Barcelona promociona Sant Jordi sense literatura catalana i sense dones\nDes de Turisme de Barcelona expliquen la campanya assegurant que pretenen difondre Sant Jordi al públic internacional i no al local\nMaria Nunes fent una de les seves rutes literàries per Barcelona\nActualització: 20.04.2021 - 10:22\nDivendres, quan tot just faltava una setmana per a Sant Jordi, VisitBarcelona, dependent de Turisme de Barcelona, va començar una campanya a les xarxes socials amb una piulada on es podia llegir: “Cervantes, Ruiz Zafón, Falcones… #Barcelona és la llar de molts escriptors cèlebres i un laberint ple d’escenaris literaris!.” El text s’enllaçava amb tot un seguit de rutes literàries que s’han preparat i que recorren la Barcelona de Cervantes, la dels escriptors del boom llatinoamericà, la de Ruiz Zafón i la seva aclamada La sombra del viento i la d’Ildefonso Falcones i La Catedral del Mar. La promoció de les rutes que vol potenciar l’Ajuntament a Barcelona començava sense cap escriptor de la literatura catalana i sense cap dona.\nLa resposta a les xarxes no es va fer esperar i va haver-hi respostes molt majoritàries reclamant presència per als nostres autors, i autores, i explicant que la internacionalitat era garantida amb molts noms, començant per Mercè Rodoreda i acabant amb Maria Barbal, per posar dos exemples de dones de la literatura catalana, amb obres ambientades a la capital i amb una presència internacional fora de qualsevol mena de dubte.\nSandra Marcó, directora de màrqueting de Turisme de Barcelona, ha explicat a VilaWeb: “La campanya pretén difondre Sant Jordi al públic internacional i no al local. Hem d’atreure turisme perquè la situació és duríssima, actualment a la ciutat el 80% dels hotels són tancats i els que hi ha oberts tenen una ocupació molt trista. Com que una de les intencions és desenvolupar Barcelona com a destinació literària, hem començat aquesta campanya en què, per descomptat, es tindran en compte els autors catalans, tot i que encara no hem tingut temps de preparar-ne les rutes pertinents.”\nNo aprofitar les rutes que ja hi ha\nSorprèn que la institució no hagi fet servir moltes rutes que ja existeixen a Barcelona vinculades a la literatura i que en molts casos han promogut equipaments municipals. Els centres cívics fa anys que organitzen amb un èxit molt notori aquests itineraris. Van ser el punt de partida per a la creació de rutes a la ciutat preparades per Maria Nunes, una de les especialistes que va piular responent a l’inici de la campanya explicant que s’havien oblidat els seus llibres (entre molts altres). Són rutes dedicades a Teresa Juvé, Narcís Oller, Josep Maria de Sagarra, Montserrat Roig, Joan Salvat-Papasseit, Josep Pla, Mercè Rodoreda, Maria Aurèlia Capmany, Santiago Rusiñol, Víctor Català, Salvador Espriu i Marta Pessarrodona –en total, tres volums publicats per Meteora. Però de rutes n’hi ha moltes més, com ara la de novel·la negra catalana impulsada per BCNegra, les històriques impulsades pel festival de novel·la històrica i les múltiples, amb llibres concrets que s’han fet amb motiu de la Setmana del Llibre en Català, amb obres de Martí Gironell i Maria Carme Roca i tants i tants altres.\nManifestació d’una ideologia\nLa presidenta de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana, Bel Olid, diu: “Accions com aquesta saben greu, encara que després s’incorporin a la campanya els escriptors que escriuen en català. No pot ser que aquests noms siguin la punta de llança d’una campanya i que això sigui el millor que es pot oferir; no pot ser una coincidència, sinó la manifestació d’una ideologia que pensa que els autors catalans no som prou bons a escala internacional i que no hem demostrat i amb molt nivell la nostra vàlua internacional. Mercè Rodoreda, per exemple, és una autora molt traduïda. Però sovint aquesta institució pensa que la literatura catalana és de segona, cosa que no està justificada pels fets.”\nOlid remarca que sap més greu encara quan l’AELC manté una interlocució constant amb el Departament de Cultura de l’Ajuntament de Barcelona. “Hi tenim una comunicació fluida i sempre intentem aportar i col·laborar, però està vist que per a àrees com Turisme ni tan sols existim.”\nEls editors en llengua catalana tampoc no estan gens contents amb el començament d’aquesta campanya. Joan Sala, president de l’associació, explica: “Si mires la informació que acompanya la piulada veuràs que la promoció de les rutes a la ciutat són per a tres autors en castellà i només quan anem als pobles hi apareixen els catalans. Això deu la concepció mental i cultural que tenen els responsables d’aquestes campanyes i, ves per on, això passa a l’Ajuntament de Barcelona sovint. Els pregoners de Sant Jordi no escriuen en català, les rutes són d’autoria castellana… i la cosa més greu és que una vegada i una altra reben queixes per això i no ho resolen. No crec que hi hagi cap voluntat de fer-ho malament, sinó que els qui pensen aquestes campanyes tenen una cultura castellanitzada al darrere. Tampoc no han estat capaços de trobar cap dona important? Haurien pogut pensar en la Mercè Rodoreda, per exemple.”\nSandra Marcó diu “No era conscient que a la piulada no es posaven tots els autors. Anirem publicant noves rutes literàries i explicarem la nostra tradició perquè ens vinguin a visitar pel contingut literari de Barcelona, però aquests autors són molt adequats. Per exemple, el Quixot ve a Barcelona i és aquí on recupera el seny, i aquest és un dels missatges més importants de l’obra de Cervantes”, afirma.\nMarcó diu que, en vista de la contestació que ha tingut la campanya a Twitter, estan disposats a treballar per incorporar-hi ràpidament rutes per la ciutat centrades en obres d’autors de la literatura catalana, però assegura: “Es buscava la màxima repercussió i internacionalització de la campanya perquè nosaltres treballem per atreure el turisme estranger i Barcelona ha estat font d’inspiració o escenari de l’obra d’escriptors molt coneguts i de gran difusió com ara Ruiz Zafón, que era de Barcelona. Només els hem triat per arribar a un públic internacional”, insisteix la directora de màrqueting.\nLes trenta-set traduccions de ‘La plaça del diamant’\nEvidentment totes les campanyes per promocionar el turisme cultural són benvingudes, però aquesta ha nascut d’una manera desafortunada amb l’elecció dels noms i, a més a més, amb l’argument de la internacionalització, un argument que no se sosté. En primer lloc perquè aquest Sant Jordi no podran venir turistes d’Espanya ni de cap país estranger per les restriccions per la pandèmia de covid-19, ni ciutadans de les altres comarques catalanes, pel confiament comarcal. Però, a més, en el cas de Mercè Rodoreda, per exemple, La plaça del Diamant és una obra plenament barcelonina, traduïda a més de 37 llengües de tot el món. L’èxit internacional d’autores com Maria Barbal també és molt notable i té llibres tan barcelonins com Carrer Bolívia. Un altre aspecte que també es criticava a les xarxes era la qualitat de Falcones i de la literatura que representa una obra com La catedral del Mar, a anys llum de la qualitat de les dues autores proposades.\nAquesta campanya arribarà fins al divendres dia 23 però sobretot és molt pensada per a potenciar el Sant Jordi del 2022. Tal volta en aquest any hi haurà hagut temps de repensar la campanya i incloure també les rutes dels nostres autors més internacionals. Sobretot perquè en molts casos ja estan preparades, indexades i se celebren amb un notable èxit en cada convocatòria.


Clinica Issa | Issa\nISSA és la única entitat asseguradora del Maresme amb un centre mèdic propi de medicina privada d’alta qualitat, situat al cor de Mataró.\nISSA va ser fundada el 1931 per un equip de metges interessats en dotar a Mataró una assistència sanitària de qualitat pròpia d’aquells moments; tot i que les activitats no es van iniciar fins el 1935.\nMolts mataronins i mataronines van néixer a la “Clínica ISSA”, es va popularitzar i va calar fons en la societat mataronina, així com en la resta de la comarca del Maresme.\nTindreu els mateixos serveis de qualsevol companyia, però a més a més amb l’avantatge de la proximitat i la flexibilitat a l’hora de gestionar tràmits.\nActualment a la nostra clínica, comptem amb les següents especialitats mèdiques:\nA Issa busquem el millor per als nostres usuaris, per això, a més a més de l’atenció integral que oferim amb les nostres especialitats, també oferim serveis complementaris i la realització de proves mèdiques en les nostres instal·lacions.\nA les nostres instal·lacions també realitzem les següents PROVES MÈDIQUES COMPLEMENTÀRIES:\nTambé realitzem activitats relacionades amb la salut i el benestar, com:\nTallers Educació emocional Infantils\nTallers Entranament per a pares\nXerrades alimentació, educació, etc.\nTallers per a grups determinats: dones, mares, etc.\nEstiraments de cadenes musculars\nRehabilitació mètode “indiba active”


L’Ajuntament vetlla perquè els establiments d’alimentació i repartiment a domicili compleixin les normes dictades per les autoritats sanitàries\nL’Ajuntament informa als establiments del sector alimentari amb servei directe al públic i als establiments alimentaris amb repartiment a domicili de les recomanacions de l’Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) i de l’Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (AESAN). L’Ajuntament també fa un seguiment, a través de la Policia Local i del Servei de Protecció Civil i Salut, dels establiments perquè compleixin amb la normativa sanitària vigent durant la crisi del coronavirus.\nAhir dimecres es va signar davant notari la recuperació per part d’Aigües de Mataró del 51 % de les accions de MESSA propietat de Naturgy des de març de 2015. D’aquesta manera, l’empresa que gestiona el Tub Verd, MESSA, passa a ser una companyia 100% pública.\nEl web municipal permet consultar sobre el plànol de Mataró establiments oberts i amb servei en línia o a domicili\nLa proposta neix amb l’objectiu de donar suport a l’activitat comercial oferint un recull temàtic actualitzable d’establiments. Inclou botigues i restaurants que o bé estan oberts com a serveis essencials, o bé gestionen comandes amb entrega a domicili.\nL’Ajuntament tanca l’exercici 2019 amb un superàvit de 4,6 milions d’euros\nEl 20 % d’aquest romanent de tresoreria es destinarà a despesa social per pal·liar els efectes de la crisi provocada pel coronavirus, tal com va autoritzar el Ministeri d’Hisenda.


Peeping Tom: Moeder - Teatre Barcelona\nPeeping Tom: Moeder\nMoeder, el segon lliurament de la trilogia que va començar amb Vader (Pare, 2014) i finalitzarà amb Kinderen (Fills, 2018), és una obra sobre la memòria que explora fins a quin punt el teixit de la vida és un mosaic o una xarxa que componem col·lectivament. Peeping Tom tracta el tema i la figura central (la memòria i la mare) d’aquest espectacle amb la mateixa mirada sensible i sarcàstica amb què aborda totes les seves produccions. Moeder és divertida i inquietant alhora. Pertorbadora però estranyament familiar: hi reconeixem la fascinació que ens produeix la sensació que el món ens sobrepassa, la mateixa mirada amb què observem, divertits, els nostres intents titubejants de fer encaixar aquest món en les nostres concepcions. No és estrany, doncs, que els intents dels intèrprets per construir la figura de la mare i els seus mons interiors en provoquin, alhora, la desconstrucció.\nGabriela Carrizo (Argentina) i Franck Chartier (França) van fundar Peeping Tom l’any 2000. El segell de la companyia és una estètica hiperrealista ancorada en un escenari concret. En les seves obres, els directors creen un univers inestable que desafia la lògica del temps i de l’espai: l’aïllament ens condueix a un món inconscient de malsons, pors i desitjos del qual els directors se serveixen hàbilment per mostrar la part fosca d’un personatge o d’una comunitat. En la seva exploració del llenguatge del moviment i la interpretació, res no és mai gratuït i la condició humana sempre hi és present com a font d’inspiració inesgotable. Mitjançant l’ús de tècniques d’edició cinematogràfica, aconsegueixen ampliar els límits de la trama, que sempre apareixen com un contorn més que no pas com un element perfectament definit. Han rebut molts premis de prestigi, com ara el Premi al Millor Espectacle de Dansa a França 2015 per Le Salon.\nBarreja de dansa-teatre fascinant\nÉs el segon lliurament de la trilogia que ens presenta Peeping Tom, que va començar amb Vader (Pare) en 2014, i que finalitzarà amb Kinderen (Fills) en 2018.\nLa mort de la mare de la creadora Gabriela Carrizo va ser el detonant de la reflexió i el plantejament de Moeder, al voltant de la figura de la mare, a la que mira i ens atansa des de diferents perspectives. Després de crear a l’uníson mitja dotzena d’obres trasbalsadores, en la seva trilogia han decidit repartir-se les tasques. Ell va dirigir Vader; ella Moeder. Kinderen, la tercera part, vindrà de la filla d’ambdós.\nUna investigació sobre la figura materna, sobre els vincles biològics o merament emocionals que conformen les relacions familiars. Una obra sobre la memòria per explorar moments relacionats amb aquesta figura, l'embaràs, el part, la infantesa, la separació, la mort ... Peeping Tom aborda aquesta idea amb la mateixa mirada alhora sensible i sarcàstica amb la que ens té acostumats.\nLa construcció escenogràfica és de vital importància per la manera que té de treballar aquesta companyia, on el temps i l'espai físic interactuen amb el so i donen un sentit diferent dels detalls que habiten aquest espai. Ho han concebut com un museu, però un museu de la memòria on el pare va rescatant de les golfes els records que empolsegats esperen el seu moment, ell bufa, treu la pols i els mostra.\nLa proposta de la companyia es mou entre les contorsions frenètiques i la teatralitat cinematogràfica. En el seu treball s'interrelacionen teatre, música, dansa i espai escènic amb tanta naturalitat que sovint són quadres vivents d'un realisme aclaparador. Un món de malsons, pors i desitjos envolten els personatges que al mateix temps presenten escenes absolutament versemblants de les nostres vides, vides fetes de relacions, d'experiències grupals, que suren per damunt de la nostra individualitat.\nEl nucli familiar és el primer grup amb el qual ens identifiquem en el mateix moment de néixer. Els vincles biològics ens condicionen però són els emocionals i relacionals els que marcaran les nostres vides. La mare i per extensió el nucli familiar marca límits de protecció, de seguretat, de contenció i al mateix temps condicionen la nostra individualitat i la nostra llibertat. L'equilibri o el desequilibri és el que condiciona la nostra relació amb el món.\nAquest és el principal motiu que ha fet situar l'acció en un museu com a metàfora dels records que vinculen, que lliguen, que condicionen. Una mena de peixera simbolitza l'observació des de dins cap enfora o al inrevés.\nUn collage d'escenes i sons reviuen els moments relacionats amb la maternitat, la respiració, el medi aquós del fetus, el batec del cor, els dolors del part ... els moviments harmoniosos o violents d'uns ballarins que semblen nascuts sense ossos i uns actors que remarquen amb la seva gestualitat cada una de les situacions.\nUna proposta genial.\nSi desitgeu llegir la crònica original sencera, només heu de clicar AQUÍ\nEls millors dins del seu gènere\nEl grup belga Peeping Tom, un dels capdavanters dins de la dansa-teatre que es fa arreu del món, sempre ha tingut predilecció pels espais hiperrealistes i els decorats amb tot luxe de detall. L'espai sempre és un punt de partida per als seus creadors, la parella formada per Franck Chartier i Gabriela Carrizo, i en aquesta ocasió ens traslladen a una casa que també serà tanatori, museu, hospital i fins i tot estudi de gravació. Un espai que comença amb una mort i que de seguit ens porta a un racó per a la memòria familiar, on reviurem naixements, pèrdues, tensions i amors. No estem davant d'una història lineal ni realista, però vivim en tot moment l'estat d'ànim d'una sèrie de personatges que, sense saber pràcticament qui són ni quines relacions tenen entre ells, acaben resultant molt propers. No importa tant el significat dels diferents símbols, sinó el que cada espectador en treu d'ells... I això, com us podeu imaginar, és inabastable.\nSi alguna cosa fa única a aquesta companyia és l'alt nivell de qualitat que hi ha en tot el que mostren al públic. Endevinem que al darrera hi ha un concepte, moltes idees i un gran treball d'investigació, però al davant hi tenim un treball metòdic i exemplar d'escenografia, il·luminació i so, ja que en aquest darrer treball utilitzen la creació d'efectes sonors en directe. Menció a part mereixen els intèrprets, que més que ballar es deslloriguen en escena i es convulsionen d'una manera que fa posar els pèls de punta. Moviments impossibles, espasmòdics i molts expressius que descriuen el dolor o la crispació com poques vegades ho he vist en escena. Un treball excel·lent, en tots sentits, que cal anar seguint amb lupa. De moment, la legió de fans a Barcelona no para d'augmentar...


Conversa amb Mero Aymà, director de l'àrea ADVISORIA Family Office - THE BEST ADVICE\nby Advisoria | Jan 11, 2022 | Advisoria, Sin categoría | 0 comments\nAmb la ‘family office’, ADVISORIA se situa al capdavant d’una àrea que té un component emocional molt important. Com influeix, en una empresa, el vincle personal?\nEls vincles personals influeixen sempre. En qualsevol activitat professional, en els negocis que són familiars i en els no ho són. En els familiars, el preu d’un desacord pot tenir unes conseqüències emocionals més rellevants, més visibles. Però també les recompenses solen ser més elevades.\nCom a qualsevol família, és diferent la vinculació personal i emocional que hi ha en una empresa de pares i fills, o en una de germans, o en una de cosins. La qüestió és com fer jugar aquests vincles a favor nostre a través de les diferents etapes i circumstàncies que travessen.\nQuins són els principals dubtes que li plantegen els clients quan recorren a la ‘family office’?\nCategoritzar-los sempre és un compromís. Els grans temes que més afecten les famílies empresàries són els relacionats amb el relleu generacional, la preservació del patrimoni empresarial i personal, i els que afecten el futur i a la competitivitat del negoci. Així i tot, és només quan tens l’oportunitat d’aprofundir que entens realment l’abast aquestes preocupacions i dubtes, i reconeixes la singularitat de cada família. I és que el que els passa, sovint, té molt a veure amb qüestions naturals, evolutives, i molt humanes que afecten els seus membres, i que el primer que agraeixen és llum, empatia i sensibilitat. A vegades, amb això és suficient.\nD’una banda, i malauradament, l’estadística ens demostra que l’afirmació és certa. Però no estic tan segur que això sigui una mala notícia o una benedicció. Si només centréssim la mirada en l’estadística, ens equivoquem de ple. En primer lloc, perquè desapareixen empreses familiars, això no obstant, també moltes que no ho són. Tanmateix, el més rellevant és que el que aquesta veritat amaga una excel·lent notícia: quan es perd una empresa i en neixen quatre. Aquest és el gran fenomen de l’emprenedoria transgeneracional, una dinàmica continua que es transmet entre les diferents generacions s, i un element primordial per a la creació de riquesa i bé comú dins la societat. A voltes, m’entristeix la injusta mirada que rep l’empresa familiar, en general, de la mateixa societat.\nD’altra banda, no soc gens partidari de culpabilitzar als nets de la desaparició d’una empresa. Al contrari, ens cal reconèixer i agrair l’aire nou, formar-los en els valors emprenedors i empoderadors a través d’una adequada estructura que faciliti el naixement i creixement d’aquestes noves empreses.\nQuines són les principals claus de l’èxit per garantir la continuïtat d’una empresa familiar?\nCitaré, al meu entendre, dues claus específiques que afecten només als negocis familiars, i tres comuns que, tot i afectar a totes les empreses, tenen una especial incidència per a les famílies empresàries.\nLa primera és la professionalització de l’estructura empresarial, tant en l’àmbit de govern, és a dir com es prenen decisions, com a aspectes vinculats a l’entrada a l’empresa, la descripció de llocs de treballs, la remuneració i compensació, dels treballadors i dels propietaris, etc. I això té una especial incidència quan desapareix de la primera línia, la figura del fundador de l’empresa.\nLa segona especifica per a famílies empresàries és que ningú estigui allà on no vol estar. És a dir, que tothom se senti feliç i lliure de compartir o no treball i família. I això que és fàcil dir-ho, però cal posar en funcionament les guies necessàries perquè això sigui possible sense posar en risc la continuïtat de l’empresa, i tampoc la felicitat de les persones que hi treballen o en són propietàries.\nLa tercera que igualment afecta de ple a les famílies empresàries tanmateix també en general a les altres és la capacitat de conviure dues generacions juntes durant un període de temps relativament llarg, on es produeix un encavalcament que afecta la gestió quotidiana. No obstant això, també a la direcció i al lideratge dins les organitzacions. Avui, en general, podríem dir que hauríem de millorar bastant respecte a com es relacionen la ‘generació Z’ i la generació ‘milenial’ en la gestió i la direcció de les companyies.\nLa quarta clau de continuïtat, i pot semblar una obvietat, és la capacitat de mantenir un equilibri saludable entre el valor que aporta l’empresa en el seu mercat de referència i el preu que els clients estan disposats a pagar per finançar-ne el desplegament del seu model de negoci. En definitiva, que l’empresa sigui capaç d’adaptar i innovar els seus productes, serveis i processos, a través d’una estructura flexible i dinàmica i rendible.\nVull acabar amb la cinquena clau d’èxit per a empreses familiars o no familiars: la comunicació. Hem d’invertir temps, recursos en formar-nos en habilitats comunicatives, formar també a les futures generacions de directors, buscar espais de confluència i posar-los en funcionament amb decisió, energia, paciència i persistència.\nEs poden evitar els conflictes en una empresa familiar?\nHauríem de distingir entre un conflicte productiu o un conflicte que s’origina per una lluita de poders o una ferida mal curada. En qualsevol cas, totes les relacions que perduren en el temps, necessiten conflictes productius per a créixer i prosperar. Això val per matrimonis o parelles estables, per la paternitat, la maternitat, per l’amistat i també per als negocis dins la família. No he vist cap empresa que creixi i prosperi evitant el conflicte i els desacords.\nL’harmonia és bona si resulta de treballar els problemes constantment i resoldre conflictes. Però si prové que la gent amaga les seves opinions i inquietuds, per por o per comoditat, aleshores és un mal assumpte.\nHem de posar en funcionament espais de comunicació perquè les persones tinguin l’oportunitat de comprendre el que pensen els altres. I no ens hauria d’amoïnar que aparegui l’emoció la passió i a vegades la frustració, com a elements que inherents al mateix conflicte i que sovint ens solen incomodar.\nA la pràctica, estem entrenats en les emocions, oi?\nSí, i sovint costa. Puc entendre que intentem evitar la confrontació, i una manera comuna és dividir-nos la responsabilitat per no interferir en el territori de l’altre, estalviant-nos la incomoditat de posar-nos d’acord. Així i tot, això és una falsa sensació i no és gens saludable pel futur del negoci. Paradoxalment, les famílies empresàries que intenten evitar el conflicte productiu a qualsevol preu, solen generar moments de tensió entre els seus membres.\nPer la meva experiència, m’estimo més exagerar els problemes abans de restar-ne importància. Ho faig pel bé comú i de la família. La meva recomanació és no evitar un desacord, un malentès o un conflicte, i en la mesura que sigui possible avançar-nos buscant una bona solució quan encara no ens crema cap urgència.\nUna empresa previsora val per dos?\nTorna a ser un punt d’equilibri a voltes difícil d’acomplir, però no impossible. Estem d’acord que per afrontar les incerteses dels mercats actuals, les empreses han de ser flexibles, àgils i dinàmiques. La paradoxa és que un element necessari per assolir-ho és precisament una acurada planificació de què pretenem aconseguir i dels recursos que farem servir per obtenir-los. També dels riscos més probables i de més impacte que ens podem trobar en el camí.\nLa bona notícia per a les famílies empresàries, és que el què sol ocórrer a les famílies és bastant més previsible que allò que passa a les empreses i als mercats. Així doncs, penso que tenim una gran oportunitat per plantejar-nos problemes abans que passin i construir bones solucions consensuades i compartides abans de necessitar-les.\nQuin és el ‘pecat capital’ més perillós en el si d’una empresa familiar?\nNo m’agradaria utilitzar aquesta terminologia. El llenguatge que fem servir mai és gratuït i parlar en termes de pecat, culpa i penitència, no ajuda i no és just. No defujo la pregunta. Les persones i les famílies fan i actuen, en la majoria dels casos, fent el que poden, amb el millor de les intencions.\nLa vida, moltes vegades, desendreça la nostra voluntat i les nostres expectatives. Allò que ens agradaria que passi, no passa o aquelles raons que haurien de ser plenàries, no són compartides pels altres. També passa dins l’empresa familiar. Sol ser malauradament comú, creure que un problema no apareixerà o es resoldrà només pel pas del temps, o per evitar parlar-ne. Sol passar molt poques vegades. Potser jo em decantaria per la falta d’anticipació i per la falsa creença d’impunitat, que a nosaltres no ens passarà, com a actituds més perilloses què poden lesionar amb més virulència a la família empresària.


Escrofulària - Jardi Botanic Gombren\nScrophularia nodosa L. [1753, Sp. Pl. : 619] 2n = 36\nLa família de les Escrofulariàcies es distingeix per tenir flors gamopètales, superovàriques, anisostèmones, fruit en càpsula, fulles oposades. Dins la família de les Escrofulariàcies, el gènere Scrophularia es distingeix pel calze amb 5 lòbuls iguals, corol·la ni gibosa ni amb esperó, planta verda, més de 2 estams per flor, corol·la tubulosa, flors petites amb el lòbuls menuts. Dins el gènere (que compta amb unes 300 espècies), Scrophularia nodosa es distingeix per tenir els sèpals amb un voraviu de 0.2 mm escariós, en rizoma nodulós, pubescència només als nusos de la tija (plena per dins, i de secció quadrangular), fulles pràcticament enteres, dentades, bràctees sense voraviu escariós, planta perenne, estaminodis reniformes, corol·la de color porpra barrejat amb groc verdós clar. Scrophularia nodosa és una planta herbàcia perenne, glabrescent, excepte als nusos i zona apical. Les tiges poden arribar a fer 1.5 m d’alçària i poden ser ramificades.\nLes fulles enteres, pinnatinèrvies, de color verd fosc; les inferiors amb el limbe de 5-13 × 3-8 cm, oblongues més o menys amples, agudes, de base arrodonida o truncada, de marge crenat-serrat o dentat; pecíol de 0.8-3.5 cm. Fulles superiors amb limbe de 3-12.5 × 1.7- 7 cm, oval-lanceolat, agut, serrat o denticulat; amb pecíol de 0.2-1.5 cm. Inflorescència de 7-37 cm amb l’eix glandulós o pubèrul en cimes en dicasis compostos. Les cimes inferiors amb fins a 12 flors, oposades; les superiors amb 4-9 flors, alternes. Bràctees inferiors de fins a 75 × 42 mm, similars a les fulles; les altres de 4-15 × 0.5-2 mm, linears o lanceolades, subulades, enteres o serrulades, sense voraviu escariós, glabres o finament glanduloses al marge. Peduncles inferiors de fins a 38 mm, les altres de 4-22 mm en general més llargs que les bràctees, glandulosos o pubèruls. Bractèoles de 0.7- 4.5 mm, linears, sense voraviu escariós, glabres o finament glandulosos. Calze de 2-3.8 mm amb 5 sèpals ovals o oblongs, obtusos, glabres, amb voraviu escariós de 0.2 mm, denticulat, de color verd blanquinós brut o tenyit una mica de porpra. Corol·la de 5-8 mm, bilabiada de color verd castany tenyit de porpra en part, amb el tub verdós o una mica violeta. Llavi superior tacat de violeta. Anteres grogues. Estaminodi de 0.8-1.2 × 1- 1.8 mm, amplament oval o reniforme, porpra-castany. Càpsula de 4.5-8 × 3.5-6 mm, ovoide o piriforme, verdosa quan tendra. Llavors de 0.6-1 × 0.4-0.6 mm de color castany negrós.\nEs fa en fondals humits nitròfils o en terres remenades vora habitatges fins l’estatge subalpí. A la península pràcticament es troba només a la zona de més al Nord. A Catalunya es pot trobar a la meitat NE. És més probable trobar-la a les vernedes.\nDur una rel collida la nit de Sant Pere penjada del coll evita l’ictus durant tot l’any.\nPer a NICHOLAS CULPEPER (segle XVII) el «fig-wort» o «throat-wort» és planta regida per Venus. És un bon remei contra la gota. La planta, presa, o aplicada per fora contra el coàguls. També contra les hemorroides, ferides, contusions. Per a les úlceres malignes o per a les pigues o taques de la cara, i fins i tot per a a lepra, va bé el destil·lat de la planta sencera.\n«Pel fetge, setge». «Qui gasta fulles de setge, no necessita metge». «De la casa que en té el setge se’n pot ben entornar el metge».\ncucs intestinals REL\nganglis limfàtics inflats\nLes rels triturades amb llard de vaca que no estigui rància es mantenen en una olla de fang dues setmanes, dins una cova i en acabat s’escalfa la barreja i es filtra per guardar- la quan l’hagem d’emprar. S’aplicarà a escròfules, hemorroides o petits tumors.\nVi: en 1 L de vi blanc s’hi deixen macerar 50 g de rels tendres ratllades durant 15 dies i en acabat es cola i es guarda en racó fosc i fresc.\nAlmenys as animals els fa orinar vermell. Podria paralitzar el cor si se’n pren molta. En tot cas no convé als qui pateixin de taquicàrdia.


El Consell Veïnal exigeix que no es demori ni un minut més el desnonament del burger de Jaume I - Mes Benidorm\nEl Consell Veïnal exigeix que no es demori ni un minut més el desnonament del burger de Jaume I\n16 d'octubre de 2014 proyectosjd 0 Comments Benidorm, burguer king kaime i, consell veïnal benidorm, fronton basc Nunes de Balboa, fundació talls roig, ordenança cívica\nEl Consell Veïnal ha celebrat aquest dimecres el que serà el seu últim ple abans de renovar els seus membres. En l’ordre del dia de la sessió han tingut el seu espai alguns temes ja habituals en les reunions de l’òrgan veïnal com la recuperació de la parcel · la sobre la qual s’aixeca un burger a l’avinguda Jaume I, l’expropiació de Foietes o la fundació Corts Roig .\nJustament sobre la recuperació de la parcel · la del burger, el Consell Veïnal ha estat contundent en demanar a l’Ajuntament que no demori ni un minut més el desnonament de l’empresa que el gestiona. Bàsicament, perquè aquesta no ha fet cap intent d’abandonar la parcel · la tot i que se li ha demanat en diverses ocasions, segons ha referit el vicepresident primer del Consell, Adolfo Valor.\nValor ha insistit que “el desnonament no s’ha iniciat” malgrat que “no hi ha el més mínim dubte” que la parcel · la és municipal, segons la nota simple del Registre de la Propietat. Una cosa que al maig si va estar en dubte quan els propietaris originals d’aquest sòl decidir revocar la donació que van fer a favor de l’Ajuntament el 1997 al · legant el “desinterès i abandonament” amb que havia estat tractat el seu terreny en aquests anys.\nEl vicepresident del Consell ha lamentat l’absència en el ple del tècnic d’assumptes jurídics que expliqui en quin punt es troba l’assumpte. Davant la falta del tècnic, ha estat l’alcalde, Agustín Navarro, qui ha informat. Segons Navarro, l’empresa que gestiona el burger ha demanat a l’Ajuntament una reunió, en la qual l’administració mantindrà “la mateixa posició” que fins ara: desnonar l’empresa si no abandona la parcel · la.\nL’alcalde ha remarcat que “s’han fet passos” cap al desnonament, però ha afegit que “falta l’últim salt” i ha traslladat que arribat el cas caldrà desnonament després que s’hagi posat a l’empresa facilitats perquè es reubique en un altre local. A més, ha afegit que s’està estudiant si és possible reclamar a l’empresa que pagui un cànon pels últims anys que ha ocupant la parcel · la.\nLa petició feta en el seu dia pel Consell Veïnal va ser la de recuperar aquesta parcel · la, situada al costat del cementiri vell, i convertir-la en una plaça pública o en una zona enjardinada.\nEstat del frontó de l’escola Basc Núñez de Balboa\nPer primera vegada des que va iniciar el seu camí, el Consell Veïnal ha inclòs en l’ordre del dia l’Educació. I ho ha fet per interessar-se per l’estat en què es troba el frontó del col · legi Basc Núñez de Balboa i en el qual es va a actuar en breu davant el risc d’ensorrament a “mitjà o llarg termini”, segons ha explicat el regidor de l’àrea, Rubén Martínez. Un frontó en el qual s’ha col · locat “un tanca dissuasori” per evitar que els alumnes s’apropin.\nL’edil ha recordat que les obres, que pagarà l’Ajuntament – “encara que són competència de la Generalitat” -, consisteixen a crear “unes terrasses de sorra” que “absorbeixin les vibracions del TRAM”, que “és l’únic que es pot fer segons els tècnics “. El regidor ha assenyalat que el frontó té “problemes de fonamentació” que excedeixen del manteniment ordinari.\nNo a una nova ordenança cívica i sí a que s’apliquin les que existeixen\nDurant la reunió del Consell, ia instàncies de l’edil de Turisme, Gema Amor, també s’ha abordat la possible participació de l’òrgan veïnal en la redacció d’una nova ordenança per sancionar “actes incívics i vandàlics”. Amor ha explicat que van ser els hotelers els que van demanar aquesta “ordenança cívica” de la qual, pel que sembla, hi ha un preborrador.\nEl Consell Veïnal ha declinat participar d’aquesta ordenança i ha rebutjat que es faci. En aquest sentit la consellera Paca Fuster ha insistit que Benidorm té nombroses ordenances i que “el que cal fer és aplicar” les que ja existeixen i “que no es compleixen”.\nLa gestió de la Fundació Corts Roig, investigada per Conselleria\nUn altre dels clàssics que s’ha colat en l’ordre del dia ha estat la Fundació Cortés Roig. El conseller José Antonio Corachán ha informat que s’ha traslladat a la Conselleria de Justícia una denúncia sobre possibles irregularitats en la gestió de la Fundació Cortés Roig, que es va crear fa dècades per l’auxili de menors i majors en risc d’exclusió. Corachán ha indicat que des de la Secretaria Autonòmica de Justícia, de la qual depèn el Protectora de Fundacions de la Comunitat Valenciana, s’ha remès un escrit anunciant que “s’ha iniciat un expedient d’instrucció per investigar” i comprovar les circumstàncies denunciades.\nEl conseller ha indicat que no es descarta emprendre accions judicials i Navarro ha avançat que “si la Conselleria determina que hi ha alguna irregularitat” serà el Consell, l’Ajuntament o el mateix alcalde qui ho porti a “la Fiscalia”. “Faltaria més”, ha sentenciat.\n← ‘Bikini’ s’encamina als Goya mentre la sèrie ‘Benidorm’ aspira als premis National TV Awards 2014\nLa Comissió Provincial de l’ Aigua no es reuneix des de fa més d’un any tot i la sequera →


Al' Unitat de vigilància intensiva neonatal de la Clínica "Li Scatte de la Universitat de Siena" eldoctor Carlo Bellieni ha realitzat unestudi per veure quina reacció tenen els nens davant del dolor lleu.\nUna de les conclusions a les que arriben és que la percepció disminueix mentre veuen dibuixos animats.\nSembla ser que veure dibuixos els distreu i fa que no concentrin la seva atenció en el mal disminuint d'aquesta manera la sensació de dolor.El que és més sorprenent, però és que aquest poder analgèsic és més efectiu inclús que els esforços de distracció que puguin fer les mares amb els seus fills.\nL'estudi es va dur a terme amb 69 nens d'entre 7 i 12 anys als quals se'ls va prendre una mostra de sang.Es van dividir en tres grups aleatòriament.\nGrup 1:No se li va donar cap distracció durant el procediment.\nGrup 2:Les mares van tractar de distreure als seus nens parlant-los, consolant-los i/o acariciant-los.\nGrup 3:Als nensli van permetre veure dibuixos animats en la televisió durant el procediment.\nEls resultats foren que el grup 1 va ser el que va experimentar més dolor.El seu dolor va ser al voltant de tres vegades major que el dels nens que van veure els dibuixos animats.\nEls nens que van ser distrets per les seves mares van tenir menys dolor que els nens sense distracció, però significativament més dolor que els nens que van veure televisió.\nEls pares mai han de deixar als seus fills sols durant procediments dolorosos, va apuntar el doctor Bellieni. "La presència dels pares i els esforços actius de distracció són analgèsics", va dir. "Si és possible veure dibuixos animats o una pel·lícula divertida, això produirà un major efecte calmant, però no fa que la presència dels pares sigui inútil".\nAquesta investigació obre la porta a plantejar-nos qüestions realment importants sobre fins a quin punt influeix la televisió als menuts.\n"Si la televisió pot vèncer el dolor millor que les mares, pot influir sobre les actituds i atenció dels nens més que els seus pares", va especular Bellieni.\nSobre si hem de deixar que vegin la televisió més o menys estona, a partir de quina edat han de fer-ho... són dubtes que cada família ha de resoldre i sobretot consensuar.\nEl Doctor Jess Shatkin, director d'educació i capacitació en el Centre d'estudis infantils de la Universitat de Nova Yorkopina que"emprar la televisió com a distracció és una bona idea, sempre que la programació sigui apropiada. Cada cop més centres mèdics la utilitzen per a disminuir l'ansietat dels petits".\nNo obstant això, "és important que els pares estiguin a la sala.Els pares també han de capacitar-se sobre com distreure als seus fills i no creure que els dibuixos animats són l'única solució per mantenir a les criatures calmades".\nEl que és interessant comentar és el raonament de la doctoraBrenda Bursch, directora clínica de l'Enllaç d'assessoria psiquiàtrica pediàtrica de la facultat de medicina en la Universitat de Califòrnia a Los Angeles.\n"Els dibuixos animats són el que millor funciona perquè capturen l'atenció tant visual com a auditiva del nen.L'atencióde la mare per distreure'les tradueix en elpetit comuna preocupació excessiva per part de l'adult el que fa que el menut estigui més alerta i senti més dolor. Els intents de la mare per distreure al nen parlant-li, acariciant-ho o consolant-ho podrien indicar-li al nen que li va a succeir alguna cosa dolent".\nPer més informació podeu consultar http://painconsortium.nih.gov/genderandpain/press.htm


Biblioteques de Tarragona a la 2a edició de "Montblanc, Vila del Llibre"\nDissabte 24 de març, de 10'30 a 13'30 h\nDiverses biblioteques de Tarragona participaran en la 2a edició de la fira Montblanc Vila del Llibre 2018. Han estat triades per la seva proximitat territorial i totes formen part de la demarcació de la Central de Biblioteques de Tarragona.\nLa fira està organitzada per la Xarxa de Viles del Llibre i tindrà lloc els dies 24 i 25 de març en diferents espais de Montblanc. La Xarxa de Viles del Llibre de Catalunya neix per desplegar iniciatives de turisme cultural que tenen com a eix central la literatura.\nLes biblioteques participaran a l'activitat "Procès de creació a la Xarxa de Viles del Llirbe de Catalunya" a les 11'00 h a l'Ajuntament i a càrrec de Mireia Pla. Tot seguit, les biblioteques disposaran de 300 € cadascuna per comprar llibres.\nLes biblioteques que hi participaran són:\nBiblioteca Municipal Mercè Rodoreda d'Els Pallaresos\nEl Servei de Biblioteques, amb la col·laboració de l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), impulsa el programa de suport a les fires del llibre de Catalunya que porta les biblioteques públiques a comprar títols a les fires que se celebren a Catalunya. L’objectiu principal del projecte és que les biblioteques enforteixin el seu vincle amb els editors i els llibreters de Catalunya, motiu pel qual en cada una de les fires s’inclou una activitat que pretén afavorir la trobada i el diàleg entre els diferents agents del sector del llibre


Hotel Boat Angeline Àmsterdam Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOosterdok 35 stijger 4, Amsterdam-Centre, Àmsterdam, Països Baixos - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nExcel·lent 8,9 (568 comentaris)\nPuntuació 5,8 (2286 comentaris)\nMés informació sobre Hotel Boat Angeline\nSituat en el cor de Amsterdam-Centre, Hotelboot Angeline és un lloc ideal des d'on descobrir Àmsterdam. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Arcam, NEMO, National Maritime Museum.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotelboot Angeline és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de magatzem d'equipatge, servei de cangur, màquina venedora, àrea de fumadors.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, despertador, ventilador, plat de dutxa, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hotelboot Angeline és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Àmsterdam.\nCal que informeu el Hotel Boat Angeline de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nNorberto, Regne Unit


González Pons: "No he de ser candidat a l'Alcaldia de València ni intentar-ho"\nL'eurodiputat 'popular' valencià Esteban González Pons ha assegurat que no es postularà per a ser candidat del PP a l'Alcaldia de València perquè "costa molt posar una pica en Flandes", en referència a la seua presència a Europa, com per a prescindir d'ella: "No he de ser candidat, ni intentar-ho".\nGonzález Pons: "No he de ser candidat a l'Alcaldia de València ni intentar-ho" TWITTER CADENA SER\nAixí ho ha assegurat durant la seua participació en un esmorzar organitzat per la Cadena Ser en ser preguntat sobre si optaria a ser el candidat del partit a València en les pròximes eleccions municipals, un extrem que ha negat perquè "amb el que costa tindre un valencià a Brussel·les", seria "despullar un sant per a vestir un altre".\nMalgrat l'enquesta que el situaria com a preferit com a alcaldable, ha assenyalat que "no pot canviar" la seua decisió, i ha ressaltat també que té "molt bons companys" a València per a este lloc.\nHa recalcat que ell, si el partit així ho considera, estarà en la llista europea novament para ajudant els valencians des de Brussel·les, on viu des de fa tres anys, ha recordat.\nTambé ha indicat que ell és "especialista a sonar per a càrrecs que no ocupa" finalment i ha ironitzat assegurant que no va ser president de la Generalitat, ministre i tampoc alcalde: "Alcalde de València ja no vaig a ser a l'inici de la següent legislatura".\nArranca la 54 Fira del Llibre amb 70 autors i una oferta que "respon la situació social de canvi" 0


Aprovació definitiva de la modificació de l'ordenança fiscal número 20, reguladora de la taxa per l'entrada de vehicles a través de les voreres; i per les reserves a la via pública per a càrrega, descàrrega i trasllat de mercaderies de qualsevol mena, i p - Ajuntament de Cabrera de Mar\nPortada > Ajuntament - Seu electrònica > Informació Oficial > Tauler d'anuncis > Aprovació definitiva de la modificació de l'ordenança fiscal número 20, reguladora de la taxa per l'entrada de vehicles a través de les voreres; i per les reserves a la via pública per a càrrega, descàrrega i trasllat de mercaderies de qualsevol mena, i p\nData de l'anunci: dijous, 30 de juliol de 2020 a les 13:50\nAprovació definitiva de la modificació de l'ordenança fiscal número 20, reguladora de la taxa per l'entrada de vehicles a través de les voreres; i per les reserves a la via pública per a càrrega, descàrrega i trasllat de mercaderies de qualsevol mena, i per aparcament exclusiu.\nAprovació definitiva de la modificació de l'ordenança fiscal número 20. (PDF, 217 kB)\nAprovació definitiva de la modificació de l'ordenança fiscal número 20.\nData de publicació oficial: dijous, 30 de juliol de 2020 a les 13:50\nDarrera actualització d’aquest contingut: 30/11/2021 a les 12:41h


Preguntes habituals - CDI\nInicioPacientes Preguntes habituals\n• Imatge per transmissió: Els Raigs X, la CT (Tomografia Computeritzada) i la fluoroscòpia són exàmens radiològics en que les seves imatges es produeixen per transmissió. En les imatges per transmissió, es produeix un raig de fotons d'alta energia i es passa a través de l'estructura del cos que està sent examinada. El raig passa molt ràpid a través dels teixits menys densos, com les secresiones aquoses, la sang i el greix, deixant una àrea enfosquida en la pel·lícula de Raigs X. Els teixits connectius i musculars (lligaments, tendons i cartílag) apareixen en gris . Els ossos apareixeran en blanc.\n• Imatge per reflexió: La Imatge per reflexió es refereix al tipus d'imatge produïda a l'enviar sons d'alta freqüència a la part del cos o òrgan que s'està estudiant. Aquestes ones sonores "reboten" en els diversos tipus de teixits i estructures del cos a velocitats variables, depenent de la densitat dels teixits presents. Les ones sonores rebotades són enviades a un ordinador que les analitza i produeix una imatge visual de la part o estructura del cos. L'ecografia és un exemple d'imatge per reflexió.\n• Imatge per emissió: La imatge per emissió es produeix quan un receptor detecta l'energia magnètica que desprenen els nuclis d'hidrogen quan desapareix el camp magnètic intens que els ha aplicat, aquesta energia és analitzada per un ordinador per produir una imatge de l'estructura o òrgan del cos que està sent examinat.\nEls estudis d'imatges per ressonància magnètica, per exemple, s'obtenen utilitzant un gran imant per provocar canvis en el teixit del cos per tal de detectar l'energia magnètica en la part o estructura del cos que s'està examinant.\nActualment s'ha creat la Unitat de esterotàxia Digital de Mama que, amb l'adquisició d'una taula en pron valorada amb esterotàxia digital, s'ha situat a l'avantguarda de l'intervencionisme en mama. Amb aquest equip d'alta tecnologia es poden efectuar biòpsies utilitzant els següents tècniques:\n• Biòpsia Trucut: Mitjançant una agulla automàtica dirigida sota control d'imatge digital s'obtenen diferents cilindres de teixit que possibiliten el diagnòstic histològic.\n• Biòpsia amb Vacora o Mamotomo: És una modificació de l'anterior, en què amb una agulla de major calibre connectada a un sistema d'aspiració, es pot obtenir més quantitat de teixit que amb una única agulla de punció.\n• Site Select: Utilitza una cànula de punció que és capaç d'extirpar en bloc lesions de fins a 20 mm.\nCom es fan les ecografies?\nNormalment el procediment d'una ecografia segueix aquest procés:\nUnta una substància semblant a un gel a la zona del cos que se sotmetrà a l'ecografia (el gel actua com a conductor). Utilitzant un transductor -un aparell que envia ones de ultrasonido-, envia el ultrasò a través del cos del pacient. El so del transductor es reflecteix en les estructures de l'interior del cos, i la informació dels sons és analitzada per un ordinador.\nL'ordinador llavors crea una imatge d'aquestes estructures en una pantalla de televisió. Les imatges en moviment poden ser gravades en una cinta de vídeo.\nNo s'han confirmat efectes biològics adversos en els pacients o operadors de l'instrument provocats per l'exposició al ultrasò.\nHi ha diferents tècniques d'ecografia per a diferents condicions. Els tipus més comuns d'exàmens ecogràfics són:\n• Ecografia Doppler: Utilitzada per veure les estructures de l'interior del cos, mentre s'avalua el flux sanguini al mateix temps. L'ecografia Doppler pot determinar si hi ha problemes en les venes i artèries.\n•Ecografia vascular: Utilitzada per veure el sistema vascular i la seva funció, incloent la detecció de coàguls de sang.\n• Ecocardiograma: Utilitzat per veure el cor i les seves vàlvules, i per avaluar l'eficàcia de la capacitat de bombeig del cor.\n• Ecografia de l'escrot: Utilitzada per investigar el mal de testicles.\n•Ecografia de la pròstata: Utilitzada per examinar qualsevol nòdul que s'hagi notat durant una exploració física. També s'utilitza per determinar el volum total de la pròstata.\n• Ecografia de l'aparell locomotor: Utilitzada per examinar qualsevol dolor muscular o d'articulació, per identificar condicions com un esquinçament.\nCom qualsevol altre ecografia és totalment segura, ja que el seu origen és el mateix que el d'una ecografia tradicional en dues dimensions.\nSubstitueix la ecografia 3D a l'ecografia 4D d'alta definició?\nNo, ja que l'objectiu de l'ecografia 2D d'alta definició és descartar les possibles malformacions fetals externes i internes entre les 18 i les 22 setmanes, i l'estudi dels òrgans interns només pot realitzar-se en 2D.\nEncara que l'ecografia 3D es pot realitzar en qualsevol moment i es pot repetir tantes vegades com es vulgui, el cert és que hi ha determinades etapes de l'embaràs a les que s'obtenen millors imatges del fetus.\nEntre les setmanes 24 i 28 es pot intentar la realització de l'ecografia 3D per obtenir una adequada visualització, sobretot de la cara fetal, sempre que les condicions de l'exploració ho permetin (posició fetal, quantitat de líquid amniòtic, etc.).\nEl ginecòleg probablement comenti l'existència d'aquesta ecografia i expliqui que el seu objectiu principal és veure la fisonomia d'un futur fill, però com que no és una prova diagnòstica, a decisió de fer-la correspon als pares.\nEs podrà gravar l'exploració sempre que les condicions siguin les adequades. Es podran gravar en DVD i obtenir fotos fixes dels millors moments.\nQuina és l'exploració més comú?\nL'exploració més comú és la mamografia. Però la mamografia inicial no sempre és suficient per determinar amb certesa l'existència d'un tumor benigne o maligne. És per això que algunes vegades s'ha de completar l'estudi amb projeccions complementàries o amb una ecografia.\nAbans de l'examen radiològic ha d'informar si ha patit cap tipus de problema, si s'està prenent algun tipus de teràpia hormonal i si té antecedents familiars de càncer de mama.\nÉs preferible realitzar l'exploració després de la menstruació. El millor moment és una setmana després de l'últim període menstrual. I sempre ha d'informar el metge si té alguna probabilitat d'estar embarassada.\nNo utilitzar desodorant, talc o qualsevol tipus de loció a les aixelles, el dia de l'exploració, ja que poden aparèixer a la radiografia com calcificacions.\nDescriure qualsevol símptoma o alteració que pot notar a la persona que li està fent l'examen.\nSi té, portar mamografies anteriors perquè l'especialista les pugui comparar. Preguntar quan estaran els resultats, no assumir que els resultats seran normals si no li diuen res.\nEl mamògraf consta d'un tub de Raigs X i un mencanismo que sosté i comprimeix la mama per obtenir imatges en diverses projeccions. Aquesta unitat utilitza únicament per a l'exploració radiològica de la mama, i té accessoris especials que permeten que només la mama estigui exposada a radiacions.\n•Per separar el teixit perquè les possibles anormalitats no siguin tapades pels mateixos teixits.\n• Per permetre l'ús d'una dosi de Raigs X més baixa.\nUn feix de raigs X travessarà la mama fins al film radiogràfic de darrera del plat que posteriorment serà revelat. El tècnic estarà darrere d'un vidre mentre hi hagi exposició a raigs X.\nVostè serà canviada de posició per prendre noves imatges. La rutina de les vistes és prendre imatges de dalt a baix i de costat a costat. Aquest procés serà repetit amb l'altra mama.\nUn cop acabat ha de preguntar si s'ha d'esperar fins que l'especialista examini les imatges per determinar si cal fer més o no.\nSentirà pressió sobre les mames, com si aquestes fossin comprimides. Algunes dones amb molta sensibilitat poden arribar a sentir dolor. Si aquest és el cas, demani hora per a l'exploració quan els seus mames estiguin menys sensibles.\nEl tècnic aplicarà la compressió gradualment. Aviseu del dolor quan la compressió augmenti. Si el dolor és significatiu hauran d'utilitzar menys compressió.\nA causa de que molts càncers de mama són molt difícils de visualitzar, el radiòleg pot voler completar l'examen amb exploracions complementàries, projeccions especials i comparar les imatges amb exàmens anteriors.\nS'ha de tenir en compte que no tots els càncers de mama poden ser vistos a la mamografia.\nQui interpretarà els resultats de la mamografia?\nUn radiòleg especialitzat en mamografies i en diagnòstic per la imatge, analitzarà les imatges, descriurà si hi ha alguna anormalitat i suggerirà un diagnòstic.\nEn centres especialitzats (com el CDI) disposen d'eines de diagnòstic intel·ligent per emetre una segona lectura i alertar sobre zones d'interès.\nActualment les noves tecnologies permeten la distribució dels informes i les imatges a través d'Internet.\nQuin valor té la densitometria òssia?\nLa densitometria òssia és el procediment més útil per al diagnòstic de l'osteoporosi i l'avaluació del risc de fractura òssia.\nLa densitometria òssia és el procediment més útil per al diagnòstic de l'osteoporosi i l'avaluació del risc de fractura òssia. Aquest test, juntament amb el seu historial mèdic, permet determinar si es requereix tractament o no. Si es requereix tractament, la realització de densitometries òssies periòdiques ajuden a determinar la seva efectivitat.\nA qui afecta més l'osteoporosi?\nL'osteoporosi afecta més a les dones, encara que els homes també Podeu patir.\nQui ha de fer-se un test?\nCerts factors són lligats al desenvolupament de l'osteoporosi, o bé contribueixen a la probabilitat de desenvolupar-la. Aquests factors són els anomenats factors de risc. El seu metge pot recomanar fer-se el test:\n•Ecografia Doppler: Utilitzada per veure les estructures de l'interior del cos, mentre s'avalua el flux sanguini al mateix temps. L'ecografia Doppler pot determinar si hi ha problemes en les venes i artèries.\n• Si està travessant la menopausa.\n• Si la menopausa s'ha presentat abans de 45 anys, amb la qual cosa té un major risc d'osteoporosi.\nNo és possible determinar l'estat dels ossos amb una anàlisi de sang o amb un simple qüestionari. Per això el metge li suggerirà fer un test de densitat, per avaluar el seu risc de fractura.\nCom he de preparar per a una densitometria òssia?\nLa densitometria òssia és segura, simple i ràpida. No cal cap tipus de preparació abans de l'exploració.\nA quanta radiació estic exposat a la densitometria òssia?\nL'exposició de Raigs X està expressada en mrem que és la unitat bàsica de la dosi de radiació. La quantitat de radiació d'un test típic de densitat òssia és només una fracció de la rebuda en altres tècniques de Raigs X.\nLa radiació rebuda en un test de densitometria òssia és normalment de 3 mrem i pot ser inferior a 1 mrem. Els nivells de radiació són tan mínims que no és necessària cap protecció extern. La dosi és segura tant per al pacient com pel tècnic que realitza el test.\nQuè passa durant una densitometria òssia?\nAbans de començar la densitometria, li preguntaran si porta algun objecte personal que podria interferir en la seva exploració (anells, rellotge, polseres o altres objectes).\nDurant l'exploració haurà d'estirar-se en una taula confortable, depenent de l'àrea del seu cos que serà escanejada.\nPotser el tècnic posi uns coixins especials sota o al llarg del seu cos per assegurar que prengui una posició correcta.\nDurant l'exploració haurà de romandre completament immòbil uns pocs minuts.\nTan aviat com la seva exploració estigui completada, els resultats apareixeran a la pantalla. El tècnic imprimirà els seus resultats i els donarà al metge per a la seva valoració.\nEl seu metge ha de considerar els resultats dins del context del seu historial mèdic per determinar si és necessari un tractament o no, i valorarà el risc de fractura dels seus ossos.\nLa informació més important dels resultats de la seva exploració és la comparació de la seva densitat òssia amb la d'una població d'individus amb els ossos sans.\nQuè precisió i exactitud té aquesta exploració?\nEn recomanar un test de densitat òssia, s'ha de considerar la precisió i l'exactitud del mecanisme utilitzat.\nLa precisió es refereix als resultats del seu test comparats amb els resultats de la densitat òssia obtinguts en tests anteriors.\nL'exactitud compara els seus resultats amb els resultats d'una població que presenta uns ossos sans.\nPer determinar si hi ha algun canvi significatiu en la densitat òssia al llarg del temps, el metge haurà de comparar els test de la mateixa part del cos, utilitzant el mateix mètode i el mateix aparell.\nAquestes comparacions ajuden el metge a avaluar el risc d'osteoporosi i el risc de fractura.\nHi ha alguna raó per no fer una densitometria òssia?\nSi està embarassada no hauria exposar-se a cap tipus tipus de Raigs X. Sempre ha d'informar al metge si està o ha estat sota algun tipus de tractament mèdic. Ell decidirà si té o no algun efecte sobre la qualitat dels resultats de la densitometria òssia.\nQuins són els principals avantatges del TAC helicoïdal?\nEntre els avantatges del TAC helicoïdal podem esmentar que redueix el temps d'exploració (per exemple, aconsegueixen exploracions combinades de tòrax i abdomen en el temps d'una apnea), disminueix la dosi de contrastos necessaris i augmenta la qualitat i la precisió diagnòstica.\nEn imatges produïdes amb la tècnica clàssica d'examen per raigs X, les estructures apareixen necessàriament superposades a altres que estan a diferents profunditats, no aconseguint, en molts casos, de detectar anomalies en estructures que estiguin cobertes o tapades per altres estructures. La Tomografia Axial Computeritzada evita aquest efecte de superposició, perquè només processa informació sobre la capa d'interès. Així, en el TAC, un objecte correspon a una imatge detallada i no a un conjunt d'objectes, que queden darrere d'altres en el sentit de la radiació.\nEn el TAC, la forma de seleccionar les imatges de les parts internes del cos es realitza observant la regió d'interès des de moltes direccions. Aquesta és una de les causes més importants de l'efectivitat d'aquest mètode. El TAC proporciona imatges de teixits suaus amb un alt contrast, el que no es pot aconseguir amb el mètode clàssic de Raigs X\nEn què es diferencia la tècnica del TAC de la tècnica clàssica d'examen per raigs X?\nLa Tomografia Axial Computeritzada és un mètode especial de tomografia, que es diferencia fonamentalment del mètode clàssic d'examen de raigs X, en la manera en què la imatge és generada.\nL'efecte de la superposició: La tècnica clàssica d'examen per raigs X sempre aconsegueix, al pla de la imatge, una fotografia en dues dimensions de les tres dimensions en què el con de radiació és projectat. En imatges produïdes d'aquesta manera, les estructures estan necessàriament superposades a altres que estan a diferents profunditats, no aconseguint, en molts casos, de detectar anomalies en estructures que estiguin cobertes o tapades per altres estructures.\nLa Tomografia Axial Computeritzada evita aquest efecte de superposició, perquè només processa informació sobre la capa d'interès. Així, en el TAC, un objecte correspon a una imatge detallada i no a un conjunt d'objectes, que queden darrere d'altres en el sentit de la radiació.\nLa forma de seleccionar les imatges de les parts internes del cos es realitza observant la regió d'interès des de moltes direccions. Aquesta és una de les causes més importants de l'efectivitat d'aquest mètode. El TAC proporciona imatges de teixits tous amb un alt contrast, el que no es pot aconseguir amb el mètode antic.\nAquestes proves són una garantia de que el meu fill no presentarà cap problema?\nAixò no és del tot cert, ja que hi ha malalties que no es detecten amb el diagnòstic prenatal. Si és cert que les malalties més comunes, com són la Síndrome de Down i els defectes del tub neural són detectades normalment sense problemes mitjançant aquestes tècniques. L'aplicació d'aquestes tècniques tampoc assegura que no pugui aparèixer alguna alteració posterior que pugui complicar l'embaràs.\nPer a més informació, consulteu directament amb el seu metge.\nAmb quina periodicitat he de realitzar aquestes proves?\nCada especialista establirà un calendari de visites segons les condicions de cada embarassada. La recomanació de la Societat Espanyola de Ginecologia i Obstetrícia és la següent:\n• Fins a la setmana 36: cada quatre o sis setmanes.\n• Setmana 37 a 40: cada dues setmanes.\n•A partir de la setmana 40: d'una a tres vegades per setmana.\nLògicament, la freqüència de les visites augmentarà si apareix algun problema durant l'embaràs o si la mare té algun problema de salut que requereixi una atenció especial.


A Montilivi hi ha un forat | Xevi Masachs | GIRONA | Girona | L'Esportiu de Catalunya\nA Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat + A Montilivi hi ha un forat E-mail\nEl Girona s’ennuega contra el Màlaga quatre dies després de l’èxtasi a Cornellà i encaixa la tercera derrota com a local\nEls andalusos fan valer un gol en un córner que els gironins no saben respondre, sense fluïdesa en el joc i amb ocasions puntuals comptades\nA Montilivi hi ha un forat.\nA Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat A Montilivi hi ha un forat E-mail\nGIRONA 0 MÀLAGA 1\nGOLS:0-1 (33’) Escassi.ÀRBITRE:Ortiz Arias, del col·legi madrileny.VAR:Sagués Oscoz.Targetes grogues:a Calavera (31’) i Santi Bueno (93’), del Girona; i a Benkhemassa (45+2’), Joaquín (53’) i Chavarría (56’), del Màlaga.Targetes vermelles:cap. MÀLAGA: Barrio Ismael Mejías Escassi\nLombán (46’) José Matos\nJuande (86’) Joaquín\nCaye (74’) Benkhemassa\nRamón (57’) Luis Muñoz Rahmani Cristian Chavarría\nRESTA DE CONVOCATS: Juan (p.), Orlando Sa, Jairo, Jozabed, Benítez, Cristo i Larrubia.\nGIRONA: Juan Carlos Calavera\nYan Couto (46’) Santi Bueno\nBernardo Franquesa Monchu Terrats\nGumbau (70’) Yoel Bárcenas Samu Saiz Pablo Moreno\nPachón (63’) Mamadou Sylla\nRESTA DE CONVOCATS: Suárez (p.), Muric (p.), Cristóforo, Luna, Ibra Jebé, Monjonell i Pau Víctor\nËs la típica relliscada després d’una gesta. El mateix Girona que va fer un cop d’efecte de molt mèrit al camp de l’Espanyol es va ennuegar quatre dies després contra el Màlaga. En un partit espès, els andalusos tampoc van fer res de l’altre món, però van saber gestionar l’avantatge i van viure amb comoditat després del 0-1, en bona part gràcies al col·lapse dels blanc-i-vermells, que no van saber jugar amb desavantatge, no van tenir fluïdesa en el joc ni van trobar cap altra manera d’insistir per trobar l’empat. Hi va haver alguna ocasió, puntual i comptada, però la sensació va ser tan pobra com el balanç que presenta l’equip a Montilivi i que comença a ser una llosa. Són ja tres equips visitants els que s’han endut la victòria de l’estadi, que no té res a veure amb la fortalesa de la temporada passada –final del play-off al marge– i ja ha vist com volaven 11 dels 18 punts en joc. Tot costa molt aquesta temporada al Girona, i sense fiabilitat com a local, encara més.\nNomés al principi\nFrancisco no només va recuperant algun jugador, sinó que també en forma. Ramon Terrats, solució d’urgència a Saragossa, va ser la sorpresa ahir, tenint en compte que al mig del camp no hi havia dèficit, ni de bon tros, amb Gumbau, Cristóforo i Ibrahima de suplents. I el barceloní va respondre jugant a molt bon to, amb bon criteri en la canalització del joc. Els gironins van començar amb energia. Com Mamadou Sylla, que va robar una pilota fent una pressió alta i potent i va buscar Yoel Bárcenas dins l’àrea. Amb Samu Saiz oferint-se des de la mitjapunta i Pablo Moreno entrant des de l’esquerra, el conjunt local va fer uns primers deu minuts prometedors. Però es va apagar, coincidint amb una pausa per un problema d’un àrbitre assistent que es va allargar més del compte. El Màlaga, que es va presentar amb una revolució –set retocs a l’onze i canvi d’esquema, amb línia de quatre al darrere–, no es va tancar, ni de bon tros. I superat el domini inicial dels locals, va agafar la iniciativa i va tenir dues arribades en tres minuts. Les forces es van equilibrar. El Girona ja no trobava tant Samu Saiz ni Mamadou, que va tenir una aparició a l’àrea (frenat per Escassi) després d’una conducció espectacular de Terrats (28’).\nMés mal va fer encara l’exjugador del Llagostera poc després. Especialista en el joc aeri, Escassi es va anticipar al marcatge més aviat tou de Santi Bueno en un córner i va fer una rematada ajustadíssima al pal llarg. El 0-1, i pujada, perquè no cada dia es pot remuntar. Ho hauria mig salvat el Girona si, just després, en l’ocasió més clara, Dani Barrio no hagués tret el gol de Yoel Bárcenas després d’una bona combinació amb Terrats i Samu Saiz. Sense continuïtat en el joc, i amb un munt d’interrupcions, la primera meitat es va tancar amb tots els deures per fer.\nUna altra de Yoel i prou\nFrancisco va fer entrar Yan Couto per Calavera per mirar de sumar, des del lateral, un recurs ofensiu més. Va ser Yoel Bárcenas, com just després del 0-1, qui va tornar a tenir a prop el gol, després de rebre una gran passada filtrada de Monchu. El panameny, ja dins l’àrea, va voler buscar Mamadou i no se’n va sortir. El problema és que l’ocasió, que no va arribar a ser rematada, va ser l’única clara de tota la segona part. Monchu va arribar a rematar de cap una centrada de Yoel, però no li va poder donar bona direcció.\nEl Màlaga va saber jugar bé amb l’avantatge. Primer, dedicant-se a interrompre el joc, amb faltes i el que fos. Però més endavant, i veient com li costava al Girona, va tenir fases d’assumir més la pilota i crear encara més maldecaps als blanc-i-vermells, perquè haver d’anar al darrere de la pilota quan perds i a casa encara crea més impotència. De fet, sempre va fer la sensació que sabien més bé què fer amb la pilota als peus els jugadors visitants que els locals.\nSense saber donar continuïtat al joc, Francisco va decidir fer entrar Àlex Pachón i jugar amb dos davanters clars. Tampoc va ser solució, perquè no hi havia manera de superar la pobresa ofensiva. El recurs recurrent van ser les conduccions de Samu Saiz, que arrencava des de l’esquerra i s’anava perfilant cap a dins. Però cap de les accions del madrileny acabava en res de productiu a l’àrea malaguenya. L’estrip hauria pogut ser definitiu després d’un mal refús de Bernardo que va deixar Luis Muñoz sol davant Juan Carlos. El seu xut, però, es va estavellar al travesser (79’). Això donava vida al Girona, però res més. Perquè els andalusos van jugar bé amb el rellotge, i el conjunt de Francisco no va trobar cap recurs bo per fer treballar Dani Barrio. Ni per combinació, ni per acumulació ni per res. Un xut de Mamadou desviat a córner, i un de Samu Saiz als núvols. Res més.\n10 MINUTS I PROU\nEl Girona fa una arrencada enèrgica però de seguida s’apaga i es col·lapsa\nEls gironins fan una segona part molt pobra, sense fluïdesa en el joc ni capacitat de crear perill\nEscassi fa valer el poder aeri davant Bueno (33’) i deixa un escenari ideal per als andalusos\n2’ Mamadou marxa amb potència de Mejías i no troba forat per xutar per ben poc. 19’ Bona transició del Màlaga amb centrada de Chavarría que no pot rematar bé Rahmani.\n33’ Córner a la dreta de la porteria de Juan Carlos que Escassi, amb una rematada de cap creuada ajustadíssima al pal, converteix en el 0-1.\n35’ Bárcenas rep de Samu a la frontal, entra a l’àrea i prova el xut però Barrio desvia a córner. 44’ Xut de Luis Muñoz des de tres quarts de camp que marxa als núvols.\n52’ Monchu fa una assistència brillant a Bárcenas, que es queda sol davant de Barrio però decideix molt malament i fa una mala passada a Mamadou.\n60’ Bona centrada de Bárcenas i Monchu, que arriba des de darrere però una mica forçat, remata desviat amb el cap.\n79’ Luis Muñoz recupera, supera Bernardo i etziba un xut potent que supera Juan Carlos però no acaba en gol perquè ho evita el travesser. 90’ Xut de Mamadou des de la frontal que toca un defensa i s’enverina, però acaba a córner. 91’ Samu Saiz caça a la frontal el rebuig defensiu d’un córner i l’engalta de primera, però sense perill perquè se’n va als núvols.\nL'Esportiu. Girona 25-11-2020, Pàgina 2


Habilitats i poders Portar monstres de llegendes a la vida\nPrimera aparició El Legendàrium\nÚltima aparició Les Winx inoblidables\nLa Selina és un enemic de la temporada 6 amb les Trix. Ella és de la Terra, com la Roxy. Apareix per primera vegada al capítol 2 de la temporada 6 (El Legendàrium).\nLa Selina es junta a Torre de Núvols a la temporada 6 per a ser bruixa. Ella té un llibre del mal anomenat Legendàrium i a través ďell és capaç de fer que llegendes siguin realitat. Al capítol 2 (El Legendàrium), quan la directora Griffin diu a la Selina que expliqui els seus poders, es veu que el seu poder és la capacitat de portar les llegendes a la vida usant un llibre anomenat Legendàrium. Ella envia uns trolls ombrívols per a atacar la vila de les Pixies. Al final, les Trix prenen el control de Torre de Núvols i transformen la Griffin en un corb. Elles troben un gran potencial en la Selina i els seus poders, llavors elles fan un acord amb la Selina. Ella les ajudarà a conquerir totes les escoles de la dimensió màgica i les Trix ľensenyaran a utilitzar màgia negra.\nAl capítol 3 (Ľescola voladora), com que els professors i alumnes de Torre de Núvols es mouen cap a Linfea, les Trix diuen que la Selina porti les llegendes de Linfea a la vida. La Selina convoca uns llegendaris Treants que ataquen ľescola de Linfea, on estan les Winx i els Especialistes. Les Winx perceben que la font de la màgia dels Treants ve de Torre de Núvols, per això elles van fins a Torre de Núvols i lluiten contra les Trix. La Selina decideix protegir el Legendàrium com sigui i usa el llibre per a formar una bola ďenergia al voltant ďella, però immediatament les Winx perceben que ella té la font, i llavors intenten atacar-la, i deixen les Trix. No obstant això, ľescut de la Selina remou les habilitats màgiques de les Winx (menys la Bloom) i teletransporta totes les Winx fora de Torre de Núvols en ľaire, on cauen fins a ser capturades pels Especialistes.\nDesprés que els Treants deixen de prendre el control de ľescola de Linfea al capítol 4 (El poder del Bloomix), la Selina convoca als basiliscs voladors. No obstant això, són derrotats amb el Bloomix de les Winx. Poc després quan les Trix van anar a una altra escola per a atacar-la, és revelat que la Selina treballa sota les ordres ďun misteriós ésser desconegut que està dintre del Legendàrium, que després es revela que es diu Acheron i és un bruixot malvat atrapat al llibre. La Selina, al capítol 5 (Ľauditori ďor), convoca els Esperits Pandemonium, que ataquen ľAuditori ďOr de Melodia, encara que més tard la Musa i la Tecna aconsegueixen derrotar-los.\nEn poc temps les Trix coneixen la Diaspro i ella es fa aliada ďelles, i al capítol 6 (Vòrtex de flames) la Selina explica coses sobre el vòrtex de flames que està localitzat a Dòmino i pot ser de molta utilitat per derrotar la Bloom (sent lloc dels menga-focs). La Diaspro mostra la seva invitació a la Coronació de la Dafne i anirà al local com encoberta. Més endavant la Selina va ser ordenada per les Trix per a que convoqui els menga-focs que ataquin la cerimònia de coronació de la Dafne a Dòmino, gràcies a la informació que la Diaspro els va donar sobre ľestat de la Bloom que es va fer feble quan va donar els seus poders del Foc de Drac a les Winx.\nUna mica després, la Bloom va caure al vòrtex i va lluitar contra un drac de cinc caps defensant el seu propi drac, ella recupera els seus poders i venç els menga-focs. Després les Trix es fan passar per tres estudiantes ďAlfea al capítol 7 (La biblioteca perduda), i ordenen la Selina que convoqui a les mòmies ďEgipte mentre estaven en una missió amb les Winx i la Dafne per a buscar el diari de ľEldora. Però abans, la Selina convoca una esfinx al capítol 8 (Ľatac de ľesfinx), però les Pixies i les Winx aconsegueixen vèncer-la i aconsegueixen el diari abans que la Biblioteca es destrueixi. En uns instants es va revelar que la Selina era una amiga de la infància de la Bloom.\nAl capítol 9 (El temple del drac verd), quan les Winx buscaven més respostas a la Xina, la Selina murmura per a si mateixa que necessita més poder per a alliberar ľAcheron. Ella utilitza el llibre després per a convocar els dracs verds per a envair la Xina. Tots són derrotats per les Winx qui tenen ajuda ďen Lu Wei (un entrenador de dracs).\nAl capítol 10 (Ľhivernacle ďAlfea), mentre les Trix ataquen i conquereixen una escola ďarts psíquiques anomenada Zaltor, ella envia un missatge dient que té un pla per a acabar amb les Winx, el truc és entrar a Alfea i trobar-se de nou amb la Bloom. La Selina va a Alfea i la Bloom la presenta a tots, mentre revela que ella havia estat una de les alumnes de ľEldora, que va ser segrestada per les Trix i que el seu “instint de fada” va ser el motiu de seguir la Bloom a Egipte (òbviament els enganya per a que no sàpiguen la seva aliança). ĽSky és ľúnic que sospita alguna cosa de la noia.\nLa Selina i les Winx van a ľhivernacle ďAlfea, amb la fi de trobar com és la flor preferida de ľEldora. Llavors la Selina decideix que els prepararà un parany. En secret enverina unes flors, que fa que la Flora caigui inconsciente mentre les olorava, i també crea un monstre de plantes per a atacar les noies. Mentre la Bloom i la Selina corren al laboratori de pocions, ella crea un verí per a donar-li-ho a la Bloom. La Griffin, que estava a la infermeria, revela a tots i a ľSky (que va venir per a buscar les noies) que la Selina és una aliada de les Trix, i ľSky va comprendre les seves sospites. Quan la Bloom tracta de donar-li el fals antídot a la Flora, ľHèlia dispara al flascó i li adverteixen que era un verí que la mataria. La Bloom queda espantada pel que gairebé fa, mentre els Especialistes, els Paladins, en Palladium i les Winx s’encarreguen de tot. Quan la Flora és guarida i reviveu a la plantes, la Bloom diu que ella té la culpa per confiar en la Selina.\nAmb ľengany que la Selina va fer a la Bloom, aquesta última queda traumatizada i en no creure en ella mateixa decideix anar a Gardènia, no obstant tot és vist per les Trix. No obstant això, al capítol 11 (Somnis desfets) la Selina contacta de nou amb ľAcheron advertint-li sobre que les Winx es reuniran amb ľEldora, i mentrestant les Trix veuen com la Bloom cau deprimida. Llavors ella amb el Legendàrium crida als Fills de la Nit per a envair Gardènia i caçar la Bloom. Per un altre costat, la Bloom recorda com les dues eren amigues i mostra un dibuix que elles havien fet, preguntant-se per què la Selina està en contra seva. Amb el dibuix aconsegueix descobrir la localització de ľEldora, sabent que també viu allà.\nDesprés per ordres de les Trix, al capítol 12 (Els fills de la nit) la Selina ordena als vampirs envoltar la casa de la Bloom i atrapar-la, però són derrotats per les Winx. Més tard els vampirs són eliminats, gràcies a la llum de ľStella ja que les Winx eren ostatges ďells. La Selina promet a les Trix (que estan amb ràbia per la derrota) que derrotaran a les Winx.\nAl capítol 13 (La fada madrina), quan les Winx van al Bosc de Flors i coneixen ľEldora, ella revela que la Selina era una fada i era la seva professora en aquells temps, però un dia quan van anar a la Biblioteca ďAlexandria a Egipte les dues veuen el potencial del Legendàrium i ľEldora va guardar el llibre a casa seva per a que ningú ľutilitzi i des de llavors viatjava pel món per a tancar el llibre. Però més tard va revelar que un bruixot malvat, ľAcheron, va temptar la Selina amb la condició de ser poderosa si ľallibera i quan ella va obtenir els seus nous poders de bruixa, va decidir escapar amb el llibre. Les Winx diuen que les Trix no saben que són utilitzades per la noia i cal aturar-la abans de que sigui massa tard.\nLa Selina se’n recorda dels bons moments de la Bloom i després de ľEldora, llavors decideix apagar ľUll ďespionatge per a que les Trix no sàpiguen que ella coneix ľEldora. Però més tard convoca els Espectres Ectoplasma per a ajudar les Trix a derrotar les Winx. Però ľEldora va poder derrotar els espectres amb els poders de la Lenusha.\nNo obstant això, al capítol 14 (El Mythix), la Selina va intentar robar el Foc de Drac de la Bloom per alliberar ľAcheron. La Selina, algunes bruixes i les Trix (amb objectes potenciats que van robar de les escoles màgiques) van tractar ďatacar ľescola Tir Nan Ong de la Nèbula per a robar les varetes ancestrals. A la lluita, la Bloom i ľSelina es troben de nou i lluïten, la Bloom li explica a la seva amiga que ľAcheron només la utilitza i que confiï en ľEldora, però la Selina diu que per a ella va morir i que el bruixot és ara el seu amic. La Bloom llavors decideix lluitar sense desistir contra la seva amiga i aconsegueix vèncer-la.\nAl capítol 15 (El misteri de Calavera) ella segueix les ordres de ľAcheron, mentre les Trix estan espiant les Winx amb el seu ull màgic. La Selina vol dir una cosa, no obstant això fingeix que desisteix però les Trix insisteixen que ella ho digui, i llavors la Selina diu que les Winx tenen el poder ďentrar al món del Legendàrium però que ella també pot fer que elles també hi puguin entrar, les Trix accepten. No obstant això, elles surten del món del Legendàrium quan descobreixen que si elles es queden en el món del Legendàrium, quedaran atrapades com a personatges de ficció.\nAl capítol 26 (Les Winx inoblidables), les Trix queden atapades al món del Legendàrium, ľAcheron és atrapat en una caixa per sempre i la Selina es fa bona i es reconcilia amb la Bloom, tanca el Legendàrium i decideix fer-se una fada amb ľEldora.\nElla és rossa, té cabells llargs i grossos, pell clara i ulls marrons. Ella té els llavis morats. Ella vesteix una samarreta verda amb extrems negres ondulats i un collaret de malla amb un cercle rosa. Ella també usa una jaqueta verda i mànigues que acaben amb àrees grises perforants. El seu estómac és cobert amb una malla, i ella usa guants verds. Ella també usa una faldilla verda amb una cadena de cinturó. Ella usa botes verdes.\nObtingut de «http://ca.winx.wikia.com/wiki/Selina?oldid=3482»


Carme Forcadell, denunciada per desobediència\nA més, el Constitucional ha anul·lat la Declaració d'Independència\nper Redacció dimecres, 8 de novembre 2017 - 13:59h | Actualitzat a 31/10/2018 13:09h\nCarme Forcadell | Arxiu\nEl Tribunal Constitucional ha anul·lat avui la Declaració Unilateral d'Independència acordada pel Parlament el passat 27 d'octubre, una resolució que ha pres en acceptar l'incident d'execució contra la mateixa presentat pel Govern, en virtut del qual ja l'havia suspès cautelarment.\nEl ple del TC ha decidit, a més, denunciar per desobediència a les seves sentències a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i als membres de la Mesa Ana Simó i José María Espejo, tal com demanava l'incident presentat per l'Executiu central.\nEl Tribunal Suprem, posat en dubte\nCal recordar que l'advocat de la presidenta del Parlament de Catalunya, Carme Forcadell, i d'Anna Simó ja va recorrer en súplica la setmana passada davant la Sala penal del Tribunal Suprem l'acte pel qual aquest òrgan va admetre a tràmit el passat 31 d'octubre la querella per rebel·lió contra les seves representades i la resta de membres de l'òrgan parlamentari. Consideren que l'alt tribunal no és competent per investigar-les.\nEn l'acte en el qual va admetre la querella, l'alt tribunal va acceptar de forma unànime la seva competència davant l'aforament que Forcadell i altres quatre querellats mantenen per ser membres de la Diputació Permanent del Parlament català, i davant el fet que, segons sosté la Fiscalia en la seva querella en referir-se als aspectes internacionals del procés sobiranista, part dels fets imputats s'han produït fora del territori de la comunitat autònoma catalana.\nLa Fiscalia demana presó incondicional\nPer la seva part, la Fiscalia del Tribunal Suprem preveu demanar presó incondicional per a la presidenta del Parlament de Catalunya, Carme Forcadell, i per als membres de la Mesa que van tramitar el text per a la declaració unilateral d'independència.\nLa Fiscalia té previst demanar la presó incondicional aquest dijous 9 de novembre, el mateix dia que estan citats a declarar novament Carme Forcadell, Anna Simó, Lluís Maria Corominas, Lluís Guinó, Joan Josep Nuet i Ramona Barrufet.\nAquesta data es va programar després que dijous passat s'ajornessin les compareixences per donar temps als acusats a preparar les seves declaracions, tal com va demanar la defensa després de ser imputats per delictes de sedició, rebel·lió i malversació.\nLa sincera crítica d'Àngels Barceló sobre Catalunya que tots haurien d'escoltar


Maria Barbal torna amb una histria d'amor i amistat "traspassada per la guerra"\nPublicat 22/01/2019 13:10CET\n"A molts joves la guerra els va canviar la vida"\nL'escriptora Maria Barbal ha tornat després de cinc anys amb la novella 'A l'amic escocs' (Columna/Destino), una "histria d'amor i amistat traspassada per la guerra", que testifica l'efecte que imprimeixen les guerres en els joves i el seu futur, ha explicat en una entrevista d'Europa Press.\nLa novella est protagonitzada per Benet, "un home com tants altres" convertit per la Guerra Civil espanyola en un covard; per Elvira, que conté una gran pena al seu interior per l'afusellament del seu pare, i finalment, pel brigadista escocs George, amic de Benet durant la guerra i amb el qual es retroba 30 anys després.\nEn els seus orígens es troba la documentació amb la qual va topar l'autora: va trobar "de manera inesperada i a través d'un familiar" les notes d'un soldat a qui li agradava escriure, i que, ferit durant la guerra, tindr molt de temps d'escriure a l'hospital, i establir amistat amb un brigadista escocs.\nEl relat de Barbal aprofundeix en aquesta "breu" amistat, que es dona en unes circumstncies molt complexes, perqu tots dos es comuniquen amb gestos i mirades, perqu a part que les ferides han emmudit Benet, ni ell parla angls, ni l'escocs castell.\n"No és una novella de la guerra", ha avisat Barbal, sinó que aprofundeix en els matisos de l'amor, especialment en com es matisa la illusió inicial; mentre que sobre l'amistat, la novella proposa com és possible entre dues persones molt diferents.\nNo obstant aix, tots dos personatges viuen les fortes pressions que comporta una guerra i una postguerra: "A molts joves els va canviar la vida", ha dit Barbal, convenuda que els efectes de qualsevol guerra són iguals sempre, especialment el seu impacte en les relacions humanes posteriors.\n"M'ha interessat explicar la vida d'una persona que no és notícia com a individu, per que, repassant la seva trajectria, bé podria ser notícia per la seva grandesa", ha descrit Barbal, que assenyala les accions que cadascú ha fet per millorar el seu món i el seu entorn.\nEn el protagonista, la seva grandesa és renunciar a la seva vocació d'artista per assumir altres responsabilitats; mentre que també reivindica la grandesa dels brigadistes, "que van viatjar d'arreu per collaborar amb la República".\nAmb aquesta novella l'autora torna a la seva terra natal, el Pallars (Lleida), a principis del segle XX, quan era un territori "prcticament intacte, amb una bellesa natural extraordinria".\nLES SEVES ARRELS, AL PALLARS\n"No soc qui per reivindicar res, per si que soc algú per estimar d'on vinc i on pertanyo", ha aclarit Barbal, que descriu un Pallars de gran rigor climtic i en una poca de vida dura i poca capacitat d'abric.\nPel que fa a l'estructura i els punts de vista, Barbal ha jugat amb una ordenació per títols, colors i nombres, a més d'introduir la veu dels personatges secundaris i fins i tot la veu del poble que jutja els personatges, en qu vol mostrar que "als pobles, després de la Guerra Civil, les persones que havien estat víctimes, continuaven sent-ho sota les mirades dels seus vens".\nDesprés d'aquest projecte, Barbal compta amb dues novelles escrites en gran part que no es veu "capa" de continuar, una perqu se situa en un ambient que no coneix prou malgrat tenir un bon comenament, i l'altra --sobre un escriptor-- perqu requereix una gran dedicació, encara que té una tercera part redactada.


Formentera sorteja les places per la XI Mitja Marató i la Cursa 8Km - Formentera Avui\nInicio Actualidad Formentera sorteja les places per la XI Mitja Marató i la Cursa...\nAvui s’han sortejat 2000 places per la Mitja Marató i 1000 places per la 8Km. De les 4693 sol·licituds rebudes, 3033 eren per participar en la Mitja Marató i 1660 per disputar Cursa de 8 Km\nMitja Marató Formentera 2018 Foto: Jose Antonio Arribas\nAvui de matí s’ha realitzat el sorteig davant el notari de Formentera, Javier González Granado, de les places disponibles per la XI Mitja Marató Illa de Formentera i la 8KM. El conseller d’Esports, Jordi Vidal, ha explicat que la fórmula del sorteig «és la més justa perquè tothom que vulgui participar en la cursa tingui l’oportunitat de fer-ho». Així mateix, Vidal ha avançat que l’edició del 2019, a celebrar el dissabte 11 de maig, ha comptat amb 4693 peticions de corredors que hi optaven a participar.\nAvui s’han sortejat 2000 places per la Mitja Marató i 1000 places per la 8Km. De les 4693 sol·licituds rebudes, 3033 eren per participar en la Mitja Marató i 1660 per disputar Cursa de 8 Km. Amb un programa informàtic que genera números aleatoris s’ha extret la xifra agraciada per cada competició i a partir d’aquesta s’ha establert l’ordre d’inscripcions fins a arribar a les 3.000 places. En concret, per la Mitja Marató s’ha generat el número aleatori 1506. Així des del 1506 al 3033, i de l’1 al 472, han estat els números que han obtingut plaça. Pel que fa a la 8Km, s’ha extret el número 146, així que els participants afavorits han estat des del 146 fins al 1145, ambdós inclosos.\nEls corredors que hagin participat un mínim de 5 edicions tenen plaça directa i, per tant, queden exempts del sorteig, Durant el període de preinscripció aquestes persones rebran un correu amb les instruccions per l’accés a la plataforma d’inscripció.\nArtículo anteriorFormentera a favor de la prohibición de excursiones turísticas\nArtículo siguienteAutoridad Portuaria propone a la empresa Desarrollos Concesionales Insulares la gestión de la dársena de embarcaciones menores en la Savina


Descobreix totes experiències què pots fer a Caldea amb amics\nCaldea amb amics\nDiuen que, qui té un amic, té un tresor.\n¿I qui no s'enduria aquest preuat tresor\nuns dies a Andorra per passar-ho d'allò més bé?\nAquí us esperen moltíssimes activitats d'aventura,\nexperiències insòlites i propostes per fer en grup.\nAixí que, fes les maletes i pren nota\nde tot el que Andorra amaga entre les seves muntanyes.\nEl Termolúdic us espera!\nBanyar-se en un spa, que no té res a veure amb un spa\nSota aquesta increïble piràmide de vidre, s'amaga Caldea, una de les meravelles d'Andorra. Submergeix-te en les aigües termals del Termolúdic i deixa't endur pels corrents de la llacuna exterior. Banya't als banys indoromans, relaxa't en una de les tasses d'hidromassatge suspeses sobre la llacuna central i contempla el cel estrellat mentre sents com les bombolles recorren l'esquena. Si busques una experiència més relaxant, gaudeix d'un massatge que, a més, et dona accés a Orígens, l'spa temàtic en què et banyaràs entre aranges o caminaràs sobre pedres en els banys asteques.\nI no t'oblidis el mòbil! Les actuacions nocturnes en directe —que podràs viure en dates clau de la temporada alta— o els esclats de llum que es colen a la llacuna interior del Termolúdic al capvespre, són els elements ideals per animar el teu feed d'Instagram i ser l'enveja dels amics que no t'hagin acompanyat en aquesta escapada. Ah! Si vens a l'hivern, consulta les previsions meteorològiques per assegurar-te que neva.\nNomés a Caldea pots banyar-te en un jacuzzi d'aigua calenta mentre els flocs de neu et cauen sobre el cap.\nSi t'apassiona la natura, a Andorra no te l'acabaràs.\nSi a tu i als teus amics us agrada la muntanya, la teniu a l'abast de la mà. Fora de la temporada d'esquí, senders de tots els nivells que permeten recórrer valls, pujar pics i arribar fins a algun dels cent llacs de país. T'has banyat alguna vegada en un llac de muntanya? Una experiència única i refrescant que segur que arrenca rialles i algun vídeo divertit quan es viu entre amics.\nA l'hivern, Grandvalira, Vallnord i Naturlandia us esperen per practicar totes les modalitats d'esquí (també de nit!), així com altres activitats com motos de neu, múixing (trineu tirat per gossos), heliesquí, tàndem speedride (saltar en parapent per acabar esquiant), ski bike, circuits d'orientació... A més, les estacions d'esquí a l'estiu també obren les portes. A Naturlandia, podràs baixar pel tobogan de natura més llarg del món, a Grandvalira us espera la tirolina més llarga dels Pirineus i un tobogan en el qual pots arribar als 40 km/h de baixada. A Vallnord Pal-Arinsal, el bike park i el parc de cordes.\nUna altra divertida proposta per gaudir durant tot l'any la trobaràs al Palau de Gel. No et perdis les tandes en els karts sobre gel o les sessions nocturnes a la Disco Gel (sessions de nit a la pista de patinatge, amenitzades amb música i llums perquè moguis l'esquelet).\nEntrada Termolúdic + Tobotronc Caps de setmana!\nPassa una bona estona gaudint de la millor realitat virtual amb els jocs que et proposa Zero Latency. Desafia la gravetat, lluita contra virus letals, visita el futur o escapa de l'apocalipsi zombi. Si us ve de gust, podeu combinar aquesta experiència única amb una visita a Caldea. Tot en una sola entrada, que per descomptat us resultarà més econòmica!\nUn altre gran pla i totalment diferent (només fora la temporada d'hivern), és treure el cap pel mirador més emblemàtic de país. Les fotos des del Mirador del Roc del Quer, situat a la vora d'una passarel·la transparent oberta al buit, arrasen en likes a les xarxes socials i us deixaran un record inesborrable a la retina. El trobaràs a la carretera de Coll d'Ordino, una ruta que uneix les poblacions de Canillo amb Ordino i que, a més, us oferirà impressionants paisatges (sobretot a la tardor).\nI, a la tarda-nit, res de quedar-se a casa! Durant la temporada d'hivern no us podeu perdre l'après-ski a Grandvalira o a Arinsal, on podreu sopar i ballar fins que el cos aguanti. També trobareu molts pubs anglesos per prendre una bona cervesa i locals amb actuacions en directe. I, a l'estiu, no us perdeu la ciutat vella d'Andorra la Vella, amb moltíssims locals per sopar, prendre alguna cosa i divertir-vos amb alguna de les animacions que programen amb regularitat.\n(*Oferta d'oci limitada com a mesura de prevenció de la COVID-19)\nDigues què us agrada i trobarem un restaurant que satisfaci les vostres expectatives.\nUn dels que més triomfa, tant a l'hivern com a l'estiu, és el restaurant de Pessons, al territori Grandvalira. La seva impressionant vista, amb la terrassa en plena natura i una carta molt completa amb carns i arrossos com a plats estrella, faran les delícies dels paladars més exigents.\nSi busqueu una solució més pràctica i voleu combinar el dinar o el sopar amb la visita a Caldea, us recomanem que consulteu alguna de les ofertes d'entrada més restaurant. De nou, una opció pràctica i econòmica és el nostre restaurant Mediterrani amb un menú basat en plats de cuina mediterrània. Sense sortir de Caldea, també podreu tastar els deliciosos sabors de la cuina oriental. Al restaurant Siam Shiki, gaudireu amb plats de la cuina japonesa i tailandesa, en un peculiar ambient presidit per un aquari gegant i cilíndric.\nAturada tècnica Termolúdic! Inúu + mass. 60' + Mola Park 4*\nEntrada + Sopar\nSi busques experiències diferents, no te les acabaràs!\nAprofita la temporada d'hivern per sopar en algun dels restaurants de les estacions d'esquí. Plats tradicionals de muntanya en un ambient 100% autèntic on només pots arribar practicant esquí de muntanya, raquetes, en ratrack o moto de neu... I, si a més tries una nit de lluna plena, l'experiència és encara més top. A l'estiu, descobriu la Vall d'Incles i l'Ovella Negra, un restaurant amb actuacions en directe al bell mig de la natura. Això sí, encara que sigui ple estiu, no oblideu una jaqueta (o fins i tot una manta, com els més pro). Us assegurem que no us sobrarà.\nQueda't a dormir!\nPromoció! Entrada Inúu + hotel Les Closes 3*\nEntrada i hotel