar sortint altres projectes més grans vaig agafar per costum anar a buscar la SL que sortia i buscar qui hi havia al darrere.\nI què vau descobrir?\nQue el 80% de tots els projectes els promovien sis grans empreses, totes amb seu fora de Catalunya. Fins aleshores, ens havíem limitat a anar publicant els nous projectes que apareixien, però quan t’adones que la dimensió del fenomen és la que és, et planteges publicar amb una visió global que permeti entendre què està passant i qui ho està promovent. Era important donar al lector la dimensió no només a nivell quantitatiu sinó explicar qui hi ha al darrere del fenomen de les renovables.\nUs va sorprendre que un 80% dels projectes depengui de grans grups? O ja intuíeu que qui hi ha al darrere d’aquest tipus de projectes sol ser el gran capital?\nD’aquestes sis grans empreses, tres no ens sorprenen gens perquè ja registraven els projectes de la Generalitat amb el seu nom conegut, no se n’amaguen, com són Repsol, Naturgy i Enel/Endesa. Però sí que n’hi ha tres que no són empreses energètiques habituals, es tracta de Forestalia, Ignis i Statkraft. Forestalia és propietat d’un dels germans del Grupo Jorge, un magnat del sector porcí aragonès, uns magnats del porcí, que ja tenia alguna petita inversió en renovables. Un dels germans deixa el grup per dedicar-se exclusivament al terme energètic i crea Forestalia, que és una referència empresarial a l’Aragó i s’ha fet d’or amb el tema energètic. Aquest cas m’ha sobtat a mi, i també a gent que s’havia fet ressò de les lluites de les empreses de les empreses càrniques, amb el tema de les falses cooperatives, d’Osona, del Segrià i de la Franja, perquè el Grupo Jorge és part d’aquest conflicte.\nI les altres dues?\nEn el cas d’Ignis també em sorprèn que un dels responsables és José Sarasola, germà de Borja Sarasola, que havia estat president de Noves Generacions del PP a Madrid, diputat i conseller de Medi Ambiet a la Comunitat de Madrid, i un dels imputats del cas Púnica. A més, dins l’empresa també hi ha Santiago Bordiu, un cognom que et fa aixecaar la cella. I tot i que no hem pogut trobar la relaciò directa amb la família del dictador, el perfil familiar dona una una mica la idea de quin tipus d’empresari estem parlant: Santiago Bordiu té dos germans, que són advocats de de l’Estat, un per Palencia i un per Barcelona.\nD’altra banda, Statkraft és l’empresa energètica pública de Noruega, que em va desconcertar molt que estigués invertint a les Garrigues. Vaig buscar i vaig trobar que el delegat a Espanya de l’empresa és Ignacio Domecq Carrión, aristocràcia andalusa, nebot de José Manuel Entrecanales, que és president d’Acciona i cosí de José Entrecanales Carrión, que s’ha casat fa poc amb una filla de Bertín Osborne… Tot aquest perfil de gent sí que em sorprèn. És a dir, que hi hagi Repsol, Naturgy o Endesa no em sorprèn gens però no m’esperava que hi hagués aquest perfil de burgesia-artistocràcia madrilenya i alguns de llotja de Bernabéu invertint en renovables. No són perfils que acostumem a asociar aquest tipus de fenomen. Per mi és important explicar qui hi ha darrere de tot això, perquè pot ajudar a entendre el per què.\nA les grans empreses del sector energètic, sovint hi trobem vinculats noms de la classe política. I ara amb l’explosió de les renovables, tornen a aparèixer noms lligats a grups empresarials poderosos i ben situats.\nSuposo que hi han vist un filó, s’han adonat que les grans inversions aniran per aquest camí i han obert un front en aquest sentit. Algunes empreses són relativament noves, com Ignis, que és del 2015, o Forestalia que com a molt fa una dècada que s’hi ha posat. I no venien del sector. És el gran poder, la llotja del Bernábeu, que busca fer diners allà on pot ser més fàcil.\nHas dit que explicar qui hi ha al darrere et permet ajudar entendre el per què. A què et refereixes?\nA per què aquestes empreses estan apostant per aquest tipus de projectes i en aquestes comarques. No els ho he preguntat directament, però sí que t’adones que hi ha un perfil que pot donar a entendre la motivació que hi ha, com la rendibilitat dels diners. Després, buscant informació de cada empresa trobes que hi ha moltes operacions de compravenda internacional que a mi se m’escapen. Jo sóc un periodista de les Borges Blanques, del SomGarrigues, el que volia explicar és que hi ha aquests moviments i a partir d’aquí el lector es pot fer una idea de la motivació que tenen aquests perfils per invertir en renovables.\nI això també implicarà conseqüències diferents pel territori.\nCrec que és important que el lector sàpiga que aquells moviments de terres que hi haurà aquells dies o aquella reunió que farà l’Ajuntament amb representants d’Ignis o Starcraft tenen a veure amb això, malgrat potser no sabem qui són. Que les Garrigues són un escenari de moviments que s’estan fent a nivell internacional del pinyol del poder, i que no som aliens a tots aquests moviments, al contrari. Som un terreny un abonat perquè aquí aterrin aquest tipus de projectes, per qüestions socials, econòmiques i demogràfiques, no només climatològiques.\nAl reportatge fas referència a l’impacte d’aquest tipus de projectes al territori pel que fa a la fesomia. Aquest impacte al paisatge també és important?\nSí, volia donar a entendre el salt d’escala que suposa tot això. Perquè fins ara les Garrigues, igual que comarques com la Ribera d’Ebre, la Segarra, la Conca de Barberà o el Segrià havien acollit projectes de renovables sobretot d’eòlica. I per tant quan imaginem el fenomen que vindrà és fàcil associar-ho al que ja tenim. Però estem parlant d’aerogeneradors molt més grans i més quantitat, una concentració que no hem vist mai. I si parlem d’energia solar fotovoltaica, no tenim referència de les dimensions que suposa una central solar de cent hectàrees, i molt menys en una mateixa zona on n’hi hagi tres o quatre de projectades. És un salt d’escala molt difícil d’explicar perquè no tenim referències.\nEl molí més gran que tenim a la comarca, que quan es va instal·lar el 2013 era el més gran de Catalunya, fa tres megawatts de potència, i ara estem parlant de molins que fan sis megawatts. La nostra feina també és explicar que estem davant d’això, no d’alguns molins més dels que ja tenim vistos, sinó de molts més molins, molt més grans i en tema solar amb una dimensió que no hem vist mai ni en aquestes contrades ni a la resta de Catalunya.\nEt vas trobar amb moltes traves a l’hora d’aconseguir la informació?\nHa estat relativament senzill. Un cop agafes la dinàmica, es tracta d’anar buscant el CIF de cada empresa, l’adreça social, consultar qui forma part dels consells d’adminstració i mirar el registre mercantil, per veure les operacions de compravenda. També vull posar en valor l’hemeroteca. Tot el que han publicat altres mitjans, com a l’Aragó, o mitjans del món econòmic, per saber el capital que tenen o operacions que han fet les empreses. I fins i tot premsa del cor, com amb el vincle d’Entrecanales, que es casa amb la filla de Bertín Osborne. Aquesta constel·lació la veus a les fotos de la premsa del cor del dia del casament.\nEl periodisme d’investigació sempre vol temps. Com ha estat fer un reportatge com aquest des del món del periodisme local?\nAl mateix temps que estava fent aquest tema, havia de fer notícies de la festa major de no sé on i parlar del canvi de clavegueram d’un poble. No em podia dedicar només a això ni molt menys. Però a cada nou projecte que apareixia, jo anava actualitzant el meu Excel, fins que vaig tenir prou volum per poder-ho publicar per donar la informació en bloc, en comptes d’anar informant projecte per projecte, perquè això suposava informació dispersa que al lector no l’ajuda gens a entendre el fenomen.\nCreus que els mitjans han parlat poc d’aquest fenomen de renovables en mans d’uns pocs és perquè això està passant a les Garrigues, un territori amb menys cobertura mediàtica que d’altres zones de Catalunya?\nA mi em sorprèn que no se’n facin ressò altres mitjans, donada la dimensió mai vista del fenomen, i d’una concentració en determinats deterritoris tan intensa. I no només les Garrigues. Al Segrià, en un sol municipi com Alcarràs s’hi projecta una de les plantes solars més grans de la península, i no se n’està fent gens de ressò. Només la singularitat d’aquest cas ja podria obrir una portada o merèixer un reportatge no només a Ponent sinó a Catalunya en general. Però suposo que per ser on és no mereix prou atenció ni pels mateixos mitjans provincials, que en fan un seguiment molt per sobre. En canvi, s’ha posat molta més atenció al parc eòlic de Roses o els dos molins projectats a Collserola, que crec que són projectes més anecdòtics. Tot plegat també diu molt de la força dels mitjans locals i comarcals. Perquè sí que estem presents a totes les comarques però potser no hi ha la voluntat dels mateixos periodistes, o els recursos o les ganes, de fer aquest exercici de rascar una mica més la informació.\nIsaac Plana 21 desembre 2021\nMoltes gràcies Miquel Andreu, informació molt precisa i útil per poder fer la foto.\nI com que a mi no m’agrada aquesta foto, jo vaig una mica més enllà.\nL’altre “extrem” ens el dóna el senyor Turiel, que resumit: “no és viable el camí de grans projectes”.\nI el terme mig? n’existeix algún plausible o viable?\nTot passa per reduir el consum i canviar-ne els hàbits d’us. Però la població, les empreses i l’economia estem predisposats a fer aquest canvi?\nNo ens agraden aquestes empreses que inverteixen, però també és evident que si per fer 2 molins de vent a Collcerola, tardaran el que tardaran… no arribarem a temps.\nPotser s’hauria d’incentivar i accelerar les instal·lacions en teulats de particulars, empreses, o espais públics, però n’hi haurà prou? i quan faci núvol? ens agradaran apagades o restriccions pq no volem utilitzar ni nuclear, ni gas, ni petroli?\nPotser una inversió estratègica i no menys atrevida, seria promoure les antigues fargues o telers a peu de riu, utilitzant l’energia motriu de forma directe, sense dependre de res més, només del riu. Ni sol, ni núvols, ni vent, ni MAT’s, ni combustibles.\nQuin tipus d’empreses o sectors actuals es podrien adaptar a aquests antics usos de la força hidràulica?\nQuines inversions podem “hipotecar” per afavorir capital propi en les grans estacions generadores? que ara també ens diuen (els tècnics com Turiel) que són necessàries per poder mantenir l’estabilitat de la xarxa.\nCrec que cal afrontar un pla energètic de pais, per fer les concessions necessàries i poder repartir els beneficis i inconvenients entre tots (grans i petits).\nPer cert, abordar la recuperació de les concessions de les hidroelèctriques, no sé si hi ha marge tècnic per gestionar-les millor, però com a mínim, els beneficis que estan donant podrien servir per reinvertir en nous projectes.\nA tots ens agradaria semblar-nos a centre-Europa on el 50% de les renovables les gestionen cooperatives (com Som Energia), però se’n necessiten moltes més, amb associats, recursos econòmics i humans, i TEMPS, temps que no tenim, per dissenyar els nous projectes, aconseguir els recursos i abordar tota la burocràcia administrativa i crítica social.\nCrec que ho volem tot tant perfecte, que la manca de capacitat a renunciar o canviar alguns paradigmes-valors-necessitats, ens farà morir en l’intent.\nTant de bò m’equivoqui i aquests raonaments remogui alguna conciència… o moltes.\nBarcelona, 1986. Periodista. Llicenciada en Comunicació Audiovisual per la UPF. Coordina i edita l’Observatori Mèdia.cat i co-coordina l’Anuari Mèdia.cat. Durant set anys va ser editora del diari digital local Fetasantfeliu, de Sant Feliu de Llobregat. També va ser responsable de premsa del Festival de Cinema Internacional del Baix Llobregat, La Mostra de CineBaix. Ha publicat a mitjans com CTXT i Butxaca. Abans, va treballar a RAC1, com a redactora d’informatius, i durant sis anys va dirigir i presentar el magazín radiofònic diari a Ràdio Desvern.


El conseller Marc Pons parlarà del transport públic en la pròxima conferència de l’OCB de Manacor - CENT PER CENT\nEl conseller Marc Pons parlarà del transport públic en la pròxima conferència de l’OCB de Manacor\nDilluns que ve Manacor comptarà amb la presència del conseller de Territori, Energia i Mobilitat, Marc Pons i Pons, que oferirà la conferència titulada “Situació del transport públic a Mallorca”. Serà dia 30 de gener, a les 20.00 h, a la seu de la delegació manacorina de l’OCB.\nEls ciutadans tendran l’oportunitat de conèixer de primera mà quina és la postura del conseller sobre temes que afecten directament el terme de Manacor amb relació al transport públic i altres qüestions d’interès general. Per exemple, en quina situació està el tema de l’electrificació del tren? I la del tren Manacor-Artà? Quina serà la nova distribució del TIB i com afectaran les noves concessions del transport públic? A part de tots aquests interrogants, també podran trobar resposta els temes relacionats amb els escars de Portocristo, el gran parc de plaques solars de Santa Cirga, la nova llei d’habitatges, etc.\nMarc Pons i Pons (es Mercadal, 1973) és llicenciat en arquitectura tècnica (1995) i en enginyeria d’obres públiques (1997) per la Universitat Politècnica de València.\nEntre els anys 2007 i 2008 va ser vicepresident primer i conseller d’Ordenació del Territori i Habitatge del Consell Insular de Menorca i, posteriorment, entre els anys 2008 i 2011, president del Consell Insular de Menorca.\nD’ençà del 2016 ocupa el càrrec de conseller de Territori, Energia i Mobilitat del Govern de les Illes Balears.\nprevious post: Les Beneïdes de Son Macià se celebraren ahir diumenge desafiant el mal temps\nnext post: La Setmana Alcover omplirà l’agenda cultural manacorina


Compatibilitat dels grups sanguinis | Les Ciències de la Natura del Llidó\nEnviat per: Llidó | 28 febrer 2013\nEls grups sanguinis són els tipus de sang que es tenen en compte a l’hora de fer una transfusió sanguínia. Cada persona té un grup sanguini i una transfusió d’un grup sanguini incompatible pot causar anèmia, aturada renal i la mort.\nHi ha quatre grups sanguinis:\nEl grup A: els glòbuls rojos de la sang tenen una substància anomenada A, i anticossos (defenses) contra la substància B.\nEl grup B: els glòbuls rojos de la sang tenen una subsàcia anomenada B, i anticossos contra la substàcia A\nEl grup AB: els glòbuls rojos de la sang tenen tant la substància A com la B, i no hi ha anticossos contra la substància B ni la A.\nEl grup O (zero): els glòbuls rojos de la sang no tenen ni la substància A ni la B, i anticossos contra la substància B i la A.\nEl grup A pot donar sang al grup A i a l’AB.\nEl grup B pot donar sang al grup B i a l’AB.\nEl grup AB pot donar sang només a l’AB.\nEl grup O pot donar sang a l’O, a l’A, al B i a l’AB.\nÉs a dir, el grup AB s’anomena receptor univerals perquè pot rebre sang de tots els grups; i el grup O s’anomena donant universal perquè pot donar sang a tots els grups.\nAra bé, també intervé el factor Rh. El símbol Rh+ indica la presència d’aquest factor als glòbuls rojos i el símbol Rh- l’absència d’aquest factor. Un receptor negatiu reacciona a la sang d’un donant positiu tot causant-li hemòlisi, però no a la inversa (un receptor Rh+ no presenta cap reacció a la sang Rh-).\nPer tant, la taula següent presenta quins grups poden donar sang a quins grups, o rebre’n. La “X” indica compatibilitat:\nEl factor Rh afecta les transfusions, però sobretot és molt important de tenir-lo en compte entre la mare gestant i el fetus. La incompatibilitat entre mare i fill s’esdevé quan una dona amb Rh- i un home amb Rh+ conceben un fill, ja que pot passar que el fetus tinga probabilitat de presentar Rh+, com son pare.\nEn aquest cas la sang de la mare i la del fetus són incompatibles, la qual cosa no sol tenir cap efecte en el primer fill que és Rh+ perquè la mare encara no ha pogut crear anticossos contra la substància Rh. Però al segon embaràs amb un fetus Rh+, els anticossos ja creats per la mare contra la substàcia Rh podrien causar hemòlisi al fetus.\nA fi d’evitar-ho se li administra a la mare dues injeccions d’immunoglobulina Rh que tenen l’objectiu d’inactivar els anticossos de la mare contra la substància Rh del fetus. En els altres casos de transfusions aquest problema no pot presentar-se perquè no es produirien reaccions negatives.\nLa taula següent mostra la freqüència en la població humana dels grups ABO i Rh. Pot no coincidir amb determinades zones, o subpoblacions, ja que els grups sanguinis no estan distribuïts uniformement.\nArxivat a Biologia General, Medicina i Salut | Etiquetes: anèmia, anticossos, aturada renal, Ciència, compatibilitat sanguínia, donant universal, factor Rh, fetus, grups sanguinis, receptor universal, transfusió\n« Infromació bàsica sobre els antibiòtics\nMeridià Zero presenta “Rutes matemàtiques a Xàbia: el centre antic” »


Més de 700 persones a la presentació del Festival Música i Lletra de Xàtiva\n• “Va ser un èxit en tots els sentits”, segons Alfred Boluda, regidor del Gran Teatre de Xàtiva i artífex del Festival MiL. • Pau Alabajos i Alidé Sans actuaran el dissabte 19 de maig, quan comença la bateria de dobles concerts del MIL.\nTags: Festival Música i Lletra, Xàtiva\nMés de 700 persones van assistir a la jornada de presentació del Festival Música i Lletra i al certamen MiL Descobreix, que va tindre lloc al Jardí de la Pau al llarg, dissabte 12 de maig. “Va ser un èxit en tots els sentits”, segons Alfred Boluda, regidor del Gran Teatre de Xàtiva i artífex del Festival MiL.\nEntre les activitats, la presentació va incloure la II trobada de Muixerangues, la final del MiL Descobreix (el certamen de joves cantautores ciutat de Xàtiva) i un concert gratuït d’El Diluvi.\nEl regidor manifesta que “és un orgull veure les entitats de Xàtiva com La Muixeranga, treballant de la mà amb la cançó d’autor i el Gran Teatre per fer de la nostra ciutat un referent de la cultura al territori valencià. Això és el que busquem“.\nEl certamen MiL Descobreix, que enguany va veure la seua participació multiplicada per tres respecte a l’any passat, va repartir 2.700€ en premis per a artistes no editats. Els primers premis van estar destinats a Lia Sampai, de Terres de l’Ebre per “Sento” (premi “Al Vent” a la millor cançó en català); i a Laura Valls de Barcelona amb “De las primeras” (premi “Veles e vents” a la millor cançó en altres llengües). El premi a la millor Música va ser per “Amb tu” de Roger Torné i la millor lletra va anar a parar a “Bicarbonat” de Marina Ràfols.\n“Els més menuts de les colles muixerangueres s’ho van passar d’allò més bé votant els finalistes i atorgant el premi del públic (que finalment se’l va endur la castellonenca Xiomara Abello per “Pena, aigua, aire”)”, comenta el regidor.\nEl Festival Música i Lletra es caracteritza per combinar artistes més reconeguts i altres emergents, mesclant diferents estils dintre de la música d’autor. El Mil “és una aposta arriscada de la Regidoria del Gran Teatre de Xàtiva, i la direcció artística del músic Feliu Ventura, que busca un públic curiós que s’atrevisca a comprar una entrada per un concert del qual potser no en coneix els músics, o fins i tot a comprar un abonament per als quatre dissabtes”, explica l’organització.\nPer fer-ho possible, la regidoria ha defensat preus populars per les entrades. El lema d’enguany és “Sense les dones no hi ha festivals!” i s’ha fet un esforç de reconeixement de la feina de les dones cantautores i “si l’any passat ja tenia un cartell paritari, enguany ha programat més dones que homes a l’escenari”.\nPau Alabajos i Alidé Sans actuaran al MiL de Xàtiva dissabte 19\nPau Alabajos i Alidé Sans actuaran el dissabte 19 de maig, quan comença la bateria de dobles concerts del MiL. Les pròximes sessions actuaran Alessio Arena, Gem, Eva Dènia, Meritxell Gené, Lu Rois i Joan Miquel Oliver a les sales del Gran Teatre de Xàtiva, al llarg d’un mes de programació.\nTots els artistes hi presentaran propostes noves, marca del festival. Així Alabajos hi portarà el seu “Ciutat a cau d’orella”, un homenatge musicat al poeta Vicent Andrés Estellés, que tot just ha començat a circular per les sales valencianes i que ja ha rebut aplaudiments de la crítica per la seva sensibilitat i dolcesa. Els versos que canta Pau Alabajos “són un tractat de geografia humana, la banda sonora de tantíssimes carícies, mossos i arraps” descriu la discogràfica.\nD’altra banda, l’aranesa Alidé Sans, tornant de Nova York on ha sigut convidada a tocar, presentarà “Henerècla”, i fa electro-acústic amb acordió diatònic i guitarra. “Al patí de butaques: emocions a flor de pell assegurades”, conclou l’organització.\nXàtiva comptarà amb una inversió de 32,3 milions d’euros gràcies a la Generalitat\nL’Ajuntament de Xàtiva es forma en matèria de gènere per als pressupostos\nL’Ajuntament recomana no passejar als gossos per zones recentment desinfectades


Institut Lluís de Peguera de Manresa - Centre escolar d'ESO i Batxillerat\nDEFENSEM UN APRENENTATGE\nL’alumnat esdevé el subjecte del seu propi aprenentatge, adquireix els coneixements a través de projectes vivencials que els són propers.\nEntenem l’educació com un procés integrador, no discriminatori, democràtic, laic, català, progressista i respectuós amb les persones.\nVine a comprobar-ho\nAmb més de 90 anys d’experiència assegurarem que sempre tingui la millor educació.\nForma part d'aquest projecte\nCERQUEM UNA FORMACIÓ INTEGRAL\nL'educació per tal que sigui "integral" ha d'abastar tot l'ésser humà: la seva dimensió corporal, emocional, intel·lectual, religiosa, social, afectiva, espiritual, etc.\nVALOREM LA CREATIVITAT\nTreballem per a desenvolupar la capacitat creativa dels alumnes.\nPer les informacions i notícies diàries de l'Institut visiteu el Moodle.\nInformacions i Matrícula 2022-23\nLlistat de preinscrits assignats a un altre centre\nInstruccions Matrícula Alumnat Nou\nFull d'autorització (1r, 2n i 3r)\nFull d'autorització (4rt)\nFull d'Associat AFA\nCarta de compromís\nInstruccions Matrícula 2n BAT\nFull dades 1er BAT\nFull dades 2n BAT\nDocumentació que cal portar (1r)\nDocumentació que cal portar (2n)\nMatrícula 1r BAT\nMatrícula 2n BAT\nAutorització temporal sortida i entrada\nLa finalitat és que els alumnes assoleixin els coneixements i les competències necessàries que els permetin aconseguir la seva autonomia en l’aprenentatge i el seu desenvolupament personal i social.\nEl currículum s’organitza en àmbits de coneixement.\nL’ensenyament del batxillerat té com a finalitat proporcionar a l’alumnat la formació, la maduresa intel·lectual i humana, els coneixements i les destreses que li permetin progressar en el seu desenvolupament personal i social, incorporar-se a l’educació superior i a la vida activa.\nL’institut ofereix la possibilitat de cursar el currículum mixt (batxillerat i Baccalauréat). Aquest programa està adreçat a alumnes que mostrin un viu interès per la llengua i la cultura francesa. D’aquesta manera l’alumnat té la possibilitat d’obtenir la doble titulació de batxillerat i “baccalauréat”.\nEl moodle és un entorn virtual d’ensenyament i aprenentatge, que es basa en la idea de que el coneixement es pot crear o construir. Per això ens permet fer cursos de les diferents matèries, fòrums, tallers, xats,.... És una eina molt important per donar informacions puntuals a tota la comunitat educativa.\nCompromís per donar suport a tots els centres educatius de Catalunya que volen innovar, incloure, sensibilitzar, avançar i organitzar accions educatives que tinguin la finalitat d’afrontar, des de l’educació, els nous reptes i valors de la sostenibilitat.\n" L'educació d'avui és el canvi del demà. "\nEntenem l'educació com un procés integrador, no discriminatori, democràtic, laic, català, progressista, respectuós amb les persones independentment de les seves creences, conviccions i de la seva cultura, en un marc de convivència democràtic, curós amb el medi ambient i respectuós amb el que constitueix el bé comú i les normes de convivència.\nCloenda 90è Aniversari de l'Institut Lluís de Peguera\n0\tby Lluís de Peguera\nDivendres 4 de maig de 2018, tindrá lloc l'acte de Cloenda 90è Aniversari de l'Institut Lluís de Peguera, a les 20.00h al Teatre Kursaal de…\nEn la inauguració escolar del curs del 90è aniversari del Lluís de Peguera, ens oferiran un diàleg els prestigiosos físics Xavier Obradors i Ignasi Ribas …\n- La jornada se celebrarà durant tot el matí del diumenge 8 d’octubre - Serà el dia exacte que farà 90 anys que es va…\nDescarrega't el calendari escolar del curs 2021-22 per estar al dia de tot el que passa.\nDescobreix les línies d’actuació per a tots els membres de la nostra comunitat educativa.\nEs fonamenta en els objectius i prioritats del Departament d’Ensenyament de Catalunya.\nNOFC (Normes de funcionament de centre)\nTrobareu totes les normes per entendre la gestió del centre.\nAddenda NOFC (15 de desembre de 2021)\nRedacció per incorporar com Addenda a les NOFC\nAddenda NOFC (protocols d'entrevista)\nProtocol d'entrevistes i queixes d'família o alumne/a\nPGA: Pla d'organització bàsic (curs 2021/2022)\nL’organització de l’institut es fa tenint en compte les dades del curs passat.\nProgramació General Anual: Indicadors (2021/22)\nPrioritaris del curs\nEls valors presents en les estructures organitzatives\nQuines modalitats de batxillerat es realitzen en el règim diürn?\nEn el règim diürn es realitzen 3 modalitats de batxillerat:\nQuines modalitats de batxillerat es realitzen en el règim de tarda?\nEn el règim de tarda es realitzen 2 modalitats de batxillerat:\nEn què consisteix el currículum mixt Batxillerat i “Baccalauréat”\nL’institut ofereix el currículum mixt Batxillerat i “Baccalauréat” com un programa adreçat a l’alumnat que mostri un viu interès per la llengua i la cultura francesa i que estigui disposat a dedicar-hi més temps que els companys que no el cursen. D’aquesta manera es possibilita a l’alumnat obtenir la doble titulació de batxillerat i “baccalauréat”.\nQuina documentació haig d’adjuntar amb la sol·licitud de preinscripció?\nDNI , NIE o Passaport Pare / Mare\nDNI , NIE o Passaport de l’Alumne/a\nTSI de l’alumne/a (Targeta sanitària individual)\nCertificat d’empadronament (només si no coincideix\nl’adreça de l’alumne/a amb la del DNI)\nCertificat d’identificació de l’alumne/a en el Registre\nd’alumnes (IDALU) (cal que el demaneu a l’escola o institut\nen el qual esteu estudiant actualment).\nCertificació de nota mitjana de 1r, 2n i 3r d’ESO.\nCal acreditar documentalment els criteris que afecten al\nbarem si s’ha marcat sí a la sol·licitud en el mateix moment\nd’entrega de la preinscripció o si més no dins el període\nestablert de presentació de sol·licituds: carnet familia\nnombrosa o monoparental vigent, certificat de discapacitat,\ncertificat que cobra una renda mínima d’inserció o pirmi\nvigent, malaltia crònica…


Publicat per Mabel (aventuresidesventuresdels30) a 20:13 2 comentaris:\nComencem setmana, bé dimarts, i ho fem amb un nou projecte de costura. En aquesta ocasió és un pack per donar la benvinguda a a una petita! Quan pensem en un pack de nouvingut la veritat es que s’hi poden posar moltes coses a dins, per mi el requisit és que a més de tenir un toc dolç i especial amb les teles, i el fet de ser personalitzats també cal que siguin coses pràctiques que serveixin als pares.\nEn aquest cas es tracta d’un pack combinant una preciosa tela amb globus aerostàtic pilotats per conillets i una tela llisa d’un vermell intens. Tot plegat suau però a la vegada alegre.\nDins el pack hi vaig posar una bandana, un xumet, un porta documents i una manteta de textures.\nA mi no em pot agradar més com va quedar. La tela estampada va ser amor a primera vista i combinada amb vermell i/o blanc una bona decisió.\nUs deixo com va quedar.\nQuè us sembla a vosaltres ? Quin és el vostre imprescindible en un pack nadó?


Parcent i Relleu guanyen el Diputació d´Alacant 2019 en llargues i palma - Superdeporte\nTrofeu Diputació d'Alacant 2019\nParcent i Relleu guanyen el Diputació d´Alacant 2019 en llargues i palma\nBenidorm i Vall de Laguar van vendre molt cara la derrota baix un sol de justícia\nEls equips finalistes de la XXXV Lliga de llargues en primera categoria, Benidorm y Parcent. FPV\nEls equips finalistes de la XXXV Lliga de llargues en primera categoria, Benidorm y Parcent.\nEl passat diumenge es celebravaen al carrer Major de Relleu les finals de llargues i palma del 'Trofeu Diputació d'Alacant 2019'. El CPV Parcent s'erigia en flamant campió de la XXXV Lliga de llargues, en primera categoria, després de véncer in extremis al vigent campió, Benidorm, per 10 a 9. El bloc format per Ángel Reig (Gaizca), Gerardo Año, Marc Giner, Iván Ballester i Germán Ripoll acaben amb l'hegemonia de Benidorm dels últims anys, malgrat la casta de José Luis Calvo, Juan Ripoll, Vicent Ivorra, Paco Juan i Luis Navarro.\nLa partida no podia ser més emocionant i renyida. Pese a l'ímpetu amb el qual començava l'equip blau de la Marina Alta (2-7), els de Benidorm, de roig, han aconseguien sobreposar-se i anotaven a poc a poc, per a arribar després de dos hores de partida a igualar la partida a 7 jocs. No obstant això, Parcent, es feia amb dos nous jocs (7-9), i just en aqueix moment, tot semblava presagiar una victòria ràpida per a Parcent. Res més lluny de la realitat.\nBenidorm va vendre molt cara la seua derrota, i va aconseguir igualar la final a 9. Davant aquest escenari, i enmig d'una calor espectacular al carrer Major, qualsevol dels dos equips va poder guanyar. Tan mereixedors van ser uns com uns altres, però en aquest últim joc, Parcent va comptar amb la fortuna com a aliada de joc i va aconseguir la Copa de campió per la mínima, deixant un molt bon sabor de boca entre el públic entregat per la gran partida que havien protagonitzat tots els jugadors.\nL'equip local de Relleu, aconseguia ja de vesprada, el títol de campió de primera categoria en la modalitat de palma. En la 27 edició de la competició Relleu s'ha imposat a Vall de Laguar per un resultat engruixat en el marcador, 10 per 3. Per Relleu jugaven Sergi Belda, Santi Ferrer, Rafa Brotons, Josep Llorenç, Rubén Cabot, i els reserves Lino Pascual i Javi Signes. Per part de l'equip de Vall de Laguar, Aarón Oliver, al traure, Enrique Barber, Borja Cerveró, Josep Miquel Moll, i Vicent Mas (substituït per Damià Mas a conseqüència d'una lesió), i Roberto Mengual com a reserva, tots ells jugadors formats en la pedrera de l'escola/club de pilota de Laguar.\nBaix un sol de justícia i una afició vibrant, s'iniciava la partida de palma de forma molt igualada. Aqueixa ha sigut la tònica de la partida fins a iguals a 3 jocs. A partir d'aqueix moment només hi ha hagut un únic equip dominador del joc al carrer, el de Relleu, on s'ha notat molt decisivament el treball de Sergi Belda, en el traure, i en el rest Santi Ferrer, considerats per la càtedra com dos dels millors jugadors de la modalitat. Van entregar els trofeus el president de la Federació de Pilota Valenciana, José Daniel Sanjuán, l'alcalde de Relleu, Lino Pascual, el regidor d'esports de Relleu, Juan José Pérez, i el diputat d'esports alacantí, Juan José Castelló. Aquest últim va rebre un reconeixement per part de Federació de Pilota Valenciana, davant els espectadors, pel seu lliurament i dedicació a la pilota valenciana durant el seu període de responsable provincial d'esports. El vicepresident d'Alacant, Vicent Molines, va ser l'encarregat de fer els honors. Tampoc van voler perdre's aquest dia festiu per al joc a ratlles el Director General d'Esports, Josep Miquel Moya, i el coordinador de Pilota de la Generalitat, Sebastià Giner.


1R TORN: DEL 26 AL 30 DE JUNY | AE Les Corts UBAE\nDesprés de moltes hores de preparació, obrim les portes a la nova temporada de campus.\nEls mes petits del Campus, a la seva primera setmana, han conegut a Séan i Coleti, dos joves pirates, que amb l’ajuda de tots els nens i nenes treballaren per ensenyar al seu tiet, el Capità Petroli, a cuidar del medi ambient. Aquesta setmana han treballat per cuidar les nostres platges i rius, i han donat una gran lliçó al Capità Petroli. Estem segurs que ha après la lliçó i ara vigilarà molt de llençar brossa a l’aigua.\nTambé hem tingut temps de jugar molt i fer dos tallers : una peixera i una gran cocodril. Ens hem banyat a la piscina de la Fontsanta a la nostra sortida setmanal i ens hem iniciat a la pràctica del bàsquet.\nLa primera setmana del grup de grans també ha estat molt moguda. Com sempre, l’esport ha estat el protagonista . Hem practicat molt esport, hem ballat i hem elaborat les nostres pròpies coreografies. Al lleure també ha estat present amb jocs tant divertits com “la xocolata” o “les caixes màgiques”.\nA la sortida setmanal hem visitat un circ i ens hem convertit en els seus protagonistes. Hem après a fer malabars, monocicle, platets, punteria, trapezi entre altres, per acabar amb un espectacle d’humor i habilitats amb el pallasso del circ.\nQue bé ho hem passat! Us deixem un recull de fotos per que ho veieu.


Sant Narcís 2006 a Girona\nAquest cap de setmana és Festa Major a Girona, Sant Narcís. Un dels actes (entre els 200 què és celebren) és la diada castellera que normalment acull als Minyons de Terrassa i la colla de la ciutat . Enguany però els Capgrossos de Mataró acompanyaran a aquestes dues formacions en...\nCastells, Viatges, Cultura Popular, fotografies, festes\nLa Beata (i 3). El retorn dels Pagesos.\nPer acabar amb la triologia  i  de missatges aquí van un parell de fotografies de moments abans de començar la processó/rua/cercavila. I per qui m'ho va demanar. Si no hi hagués diners pel mig aquesta "nostrada tradició" crec que serien de les que desapareixerien. Com a...\nMúsica i ball, Cultura Popular, fotografies, ball de bot, festes\nI dius que hi havia pagesos? La beata, 2a part.\nBasta pegar una ullada als diaris per veure que aquesta beateta mou fidels per allà on passa. 150 agrupacions "arroparen" a la beata (diu el Diario de Mallorca ), molta gent diuen els altres que s'aturaren a veurer-la, carros i 'galeras' l'acompanyaren però sobretot, sobretot... pagesos....\nVaris, Música i ball, Cultura Popular, ball de bot, festes, gegants\nGran festa de disfresses. La beata, 1era part!.\nAvui, que celebravem el dia de les Verges i fruiem de 'La Beata' ha estat el millor exemple de festa popular totalment financiada que desapareixeria si no hi hagués diners darrera. Com a rua, un 10. Com a manera de subvencionar grall o flabiol nou als xeremiers/flabiolers, un altre 10....\nMúsica i ball, Cultura Popular, ball de bot, festes, gegants\nEls nous gegants de Campos (II)\nUn parell de fotos més d'aquestes dos gegants que varen estrenar fa poc a Campos. Per mi, els més 'aconseguits' de l'Illa. I també dos primers plans. El de na Madó Coloma que teniu just aquí avall i el d'en trinxeter (que basta pitjar l'enllaç).  Totes les...\nMúsica i ball, Cultura Popular, festes, gegants\nTornam a la Factoria\nAhir a la Factoria de So a Santa Maria és va tornar a encetar el cicle de Música Popular d'arrel Tradicional. El grup encarregat de fer-ho fou Nou Romancer i malgrat va començar una mica tard (hora i mitja llarga) sobre l'horari previst va reunir força gent. L'ambient fou bonissim i la festa,...\nMúsica i ball, Cultura Popular, festes\nAnulat el Rock'n'Llengua?\nIntentant comprar les entrades per anar a veure el concert del Rock'n'Llengua em diuen a la tenda que s'ha anulat. Cap altre raó. Què deu haver passat?\nMúsica i ball, festes\nDos castells de 9\nBé, qui va estar ahir a la diada va poder veure la millor actuació que ha fet cap colla aquí a l'illa. Minyons de Terrassa va descarregar dos castells de 9 folrats acompanyats del sempre impressionant 5 de 8. Per part de les colles illenques no és va veure res de nou. Els Al·lots tornaren a...\nCastells, Música i ball, festes\nSa Rocketa Festival 2006\nAquest cap de setmana, a banda de la nostra Diada Castellera, també hi ha sa rocketa festival. Ja fa coió. Poques coses que és fan i a sobre coincideixen. I enguany com a grup convidat els Rauxa. Llàstima no poder-hi anar, pinta bé.\n'u' moros de pollença (la patrona)\nDimarts passat Pollença va tornar a reviure la batalla entre els 'cristians' encapçalats per Joan Mas i els 'moros' d'en Dragut. Un any més, multitudinari. Música, crits, alcohol i festa és mesclaven per donar un caire força peculiar. La festa, per igual a les dues faccions. I a la ment imatges...\nCultura Popular, fotografies, festes, moros i cristians\nAlborada de Pollença\nSeguint la ruta de Pobles en festes, el dia 1 va tocar el torn al Pollença amb la seva Alborada. El vespre abans dels moros i cristians és munta una gran verbena i aprofitant això força gent va pujar a gaudir de les festes del poble. La festa, coneguda més per la 'tradició' de llençar...\nVaris, Cultura Popular, festes, moros i cristians\nFiró de Soller!\nDilluns pasat és va celebrar a Soller la seva ja tradicional (150 anys, quasi res) i popular representació dels Moros i Cristians. Tot començava cap a les 3 i mitja però per motius de treball varem arribar tard, massa tard per veure tot el desembarc i la batalla a la platja però massa prest...\n«Anterior 1 2 3 ... 18 19 20


Joanpere Massana exposa a la Galleria Raffaella De Chirico | Bonart\nLa Galleria Raffaella De Chirico presenta l’última exposició del calendari 2013, Mater, amb obres d’un col·lectiu de quatre artistes: Louise Elias, Joanpere Massana, Paolo Peroni i TTozoi.\nDesprés d’aquesta exposició la galeria s’instal.larà en una nova seu a Torí on inaugurarà la nova etapa amb una exposició individual de l’artista català Joanpere Massana titulada Il libro dell’aria (obres que no es van poder veure en l’exposició que sota el mateix títol va inaugurar l’any passat a Milano i que queden reproduides en el llibre que amb el mateix títol va dedicar-li a Massana l’editorial Skira )\nMater és una idea, una línia conceptual que uneix els quatre artistes, no una expressió de la naturalesa en la seva forma més immediata i figurativa però si en les seves emocions en els colors, materials i simbòlics.\nL’exposició és una expressió de la multiplicitat de significats inherents a la natura per expressar-se amb la investigació de materials, amb l’elecció de materials naturals, amb una figuració estilitzada i emocional.\nEls artistes que participen en l’obra col·lectiva Mater traballen en cicles a nivell conceptual. Aquesta és la raó per la que Elías, Massana, Peroni i TTozoi cada cicle de treball és la matriu de la següent sèrie.\nLuisa Elia (Lecce , 1960) estima materials naturals, estudiar-los, els percep, els barreja, els transforma. L’obra d’Elías forma i regenera a través de la investigació sobre el buit i l’espai. De vegades, mirant al seu treball, un té la impressió d’estar a la cara de les formacions naturals, en els quals no hi ha hagut “manipulació”. La major part de les seves obres en una dimensió més enllà del temps i de la història. De vegades, les seves obres semblen flors, esdeveniments marins eflorescències.\nJoanpere Massana (Ponts, Lleida, 1968) crea cicles d’obres que s’inspiren en elements naturals. Les seves obres es caracteritzen per una força instintiva i sensorial a causa de la naturalesa tàctil dels materials utilitzats.\nLa seva pintura és densa amb capes de matèria, dels signes i el clarobscur, una multitud de formes d’expressió, que es basen en el passat existencial de l’artista, que es converteixen en figures simbòliques i arquetípiques, en al·lusió a la totalitat de la condició humana. En l’obra de Massana es creen atmòsferes i situacions que no es veuen, i que es perceben, perquè és el cos físic de l’observador que ho necessita analitzar inspirat per les vibracions de les obres.\nPaul Peroni (Cuggiono, 1984 ) treballa en cicles temàtics -Morfogènesi, Personatges, Genotip i Fenotip, Caça Embolica- els valors confirmem l’interès de l’ artista a la dimensió profunda, el botó i la matèria orgànica metamòrfic, per a aquells territoris inexplorada inconscient de l’entorn de realitat en la qual estem immersos.\nEncara que, per una banda, és evident que aquestes pastilles i aquestes escultures neixen d’una elaboració formal ben controlat, i per un ús assenyat dels procediments tècnics que posen l’accent en l’expressivitat dels materials directes, d’altra banda, l’aparença és la de configuracions informar que semblen ser el resultat de processos biològics desconeguts o més aviat suspesos fases dels processos orgànics i bloquejades al seu lloc.\nEl TTozoi (Stefano Forgione,1968 i Giuseppe Rossi 1972 Avellino) implementen una investigació artística que consisteix en la construcció de les obres a través de la proliferació de floridures sobre llenç, deixant que esdevinguin esdeveniment artístic “naturalment” . “Les espores -expliquen els artistes- i sense cap record formal i tècnica , ja no determinar una execució, sinó un acte que acaba amb la creació natural no va crear nous esdeveniments , però ho fem realitat , deixant la història funciona a un. automatisme natural , separat de qualsevol intenció descriptiva”. Si tenim en compte que l’art conceptual, històricament sempre ha intentat robar l’art en si a les limitacions formals i la tradició cultural, a fi d’aconseguir el repudi de la perspectiva, la història, i sobretot la forma de la natura amb un toc violent TTozoi vostè té perspectiva, gràcies als quals és tan mortificada per la mateixa naturalesa que neix el nou conceptualisme “curs informal”. A continuació, reinterpreten la màgia creativa no com un fest, sinó com “no acció”, una intervenció “buida” “que sempre cristal·litza la generació natural espontània i impredictible en la dimensió lírica que defineixen com “curs informal absoluta”.\nL’exposició es podrà visitar del 30 de novembre al 29 de desembre del 2013.\nA la imatge, l’artista lleidetà Joanpere Massana.\nEtiquetes: Galleria Rafaella De Chirico · Joanpere Massana · Louise Elias · Paolo Peroni · Ttozoi


El tennis a 2 raquetes enceta el bloc d'esports variats i reunieix al voltant de 75 participants - 22/12/2010 » La Cala RTV\nEl tennis a 2 raquetes enceta el bloc d'esports variats i reunieix al voltant de 75 participants\n22 . Des, 2010 a les 09:25\nCom ja és habitual aquest primer dia de les Jornades Esportives, paral·lelament a l'organització dels actes pels més petits, es portava a terme també una nova edició del Torneig Nadal a 2 Raquetes, una variant de la tradicional pràctica que any rera any es consolida dins d'aquesta programació.\nL'objectiu, des del primer dia, no és altre que el d'aproximar aquesta disciplina a tots els esportistes, no tan sols de la nostra entitat, sinó potencials del poble en general, mitjançant la pràctica modificada del tennis.\nI, pel que sembla, vistos els resultats s'aconsegueix amb suficiència.\nSense anar més lluny, en aquesta ocasió, foren al voltant de 75 els nens/es que prengueren part a la cita, repartits com sempre en les diferents categories i en els diferents camps preparats especialment per l'ocasió.\nAixí, a primera hora de la tarda es donaria inici a un seguit de competicions simultànies.\nEls prebenjamins, on precisament s'aglutinaria el gruix més important de participants, s'organitzaren per parelles, amb un format de competició que permetia anar disputant partits sense que ningú en quedés eliminat. D'aquesta forma, els guanyadors s'anaven agrupant en un quadre superior i els perdedors en un quadre inferior, fins arribar a obtenir una sola parella invicta que seria finalment la que guanyaria i que en aquest cas eren la Júlia Tomàs i l'Àngel Enrich.\nPel que respecta a la categoria benjamí, la modalitat de competició també era 2x2, si bé aquí els nombre de jugadors es reduïa gairebé a la meitat, un total de 20, imposant-se a la final l'Eric Margalef i Jordi Callau.\nLa competició seguiria desenvolupant-se amb normalitat, i canviaria el seu format a l'arribar a l'edat aleví, on el menor nombre de jugadors, va possibilitar organitzar un torneig modalitat individual en forma de lligueta, on tots jugarien contra tots, i en el que el campió en resultaria l'Albert Sueca.\nPer últim, a l'igual que s'ha portat fet en els darrers anys, també inclouríem, de forma simultània, les categories infantil i cadet, que en aquest cas, participarien en un campionat individual de ping-pong, demostrant un elevat nivell de destresa al respecte.\nL'Aleix Martí en resultaria vencedor al imposar-se als altres 11 rivals participants.\nDestacar, per concloure, que, tal i com es vindria fent amb la resta de les jornades, s'obsequiaria a les parelles, equips o persones guanyadores amb una significativa bossa de llaminadures, fent més dolça així la seva victòria.\n0 respostes a "El tennis a 2 raquetes enceta el bloc d'esports..."\nEl nadal a 2 ...\nEl futbol con...\nesports, poliesportiu, tennis


Entitat territorial administrativa Vidrà (Osona)\nEdifici de planta quadrada. Les dependències de l'interior s'organitzen entorn al pati central cobert i que allotja l'escala d'accés als pisos alts. La planta baixa és coberta amb voltes i la resta de l'edifici amb cabirons de fusta. La coberta és a quatre vessants amb teula àrab, sobre la qual es remunta una petita torre, que serveix de llanterna al pati interior. La façana sud disposa d'una galeria correguda, doncs, abasta totes les plantes. La resta de façanes són guarnides amb rics esgrafiats al gust barroc de l'època. L'edifici es troba bastant ben conservat i habitat.\nAmb els anys, la finca va passar a ser propietat de la família Vila i d'Abadal. Durant la guerra dels carlins es va fer servir com a quarter general i escola militar.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_Cavaller_de_Vidrà&oldid=28071733»\nMasies de Vidrà\nEdificis barrocs d'Osona\nPatrimoni monumental de Vidrà\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 ago 2021 a les 12:16.


Val delle Vigne Grosseto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLoc. Montebottigli, Diaccialone, Grosseto, Itàlia, 58100 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Val delle Vigne\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Val delle Vigne és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Magliano In Toscana. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Val delle Vigne, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, instal.lacions de barbacoa, caixa forta, lloguer de bicicletes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, piscina exterior, spa, solàrium. Val delle Vigne és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Magliano In Toscana.\nPlease note that wine tastings are at surcharge.


Monitor/a de lleure - Fundesplai Formació\nInici » Troba el teu curs » Educació » Monitor/a de lleure\nTreu-te el títol de monitor/a d’activitats de lleure i gaudeix de la teva passió per educar!\nTens més de 18 anys i t’agrada l’educació en el lleure? Quan tens el títol de monitor o monitora de lleure pots convertir-te en un referent per a molts infants i joves en les activitats de lleure educatiu i treballar o fer voluntariat en un esplai, en unes colònies, campaments, casals d’estiu, temps educatiu del migdia, activitats extraescolars, entre d’altres. Saps que hi ha moltes modalitats de curs de monitor/a? El pots fer presencial, online, o fins i tot en modalitat gratuïta (subvencionada per a persones a l’atur). A què esperes? Saps, a més, que ser monitor o monitora és divertidíssim i … brutal??? Agafa’t fort que comença l’aventura!!\nPresencials / Online segons la modalitat del curs\nDiploma i carnet de Monitor/a de lleure de la Direcció General de Joventut de la Generalitat\nEl curs de monitor/a d’activitats de lleure et prepara per acompanyar els infants i joves en els seus aprenentatges i descobriment del món; acompanyar des del respecte, l’empatia i la responsabilitat necessàries per ser monitor o monitora. Et nodreix de tècniques educatives i et capacita per organitzar, dinamitzar i avaluar activitats engrescadores, creatives i educatives des de la mirada de l’educació en valors, la seguretat i la prevenció de riscos.\nCertificat de monitor/a de lleure subvencionat Bellvitge Tarda\nCodi del curs: 22096\nInici: 23/05/2022\tFi: 16/12/2022\nInici: 09/06/2022\tFi: 20/12/2022\nInici: 15/06/2022\tFi: 21/12/2022\nCurs de monitor/a de lleure juny Bellvitge\nCodi del curs: 22167\nDurada del curs: 285h\nInici: 27/06/2022\tFi: 22/07/2022\nCurs de monitor/a de lleure – agost\nCodi del curs: 22168\nInici: 22/08/2022\tFi: 10/09/2022\nCurs de monitor/a de lleure – nadal\nCodi del curs: 22188\nInici: 23/12/2022\tFi: 29/01/2023


Cristina Pedroche s'emociona i plora en directe: «No sé si canviar-ho...»\nLa col·laboradora ha mostrat la seva inquietud amb les pròximes campanades\nper Júlia Navarro dilluns, 2 de novembre 2020 - 13:35h\nCristina Pedroche es trenca: «No vull que pensin que només vull sortir maca» | GTRES\nAquest any les Festes de Nadal seran molt diferents dels anys anteriors. No obstant això, hi ha una cosa que no canviarà: Cristina Pedroche serà novament l'encarregada de presentar les Campanades que donen pas l'any 2021 per Cap d'Any, tal com va confirmar ella mateixa a través del seu compte d'Instagram.\nPresentar les campanades, un somni\nAra bé, en les seves xarxes socials també va compartir la incertesa sobre l'elecció de la roba que lluirà la nit del 31 de desembre. És per aquest motiu que dijous passat la col·laboradora va parlar sobre això a 'Zapeando'. Al plató va mostrar tots els seus dubtes sobre l'elecció del vestit que portarà posat per a les Campanades, que, com tots els anys, li dissenyarà Josie.\n«Normalment estic nerviosa de l'emoció», va explicar al programa. «Però aquest any estic nerviosa perquè no sé com sentir-me». «Em ve de gust fer-ho perquè acomiadar l'any amb tot el món és un somni i tots volem que acabi aquest any perquè ha estat dolent per a tots». Però Cristina Pedroche pensa que hi ha molta gent a la qual pot no agradar l'espectacle que es fa amb els seus vestits i té por que la titllin de frívola, tenint en compte la situació de crisi sanitària que estem travessant.\nTot i això, Lorena Castell no va dubtar a animar-la, al·legant que «la gent vol alegria i no tristor». «El problema és que aquesta 'tristor' també la tinc jo dins. Jo tampoc estic vivint el meu millor any. En els minuts previs a les Campanades sempre estic histèrica d'emoció, i no vull estar histèrica de pena», va respondre Pedroche davant les paraules de la seva companya.\n«No sé si estic segura amb aquest vestit o no. Tenim clar com serà el vestit des del gener, però ara no sé si canviar-lo, si escollir una altra opció... Però és que tampoc vull que hi hagi una altra opció perquè sabeu que són com els meus fills», va confessar a 'Zapeando' i va començar a plorar d'emoció.\n«Això ens passa una mica a tots i venim aquí cada dia», va ser Dani Mateo qui va intentar animar-la llavors, per a posteriorment parafrasejar al pare Àngel. «Sense ànim, tot és pitjor. Això se superarà com s'han superat mil coses en aquest país i en el món».\n«Ets un pilar de la civilització occidental. Si jo poso les Campanades i no veig a ningú, o veig algú en xandall... No vull xandall, vull alegria. El 2021 ha de ser millor que el 2020. I per això et necessitem, Cristina!».\nUna celebració atípica\nTot i que ha estat un any complicat per a tothom, la vida continua i així ho ha demostrat aquest divendres Cristina Pedroche en la celebració del seu 32 aniversari.\nEl 2020 no va començar amb molt bon peu per a ella. El seu marit, Dabiz Muñoz, va haver de passar per l'hospital per intentar corregir una dissimetria, després tot va millorar fins que va arribar el març i la seva parella va donar positiu en covid-19. I a això cal sumar-li el tancament de l'hostaleria durant el confinament i posteriorment, l'incendi que va patir un dels seus restaurants.\nNo obstant això, no tot ha estat dolent per a ella i per Dabiz. Després del tancament, van poder aprofitar per fer alguna escapada i, a més, s'han mudat a una nova casa. Ara, tots dos han aprofitat per celebrar amb un sopar romàntic l'aniversari de Cristina.\n"No vull morir sense cap cicatriu". El meu últim sopar amb 31 anys havia de ser en @streetxo_madrid ❤❤❤❤\nUna publicació compartida de CristiPedroche🦋 (@cristipedroche) el 29 octubre 2020 a les 01:11 PDT\nSofía Suescun 'la lia': el comentari que l'ha ficat en el punt de mira dels seguidors\nEmotiu missatge de Dani Rovira a les xarxes el dia del seu aniversari