Crítica: 'Frankenstein' de Mary Shelley al TNC\nCarme Portaceli dirigeix la versió de Guillem Morales basada en la novel·la de Mary Shelley, amb Joel Joan i Àngel Llàcer com a protagonistes\nJoel Joan és Frankenstein / Foto: David Ruano (TNC)\nPublicat per\tLlegir en cas d’incendi\t17/02/2018\nEl mes de març de 1818, Mary Wollstonecraft Shelley publicà la seva novel·la Frankenstein o El modern Prometeu, un relat metafísic profund amb tota l’essència del primer romanticisme, una novel·la que dins del gènere gòtic inaugurava la ciència-ficció. El Teatre Nacional de Catalunya commemora els 200 anys d’aquest gran clàssic de la literatura universal portant a escena l’adaptació de Guillem Morales dirigida per Carme Portaceli. En paraules de Xavier Albertí, el Frankenstein que presenta el TNC sintetitza 200 anys de viatge entre l’esser humà i la tecnologia en els seus aspectes ètics i morals, i l’experiència estètica d’aquest recorregut de 200 anys per les pors de l’ésser humà i els reptes ètics que ha plantejat i planteja la ciència i la tecnologia.\nEl creador i la criatura\nLa directora Carme Portaceli es confessa apassionada de les novel·les romàntiques, de la literatura que té com a eix central l’ésser humà, els seus problemes existencials i filosòfics, el bé i el mal, la superació, els principis, la vida, el dolor, l’amor, la mort. Totes aquelles preguntes davant les quals no tenim respostes. Ella mateixa explica que ja des de l’adaptació de Jane Eyre de Charlotte Brontë -estrenada la temporada passada al Teatre Lliure de Gràcia- volia aprofundir més encara en els textos del romanticisme.\nAdaptar una novel·la tan complexa com la que va escriure Mary Shelley (amb només divuit anys!) no és una tasca fàcil. Amb Guillem Morales, que signa el text de la versió teatral, han treballat al llarg de dos anys per destriar el contingut essencial que volien transmetre del text de Shelley. N’han fet tres versions fins a la definitiva que es pot veure al TNC, en la qual han trobat un llenguatge que pot funcionar perquè s’adreça al cor de l’espectador. La seva adaptació vol recrear l’esperit del primer romanticisme i potenciar un protagonisme compartit entre els personatges de Víctor Frankenstein i la criatura. Entre el creador i la criatura existeix un vincle indissoluble: encara que s’odien mútuament, no poden obviar el vincle en forma de ferida que els uneix.\nÉs en el terreny emocional que es parla de l’acte de la creació i la responsabilitat que comporta donar vida. Si en Mary Shelley, Victor Frankenstein vol desafiar déu, als creadors d’aquesta adaptació els hi ha interessat més parlar de la naturalesa humana i de situar el misteri de la creació més en la unió de la masculinitat i la feminitat que en el pla d’un ésser superior. També, la versió que ens presenten posa molt més l’accent en les emocions humanes que en l’aspecte científic. L’abandonament i el rebuig a la diferència són temes fonamentals de l’obra que es potencien en aquesta adaptació, que vol ser alhora metàfora i reflex d’una societat ferida i un testimoni crític de com la ciència manipula la natura i ens manipula al humans.\nEl muntatge dirigit per Carme Portaceli respira una fidelitat absoluta no al text però sí a l’atmosfera i l’esperit de la creació de Shelley. El que se’ns presenta a l’escenari són dos mons en paral·lel i confrontats en l’oposició entre el Dr. Frankenstein i la criatura a qui ha donat vida. Víctor Frankenstein ha comès un crim: el de crear un ésser viu i rebutjar-lo i abandonar-lo. Tots dos segueixen un viatge que els porta en direccions oposades. Frankenstein va de la llum a la foscor mentre que la criatura fa un recorregut invers des de la foscor cap a la llum de la comprensió i dels sentiments. A mesura que la criatura s’humanitza, Víctor es deshumanitza en abdicar de les seves responsabilitats ètiques. En aquest recorregut, hi ha dos personatges que són essencials, d’una banda el pare de Víctor representa la veu de la consciència i la responsabilitat, mentre que el vell cec és que assumeix la formació moral de la criatura i qui l’ensenya a ser un ésser humà.\nEl fet que aquest dos papers siguin representats pel mateix actor, un insuperable Lluís Marco, reforça el caràcter de guia moral dels personatges. Aquesta és una de les incorporacions més significatives per dramatitzar el conflicte entre el creador i la criatura, mentre que en la novel·la la criatura aprèn tota sola, aquí té un guia que l’acull i li ensenya a ser humà.\nLa trama, els personatges i l’atmosfera, com he dit, són una recreació del text i del món de Shelley. En aquest cas, no s’ha optat per descontextualitzar l’obra, que es presenta ambientada a final del XVIII en el context d’inici de la industrialització i la tecnologia, fet que hi juga un paper clau com a context referencial, però els elements escènics s’han sotmès a una estilització que els recrea sense fer-los explícits. Evidentment, també algun ressò de les imatges que el cinema ens ha donat d’aquest mite també hi són evocades.\nUn dels elements clau que ajuda a configurar aquesta atmosfera és l’escenografia d’Anna Alcubierre. L’espai escènic apareix una caixa hermètica i opressiva amb la fredor del metall però que esdevé un espai en constant transformació on es projecta l’ombra de la naturalesa en forma d’unes esplèndides projeccions rodades a Londres per dotar-lo d’una atmosfera genuïna i que recorden el món d’ombres de William Blake. L’evolució dels dos mons en paral·lel que s’hi representen queda reforçada de manera eficaç per la cinta transportadora que traspassa de banda a banda l’escenari. Al final, l’espai esdevé una caixa de ressonància de les emocions humanes. L’espai sonor, creat a base de sintetitzadors, l’acaba d’arrodonir.\nL’obra es presenta dividida en dues parts, i després d’una arrencada espectacular, potser cap al final de la primera part s’alenteix massa el ritme. Cal confiar que en el rodatge de l’espectacle aquest aspecte quedarà resolt. En qualsevol cas, en la segona part el ritme i el to es recuperen i mantenen el to de dramatisme creixent fins al final de l’obra.\nPosar en peu la recreació d’un món literari i icònic de tan àmplia ressonància com el de Frankenstein no seria possible sense el treball dels actors que integren el repartiment encapçalat per Joel Joan i Àngel Llàcer, amb Lluís Marco, Magda Puig, Albert Triola, Pere Vallribera i Alba De la Cruz. Cal fer esment d’Àngel Llàcer, que interpreta el Dr. Víctor Frankenstein, el personatge més fosc i torturat que acaba convertit en un monstre sense compassió, ni amb ell mateix; el personatge fa mal a tot el que té al voltant.\nLluís Marco està esplèndid, com sempre, en el doble paper de pare de Víctor i del vell cec que guia les passes de la criatura en el camí de la humanització. I, per descomptat, Joel Joan que fa un treball d’alt voltatge en donar vida a la criatura. Joan se’ns mostra com un autèntic monstre de l’escena en un paper que exigeix d’un actor, tot i més. En el seu viatge des la foscor cap a la llum, és el personatge que més commou perquè acaba per resultar el més humà de tots. És la criatura que ho té tot per aprendre i que en el seu esforç per ser acceptat en la seva diferència i estimat ens fa de mirall a tots i reflecteix les emocions humanes més profundament entranyables.\nFrankenstein / Teatre Nacional de Catalunya (Plaça de les Arts, 1) / Text de Guillem Morales basat en la novel·la de Mary Shelley / Direcció de Carme Portaceli / 2 hores i 20 minuts / Fins el 25 de març de 2018 / De 12 a 28 euros / www.tnc.cat\nAlba De la CruzAlbert TriolaÀngel LlàcerCarme PortaceliGuillem MoralesJoel JoanLluís MarcoMagda PuigMaria NunesMary ShelleyPere VallriberaTeatre Nacional de Catalunya


Trias nega que sigui seu el número de compte suís amb tretze milions que publica el diari "El Mundo"\nL'alcalde de Barcelona demana als bancs de Suïssa i d'Andorra que certifiquin que la informació d'"El Mundo" no és verídica\nRedacció 28/10/2014 - 08.22 Actualitzat 28/10/2014 - 11.00\nL'alcalde de Barcelona nega rotundament que el número de compte suís amb tretze milions d'euros que publica el diari "El Mundo" sigui seu. Després de la querella anunciada per Xavier Trias contra "El Mundo", el diari defensa aquest dimarts la seva notícia. Ho fa revelant el número complet del compte que atribueix a l'alcalde de Barcelona. En declaracions a "El matí de Catalunya Ràdio", Xavier Trias insisteix que no té diners amagats a l'estranger ni mai n'hi ha tingut: "És de ciència ficció, perquè jo no tinc cap compte a Suïssa. Ja li asseguro jo que no tinc absolutament cap compte a Suïssa. És una cosa absolutament falsa. És incomprensible."\nPer això, Trias ratifica la necessitat de la querella que pensa presentar avui mateix i s'adreça a la justícia i als bancs perquè certifiquin que tampoc no és verídica la informació d'aquest dimarts: "Jo demano aquest requeriment perquè tots els bancs d'Andorra i tots els bancs de Suïssa diguin si és veritat això o no. Perquè és impossible. Em sento en un estat d'indefensió. Mai no he vist un invent com aquest."\nA banda de detallar el número del compte suís presumptament a nom de l'alcalde amb 13 milions d'euros, "El Mundo" torna a assegurar avui que aquests diners es van transferir cap a Andorra el febrer del 2013.\n"Sóc partidari de mantenir la consulta"\nSobre el procés participatiu del 9-N, l'alcalde de Barcelona defensa tirar endavant igualment la consulta, tot i l'anunci del govern espanyol de voler-la impugnar. Trias considera inexplicable i una barbaritat que el govern espanyol pugui recórrer el nou 9-N, quan no té cap efecte legal: "No sé exactament quines repercussions podria tenir en l'àmbit jurídic. Evidentment, crec que el que s'ha de preservar és que el president no tingui cap problema, però jo sóc partidari de mantenir-la."\nXavier Trias nega que el compte de Suïssa que publica "El Mundo" sigui seu: "És de ciència-ficció."


Support | El Bisbe de Girona visita la Fundació\nMons. Francesc Pardo, bisbe de Girona, s’ha reunit avui amb el Patronat de la Fundació Tutelar, amb l’objectiu de conèixer amb més profunditat la tasca de l’entitat. El Bisbe, després de realitzar una visita general a la fundació, ha explicat que a la institució que representa reben persones vulnerables a les quals volen ajudar. “Volem establir vincles amb entitat socials, com ara la fundació, per afavorir la protecció de les persones vulnerables i contribuir, així, a la millora de la qualitat de vida de les persones necessitades”, ha dit.\nConferència “La nova visió de la protecció jurídica de les persones amb discapacitat a la llum de la Convenció de l’ONU”Novetats imminents en els instruments de protecció jurídica a les persones més vulnerables


TEMA 5  | Geografia (UB) | Unybook\nTEMA 5. Conceptes geogràfics - Espai: on se situen tots els fenòmens que estudia la Geografia. Es tracta d’un medi continu i il·limitat. Sovint adquireix l’adjectiu ‘’geogràfic’’.\n- Territori: aquell espai físic d’un fenomen o fet geogràfic concret. Sovint es considera sinònim d’espai geogràfic.\n- Ex: territori d’una espècie vegetal (faig  fageda).\n- Ex: territori d’una activitat econòmica (indústria  polígons industrials de Terrassa).\n- Dins el concepte de territori trobem els termes:  Paisatge: és l’aparença externa del territori. La configuració territorial derivada de la combinació de diferents fenòmens geogràfics. Es tracta del resultat visible de la interacció entre els fenòmens físics i humans. El territori es sol dividir en dues grans unitats de paisatge que són sovint contràries: - El camp (natural).\n- La ciutat (cultural).\n Regió: territori dotat de característiques homogènies, ja sigui des d’un punt de vista natural, social, econòmic, cultural o polític, que el diferencien dels altres territoris.\n- Ex: la Península Ibèrica és una regió d’Europa des d’un punt de vista geogràfic físic o natural.\n- Ex: els Pirineus són una regió natural.\n- Ex: França és una regió político-administrativa.\nRegió mediterrània sociocultural Regió mediterrània climàtica - Regions político-administratives: barri, districte, municipal, comarca, província/vegueria, CCAA, Estat.\n- Lloc: és un fragment determinat i molt concret del territori. Té dues característiques particulars:  Localització: posició exacta dels fets geogràfics; és un objectiu de primer ordre per als geògrafs ubicar fenòmens en el territori.\n- Localització absoluta: és aquella que refereix cada lloc a un sistema de coordenades. En Geografia, normalment, s’empren les coordenades geogràfiques a partir de meridians i paral·lels.\n- Localització relativa: és aquella que refereix a un lloc respecte d’altres llocs. En Geografia, la forma més comuna de localització relativa és el topònim.\n Subjectivitat: punts a través dels quals els homes aprenen del territori i s’hi relacionen en la seva vida quotidiana.\n- Conceptes pràctics en Geografia:    Distribució.\nEscala (geogràfica): - Espacial.\nTEMA 6. Biogeografia - Paisatges naturals  biomes (objecte d’estudi de la Biogeografia).\n- Biomes: són grans unitats de paisatge constituïdes per comunitats de plantes i animals que s’estenen al llarg d’amples regions naturals, i estan caracteritzades per una vegetació dominant que respon a una regió climàtica.\n- Els biomes es poden classificar en dues grans unitats: terrestres i aquàtics/marins.\n- A les àrees continentals podem trobar 10 biomes terrestres: Selva equatorial Deserts Taigà Selva tropical Bosc mediterrani Tundra Sabana Bosc mediterrani humit Gels permanents Estepes i praderies 0º Latituds baixes 45º N/S Latituds mitjanes 90º N/S Latituds altes 1. Selva equatorial - 10ºN – 10ºS.\n- Clima equatorial (temperatures mitjanes >25ºC i pluviometria anual >2.000 mm).\n- Domini geogràfic: Amazones, Congo, Indonèsia, Papua Nova Guinea...\n- Vegetació: - Substrat alt dens (10-35 m).\n- Fulles endurides i lluents, florísticament molt rica, epífits...\n- Substrat baix buit (plantes esciòfiles).\n- Selva pluvial i sempre verda (perennifòlia).\n- Fauna: - Ex: grans rèptils que reuneixen molta humitat i calor.\n2. Selva tropical - 5º - 15ºN i 5ºS.\n- Clima tropical humit (temperatures mitjanes >25º i pluviometria anual 1.000-2.000 mm). Apareix una estació seca curta a l’hivern.\n- Domini geogràfic: límits N i S de la selva equatorial (sud de l’Índia, Sri Lanka, sud de la Indoxina, alguns països de l’Amèrica Central...).\n- Vegetació: - Selva de caràcter més baix (10-20m) i no tan rica florísticament.\n- Selva semiperennifòlia.\n- Fauna: - Ex; similar a la selva equatorial.\n3. Sabana - 10ºN – 20ºN i 10ºS – 20ºS.\n- Clima tropical sec (temperatures mitjanes 20-25ºC i pluviometria anual 500-1.000 mm). Apareix una estació seca llarga a l’hivern.\n- Domini geogràfic: límits N i S de la selva tropical (Sahel, Tanzània, Índia, Indoxina, Nord d’Austràlia, Veneçuela...).\n- Vegetació: - Superfície herbàcia homogènia amb predomini de gramínies.\n- Arbusts i arbres baixos (acàcies). També hi trobem els baobabs, eucaliptus (Austràlia), palmeres (Àfrica).\n- Fauna: - Ex: Antílops, girafes, gaseles, rinoceronts, lleons, tigres, xacals, hienes, zebres, estruços...\n4. Deserts - 15ºN – 35ºN i 15ºS – 35ºS.\n- Clima àrid càlid (temperatures més elevades del món (58º, Líbia) i pluviometria anual <100mm). Amplitud tèrmica diària molt elevada (30ºC). Ambient molt àrid, càlid i ventós.\n- Domini geogràfic: deserts del Sàhara, Kalahari, Sonora, Aràbia, Atacama, Victòria, Gibson...\n- Vegetació: - Poca MO (pocs nutrients). No hi ha vegetació, només alguna palmera o cactus testimonial.\n- Plantes efímeres.\n- Fauna: - Ex: llangardaixos, serps...\n5. Bosc mediterrani - 30ºN – 45ºN i 30ºS – 45ºS.\n- Clima temperat sec ‘’càlid’’ (es caracteritza per a la presència d’una estació seca i càlida, desfavorable a la vegetació).\n- Domini geogràfic: conca mediterrània, regió del Cap (Sud-Àfrica), Califòrnia, Xile i SW Austràlia.\n- Vegetació: - Adaptacions vegetals a l’eixutesa mediterrània.\n- Bosc d’esclerofil·les (alzinars, piris, oliveres, marfull, margalló...).\n- Sotabosc abundant per l’entrada important de radiació solar al sòl.\n- Fauna: - Ex: guineus, conills, llebres, senglars, garses, esquirols...\n6. Bosc temperat humit 1) Perennifolis:  30ºN – 45ºN i 30ºS – 45ºS.\n Clima temperat humit ‘’càlid’’ (estació càlida humida – favorable a la vegetació).\n Domini geogràfic: Açores, Sud Brasil, Sud Xile (Bosc valdivià), Est Sud-Àfrica, NE Argentina, Sud Japó, Est Xina, SE EUA, Nord Califòrnia (sequoies), Est Austràlia...\n Vegetació: té cert aspecte a la selva tropical (bosc de laurifolis, plantes lianoides, sotabosc de bambús...).\n Fauna: gran diversitat faunística (ex: ós panda a la Xina).\n2) Caducifolis:  35ºN – 55ºN i 30ºS – 50ºS.\n Clima temperat humit ‘’fred’’: temperatures mitjanes hivern entre -5 i 0ºC, i estiu entre 15º i 20ºC.\nPluviometria 600 i 1.000mm.\n Domini geogràfic: NE, EUA, SE Canadà, Europa Central, Àsia Oriental, Sud Xile, SE Sud-Àfrica, SE Austràlia i Nova Zelanda.\n Vegetació: grans boscos caducifolis centreeuropeus (fagedes, rouredes, freixenedes, bedollars, castanyedes...). Sotabosc hivernal.\n Fauna: gran diversitat (teixó, gamarús...) i migracions.\n7. Estepes i praderies - 35ºN – 50ºN i 30ºS – 50ºS. Interior dels continents.\n- Clima geogràfic: centre i oest d’EUA, Àsia Central (Kazakhstan), Península Ibèrica(Monegros i desert de Tabernas), interior Sud-Àfrica, Sud Argentina (la Pampa), Sud Austràlia... A les zones més seques apareixen deserts (ex: desert del Gobi).\n- Vegetació: estepes i praderies dominada per l’espècie de les gramínies que no acostumen a superar els 2m.\nVegetació halòfila en els deserts.\n- Fauna: bisons a les estepes, camells als deserts...\n8. Taigà - 50ºN – 70ºN.\n- Clima subpolar.\n- Precipitacions elevades. Temperatures mitjanes hivernals <-10ºC i estius frescos (entre 10 i 15ºC de mitjana).\n- Domini geogràfic: Escandinàvia, interior de Rússia, Canadà i Alaska.\n- Vegetació: grans boscos monoespecífics de coníferes (avets i pi negre) amb sotabosc pobre (nabius).\nPermafrost i torberes.\n- Fauna: llops, castors, ants...\n9. Tundra - 60ºN – 80ºN i 50ºS – 60ºS.\n- Clima polar ‘’de tundra’’: ambient ventós i molt fred. Baixa precipitació (<300mm) i temperatura mitjana hivernal <-15ºC i estius freds (<10ºC de mitjana).\n- Domini geogràfic: N i NE de Rússia, Nord Escandinàvia, Tibet, Nord Canadà, costa de Groenlàndia i Islàndia, illes Kerguelen, Terra del Foc (extrem Sud Xile i Argentina).\n- Vegetació: poca a causa de els dures condicions ambientals. Només hi ha alguns arbustos baixos, estepes, molses i líquens.\n- Fauna: espècies adaptades perquè han desenvolupat un teixit greixós subcutani (foca, morsa, lleó marí...) o un pelatge molt abundant (ren, ós polar...).\n10. Gels permanents - 70ºN – 90ºN i 60ºS – 90ºS.\n- Clima polar ‘’gelat’’.\n- Precipitació escassa per sota els 200 mm. Deserts polars o freds. Temperatura mitjana del mes més càlid és per sota de 0ºC. Es donen les temperatures més baixes del planeta )-89ºC).\n- Domini geogràfic: Groenlàndia, Nord arxipèlag Reina Elisabet (Canadà) i Antàrtida.\n- Vegetació: no n’hi ha pràcticament. Tot cobert de neu i gel. Només algun liquen a les valls seques de l’Antàrtida.\n- Fauna: ós polar, pingüins...


Sobre els pneumàtics d’hivern | Colla Verglas\nFa temps que volia escriure una entrada al respecte, parlant de les bondats dels pneumàtics d’hivern, però Javier Costas m’ha estalviat la feina amb un article que hauria de ser de lectura obligada a les autoescoles.\nPel que fa a la meva experiència personal, fa un parell d’anys vaig comprar un joc de pneumàtics d’hivern de la marca Nokian, que tot i sonar a marca blanca del Norauto és el pneumàtic d’hivern més venut a Finlàndia. Sempre havia estat una mica escèptic, però mira, per una raó o un altre vaig decidir provar sort a veure què tal.\nLa primera prova de foc la vaig tenir al cap de setmana següent: un viatge a Karlsruhe per veure els típics mercats nadalencs alemanys en el que vam optar per la ruta llarga travessant Suïssa de punta a punta per carreteres secundàries. Per allò d’estalviar-me els peatges i tal, que somos catalanes…\nA l’alçada de Lausanne va començar a nevar a lo bèstia, i quan dic a lo bèstia vull dir a lo bèstia, amb flocs de neu mida XXL. El cague inicial era considerable perquè bàsicament no hi havia pla B: a falta de cadenes, si fallaven els pneumàtics d’hivern estàvem fotuts. Per sort en dos segons va quedar clar que tot i els dos dits de neu que hi havia, la conducció en aquelles condicions no distava gaire de la que faríem en un dia de pluja qualsevol. Amb una mica de precaució, sí, però sense ensurts. Per més que el provoqués, el cotxe frenava, girava i traccionava. I jo, clar, flipava en colors. Perquè ja us dic ara que un no es creu el que poden fer aquestes gomes fins que no ho experimenta en primera persona. La resta va ser bufar i fer ampolles…\nEn aquest sentit, l’avantatge més clar i visible dels pneumàtics d’hivern és la conducció sobre neu — però n’hi ha dos més. El primer és la tranquilitat que et dona saber que ja pot nevar el que vulgui que, si tot va bé, no et quedaràs tirar. No sabeu ho divertit que és creuar Andorra per sortir per Pas de la Casa i avançar Cayennes i Audis Q7 que s’arrosseguen per no portar el calçat adient. Per no parlar de les cadenes, que és la cosa més engorrosa que s’ha inventat mai…\nL’altre gran avantatge, i del que Javier Costas incideix bastant al seu article, és que per sota dels 7ºC, i tot i que faci sol i l’asfalt estigui sec, els pneumàtics d’hivern SEMPRE aniran millor que els equivalents d’estiu. Si hi ha neu ja ni us explico…\nAquest darrer punt és, amb diferència, on més es nota el desconeixement i la incultura que hi ha sobre aquest tipus de pneumàtics en aquest país. Perquè els pneumàtics d’hivern no són només ‘pneumàtics de neu’. Són molt més que això.\nSón cars? Depén. En general no costen molt més del que costa un joc de pneumàtics ‘normals’. Si vols dos jocs de rodes pots trobar llandes de ferro per dos rals. Si vols canviar-los cada hivern també és una opció. De fet és el que feia fins el passat desembre, quan em vaig comprar un segon joc de llandes. Clar que llavors també cal tenir en compte els pals que et foten als Norauto de torn cada cop que fas un canvi estiu-hivern i viceversa.\nCal lloc per guardar-los, això és cert, però segur que teniu algun familiar amb una mica d’espai al garatge, així que tampoc és excusa. Altres diran que duren molt poc, el que és una veritat a mitges. Tot dependrà de com es condueixi i de quan es muntin i es desmuntin. El meu joc porta dos hiverns i mig i encara té corda per una bona temporada…\nEn fi, no sé perquè m’enrotllo tant si amb l’article d’Autoblog queda tot perfectament explicat.\nL'entrada va ser publicada el Seat i etiquetada hivern, Nokian, Pneumàtics per danidmas. Guarda l'enllaç permanent.\n2 pensaments sobre “Sobre els pneumàtics d’hivern”\nSalvador Arbonès el 21 gener 2015 a les 18:06 va dir:\nEnvejo la cultura d’automoció que et trobes per Europa. Sabeu, per exemple que qualsevol alemany us pot explicar perfectament que es el parell motor? Igual que aquí, oi? Per no parlar del comportament al volant de la immensa majoría de la gent…\nPer cert, els Nokian no son els “winter” mes venuts a Finlándia sinó a tot Escandinávia i Rússia. He fet un tou de quilòmetres amb ells i us puc assegurar que son el millor que hi ha. Fins i tot son “perillosos” perquè després de hores al volant, te’n oblides que vas sobre neu… I es clar, no es el cas.\nJosep el 21 gener 2015 a les 20:01 va dir:\nEp que el primer joc de pneumàtics d’hivern te’ls vaig deixar jo ja fa no se quant temps, el que no recordo es si vas trobar neu. Jo puc confirmar el que dius, també els he provat seguint el monte. No tinc clar que passa si els deixes l’estiu sense passar de 100


El Síndic considera imprescindible que s’abordi definitivament la promulgació d’una llei electoral catalana - Síndic de Greuges de Catalunya - El defensor de les persones\nEl Síndic considera imprescindible que s’abordi definitivament la promulgació d’una llei electoral catalana\nEl Síndic va rebre més de 2.000 queixes de persones que havien sortit en sorteig per integrar les meses electorals per al 14F i que no consideraven segur participar-hi\nEl 14F ha tornat a posar de manifest els problemes que té el sistema del vot per correu i el vot dels residents a l’estranger\nL’aplicació de la Llei de transparència avança a dues velocitats, condicionades per la mida i la capacitat de les administracions\nCal difondre el dret d’accés a la informació pública entre el conjunt de la ciutadania\nEl síndic, l'adjunt general i el gerent i responsable de l’Àrea d’Administració Pública han comparegut a la Comissió del Síndic de Greuges del Parlament de Catalunya per als debats de l’Informe sobre transparència, accés a la informació pública i bon govern, d’abril de 2021, i de l’informe La garantia del dret de sufragi actiu en les eleccions al Parlament de febrer de 2021 en el marc actual de pandèmia, de novembre de 2021.\nLa garantia del dret de sufragi actiu en les eleccions al Parlament\nL’informe es va presentar el novembre de 2020, quan les eleccions encara no s’havien convocat, i analitzava com garantir el dret de sufragi de les persones i com es podia veure restringit pocs dies abans de la jornada electoral. En aquest context, proposava crear una comissió d’experts per valorar la idoneïtat de la celebració de les eleccions, establir uns criteris objectius, sanitaris i constitucionals per decidir si es donaven les condicions per continuar amb el procés electoral, i explorar si es podria fer un treball legislatiu immediat, com ara la promulgació d’una llei catalana electoral de caràcter parcial o fer una interpretació extensiva de la LOREG.\nSi bé aquest informe va ser elaborat en el marc de la celebració d’unes eleccions concretes enmig de la pandèmia de la COVID-19, té un valor més enllà d’aquesta conjuntura, ja que s’hi adrecen qüestions com ara la ponderació de drets (sufragi i salut) o la necessitat de disposar d’una nova llei electoral catalana.\nAtès que no es va assumir la recomanació, el Síndic mateix va crear una comissió assessora independent sobre la garantia del dret de sufragi actiu, i va emetre diversos comunicats i es van afegir dues addendes a l’informe, una, el gener de 2021, i l’altra, l’abril de 2021.\nFinalment, les eleccions es van celebrar el 14 de febrer, en la data prevista en el Decret de convocatòria, en virtut d’una decisió judicial que va estimar el recurs presentat per un particular. La legislació electoral vigent (LOREG) no preveu la possibilitat de suspensió o ajornament d’un procés electoral ja convocat, i aquesta mancança va provocar que l’efectiva suspensió o ajornament depengués de la impugnació, o no, del decret corresponent davant la jurisdicció competent. En aquest sentit, el Síndic considera que caldria preveure que aquest ajornament només es pogués fer per causa de força major, per bé que no seria convenient intentar concretar-ne els motius o supòsits específics.\nUn cop celebrades les eleccions, les dades van demostrar que més de 70.000 electors, que haurien d’haver estat confinats, només van tenir l’opció de votar presencialment, en principi en la franja horària recomanada a aquest efecte, atès que ja havien finalitzat els deu dies anteriors per sol·licitar el vot per correu. El Síndic també ha volgut destacar que els dies anteriors a la celebració de les eleccions es van rebre més de 2.000 queixes de persones que havien sortit en sorteig per integrar les meses electorals i que no van obtenir cap resposta a les sol·licituds d’exempció que havien presentat. El Síndic ha insistit en la necessitat d’adequar els mitjans personals i materials necessaris per satisfer el dret de les persones que participen en el procés electoral a una resposta ràpida i justificada a les seves al·legacions.\nA més, el Síndic ha destacat que el 14F ha evidenciat un altre cop els problemes que té el sistema del vot per correu, clarament obsolet. Respecte d’aquest instrument, el Síndic manifesta que convindria estudiar la conveniència d’introduir altres fórmules de vot anticipat (com ara el vot presencial anticipat en determinats col·legis o locals com ara els ajuntaments o seus judicials que s’habilitin a aquest efecte) o de vot fora del col·legi electoral (com ara el vot mitjançant urna mòbil o domiciliària, que podria ser especialment indicat en determinades situacions, com ara residències o hospitals). I, en segon lloc, convindria revisar a fons el sistema de vot per correu per fer-lo molt més accessible i útil.\nEn la mateixa línia, el vot des de l’estranger dels residents temporalment absents i dels residents a l’exterior ha continuat presentant problemes molt importants, agreujats encara més per la situació de pandèmia. Per això, més que mai, cal revisar a fons la normativa d’aquest mètode de votació urgentment, amb l’objectiu de fer-lo accessible i efectiu, amb totes les garanties.\nPer tot l’anterior, a criteri del Síndic és imprescindible que el Parlament de Catalunya, en la legislatura que ara ha començat, abordi definitivament la promulgació d’una llei electoral pròpia de Catalunya.\nEn relació amb el cinquè informe d’avaluació de la transparència, el Síndic ha pogut constatar que l'aplicació de la llei avança a dues velocitats, i el factor principal que determina aquesta dualitat és la mida i capacitat de cada administració. Aquesta és una realitat que es consolida en el temps i que demana esforços sostinguts de cooperació per revertir-la. Amb tot, no és només una qüestió de recursos, ja que els informes d'avaluació també troben diferències significatives entre administracions amb capacitats similars. Per tant, el Síndic demana un compromís ferm dels responsables de cada administració per aplicar la llei.\nPel que fa a la transparència, l'alentiment en el desplegament de la Llei és especialment visible en l'anàlisi dels portals de transparència, i comporta la necessitat que el Síndic reiteri la recomanació d'intensificar totes les eines de cooperació per fer possible l'aplicació plena de la llei en aquelles administracions que no poden avançar substancialment sense suport.\nI per a les administracions amb més capacitat i que ja publiquen gairebé tots els continguts previstos en la llei, el Síndic destaca que el repte de futur immediat és que la informació es publiqui de forma estructurada, que sigui comprensible i que s'incorporin eines que facilitin l'anàlisi i l'ús de les dades publicades.\nQuant al dret d’accés a la informació pública, el Síndic vol destacar que les xifres de denegacions d'accés que identifiquen les administracions són baixes (un 0,69 % del total de sol·licituds tramitades), la qual cosa sembla que indica que es consolida entre els responsables de les administracions la percepció de l'accés a la informació com un veritable dret ciutadà. No obstant això, aquesta tendència positiva conviu amb una xifra indeterminada de sol·licituds que no reben resposta. El Síndic insisteix que cal que el dret d'accés a la informació pública rebi una atenció preferent de totes les administracions, com a dret vinculat a la participació democràtica.\nA més, el Síndic fa una crida a reclamar accions conjuntes de les diverses administracions per difondre el dret d'accés, el qual ha de tenir un impacte més elevat en la ciutadania.\nPer acabar, el Síndic ha posat en coneixement de la comissió que aquest any per a l’elaboració de l’informe es manté l'aplicació del sistema del sol·licitant ocult com a eina d'avaluació del dret d'accés però s’hi afegeix, per primera vegada, i en forma de prova pilot, un format d'informe individual dels resultats, que pretén detectar mancances però també identificar bones pràctiques i fer-ne reconeixement explícit.


Flowers by Bornay a La Roca Village • La Roca Village\nFlowers by Bornay: Oda al Mediterrani\nNostàlgia, bellesa i sorpresa. La Roca Village s'uneix a l'estudi d'art floral Flowers by Bornay per crear una instal·lació escenogràfica, inspirada en el paisatge mediterrani, que envaeix els bulevards i els balcons del Village.\nVestit rosa volants\nTop blau estampat\nLa naturalesa reclama el seu espai ... també en els carrers del Village. Després de mesos de restriccions -privats de petits plaers com passejar a l'aire lliure-, els nostres sentits (fins fa poc en pausa) anhelen tornar a gaudir de les aromes, els records i les sensacions que transmeten les flors. Parlem amb Joan Xapellí, ànima i fundador del col·lectiu Flowers by Bornay, sobre el despertar emocional de la natura. Les creacions que aquest taller d'art floral contemporani ha dissenyat per a La Roca Village són el millor tribut a l'paisatge mediterrani.\nPantaló curt blanc\nJaqueta de pell patchwork\nBolso petit georgie\nQuè és Flowers by Bornay?\nBornay és una idea i un equip. Darrere del nom estem Fàtima, la Marta, Àlex -que estan amb mi des del primer minut- i jo, que sóc el fundador i director creatiu. Les nostres creacions plasmen els nostres referents, aficions i fonts d'inspiració artística. En el meu cas, còmic, ciència ficció, cinema de terror, música ... Som una floristeria que beu de la cultura popular: relats de Jules Verne, frames de pel·lícules clàssiques, pintors ...\nQuines emocions transmet una flor?\nNo parlem de flors en termes de tendències. Nosaltres busquem una història sensorial. Més enllà del significat d'una flor, juguem amb els records que aquesta flor transmet. A la fin, és una interpretació personal. Potser aquesta flor sigui la preferida d'una persona important en la teva vida, o potser et recordi a la pel·lícula Maria Antonieta ... Juguem amb les sensacions. Per això no ens importa incorporar en l'arranjament flors mentida amb flors naturals.\nBanyador rosa estampat\nCom ha canviat la nostra relació amb les flors rere any i mig de confinament?\nHa canviat molt. Però no és una cosa nova. És habitual en temps de guerra o de canvi social. Històricament les zones de conflicte són les que més flors han consumit. Així va ser en els 80, per exemple, en els Balcans.\nQuè famílies de flors i fruits podem veure a La Roca Village?\nLa decoració de la Roca Village està inspirada en una decoració enjardinada, d'essència mediterrània. Buganvilias, roses enjardinades de diferents obertures i diferents colors, azalees, lianes de glicines, llimoners ... En definitiva, una instal·lació escenogràfica on la vegetació mediterrània envaeix els carrers del Village.\nCamisa groga estampada\nVestit tirants brodat\nVestit de puntes brodat amb part de faldilla plissé\nVambes altes blanques\nBolso groc estampat\nCom conviuen tradició i modernitat en el teu ofici?\nLa modernitat va sorgir perquè mai vaig ser florista. La ruptura neix de la gosadia d'aquell que no forma part del gremi, perquè no té idees ni tècniques preconcebudes. Així, per exemple, vam introduir l'esprai el 2008. Per recrear el fons de la mar i aconseguir una tonalitat fluor, més magenta ... Diguem que ens agrada interpretar arranjaments clàssics -com un bouquet - amb un punt més sofisticat.\nQuina és la relació avui entre flors i moda?\nFins fa 15 anys, a Espanya la relació entre art floral i indústria de la moda no era bona. Però gràcies a la feina de les noves generacions, la tendència s'ha invertit i avui la moda espanyola confia en els floristes per donar curs a conceptes més artístics. Una comunió com la que tenen els Estats Units, Anglaterra o França.\nVestit de tirants rosa estampat\nSobre camisa rallada\nA vegades sorgeix fins i tot la màgia: com amb Raf Simons i Mark Colle, o Dries Van Noten i Azuma Makoto ...\nÉs tenir sort i, sobretot, la confiança que nosaltres hem tingut, per exemple, amb La Roca Village, d'algú que aposti per la bellesa de les flors. Posar en valor el treball de l'artista floral, com al seu dia va passar amb els cuiners.\nSi haguessis de definir l'essència de Bornay en tres paraules ...\nPodria dir agressivitat o ràbia, que són conceptes molt cool. Però em mou la nostàlgia. El 80% del que jo busco és de la meva infància i adolescència. Amb les nostres creacions busquem transmetre bellesa, nostàlgia i sorpresa.\nJaqueta groga estampada


Sanitat notifica 652 nous casos de coronavirus del dimarts i 374 altes en la Comunitat Valenciana\nDels nous casos s'han registrat 95 a Castelló, 193 a Alacant i 364 a València\nCoronavirus 19 de noviembre de 2021 Redacció\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha notificat 652 nous casos de coronavirus confirmats per prova PCR o a través de test d'antígens. Amb aquesta actualització, la xifra total de positius se situa en 522.082 persones. Els nous casos per províncies són 95 a Castelló (56.002 en total); 193 a Alacant (191.149) i 364 a València (274.930). La xifra de casos no assignats es manté en 1.\nD'altra banda, s'han registrat 374 altes a pacients amb coronavirus. D'aquesta manera, el nombre de persones que han superat la malaltia des que va començar la pandèmia en la Comunitat Valenciana ascendeix a 520.330 persones. Per províncies, les altes es distribueixen així: 55.504 a Castelló, 190.267 a Alacant i 274.503 a València. El total d'altes no assignades es manté en 56.\nEls hospitals valencians tenen, actualment, 242 persones ingressades, 50 d'elles en l'UCI: 56 a la província de Castelló, 10 en UCI; 81 a la província d'Alacant, 23 d'elles en l'UCI; i 105 a la província de València, 17 en UCI.\nD'altra banda, s'han registrat quatre defuncions de persones d'edats entre 80 i 96 anys, per la qual cosa el total de decessos des de l'inici de la pandèmia ascendeix a 7.889: 869 a la província de Castelló, 3.029 en la d'Alacant i 3.991 en la de València.\nD'acord amb les dades registrades, en aquests moments hi ha 5.305 casos actius, la qual cosa suposa un 0,99% del total de positius.\nDes de l'última actualització, s'ha notificat un brot de 10 o més casos:\n· Elda: 19 casos. Origen àmbit educatiu.


La Regidoria de Serveis Socials rep 6.000 euros de l’Obra Social La Caixa per a programes socials a Tavernes | Ajuntament de Tavernes de la Valldigna\n29 Mayo 2017 20:00\nLa Regidoria de Serveis Socials rep 6.000 euros de l’Obra Social La Caixa per a programes socials a Tavernes\nL’alcalde de Tavernes, Jordi Juan, i la regidora de Serveis Socials, Noèlia Alberola, s’han reunit este matí amb el cap de zona de la Safor de La Caixa, Carlos Campos, i els directors de les sucursals de Tavernes.\nL’Obra Social La Caixa destina 6.000 euros a l’Ajuntament de Tavernes per a dur a terme sis programes socials. Amb esta aportació es faran tallers dins del programa Irene sobre prevenció de la violència de gènere en jóvens adolescents. A més, es donarà continuïtat al taller lúdic per a xiquets amb necessitats educatives especials, al taller d’autoestima i habilitats socials per a dones amb risc d’exclusió social i el de patchwork, així com els tallers de memòria per a la gent gran i el de informàtica per a col·lectius amb risc d’exclusió social.\nEl cap de zona de la Safor de La Caixa i els dos directors de les sucursals de Tavernes s’han reunit hui amb l’alcalde de Tavernes i la regidora de Serveis Socials per a comunicar els diversos projectes que es subvencionen amb esta aportació.\nJordi Juan ha agraït la donació i ha afirmat que “continuarem col·laborant amb l’Obra Social La Caixa i totes aquelles entitats disposades a implicar-se en Tavernes, i agraïm la donació que ens permet desenvolupar els tallers i altres projectes de serveis socials per als ciutadans de Tavernes”.


Gelida i Sabadell, doble cita dels Castellers de Terrassa el cap de setmana - Canal Terrassa\n4 de 7 dels Castellers de Terrassa a Sabadell\nGelida i Sabadell, doble cita dels Castellers de Terrassa el cap de setmana\nToni BernabéData: 12/06/17\nEls Castellers de Terrassa han tingut doble actuació el passat cap de setmana, el dissabte van actuar a Gèlida pel 27è Aplec de penyes del RCD Espanyol i, diumenge a Sabadell, a la Diada del 23è Aniversari dels Castellers de Sabadell.\nL’actuació a Gelida ha començat amb els tradicionals pilars d’entrada 2 pilars de 4 per part dels Castellers de Terrassa i un pilar de 4 aixecat per sota per part dels Vailets de Gelida. Els Castellers de Terrassa van obrir ronda amb el 3 de 7. A segona ronda els blauturquesa van aixecar el 4 de 7. El castell, tot i tenir algun desajust en l’encaix entre pinya i segons, es va descarregar amb comoditat. A tercera ronda, els Castellers de Terrassa varen escollir el 3 de 6 aixecat per sota. L’actuació es va tancar descarregant el pilar de 5 i dos pilars de 4.\nPer la seva part, els Vailets de Gelida van realitzar el 3 de 6 amb l’agulla a primera ronda, el 4 de 6 amb l’agulla a segona i el 4 de 6 a tercera. Van tancar l’actuació amb un pilar de 4.\nL’endemà, els Castellers de Terrassa van ser a Sabadell per actuar al 23è Aniversari dels Castellers de Sabadell juntament amb els Castellers de Sabadell, els Castellers de Sant Pere i Sant Pau i els Castellers de Sant Cugat.\nEls de Terrassa, quarts en ordre d’actuació, van triar el 3 de 7 aixecat per sota com a castell de sortida. Una última aixecada més lenta va fer que el castell finalment cedís. A segona ronda, van descarregar un ràpid i ben lligat 5 de 7, el 12è que descarreguen enguany, fet que els converteix en una de les colles que més 5 de 7 ha descarregat aquest 2017. A tercera ronda els blauturquesa van optar per fer un 4 de 7. En ronda de repetició, els Castellers de Terrassa van realitzar un 4 de 7 amb el pilar ben defensat a tots els pisos. Per a cloure l’actuació els Castellers de Terrassa van descarregar el pilar de 5.\nEls Castellers de Sabadell, amfitrions de la diada, han descarregat el 3 de 8, 7 de 8, el 4 de 8 i 3 pilars de 5. Els Castellers de Sant Pere i Sant Pau, segons en ordre d’actuació, han descarregat el 2 de 7, el 3 de 8, el 4 de 7 amb el pilar i el pilar de 6. Per la seva banda els Castellers de Sant Cugat, han descarregat el 2 de 8 amb folre, el 3 de 8, el 4 de 8 i han carregat el pilar de 6 que ha cedit a la baixada de l’enxaneta.\n4 d 7 dels Castellers de Terrassa a Gelida\nTags: Castellers de SabadellCastellers de Sant CugatCastellers de Sant Pere i Sant PauCastellers de TerrassaVailets de Gelida\nTrobada entre Josep Àngel Saiz Meneses i Enric Millo a Terrassa\nL’Església es prepara per celebrar el Corpus Christi, Dia de la Caritat


Fins a la pròxima matança\nL’allau de morts per la violència armada és una xacra als Estats Units. Però el terme control d’armes no està en el radar del president Trump ni dels republicans. Cada vegada que hi ha alguna matança...\nUna macedònia de contradiccions\nLa protesta a Atenes contra l’ús del nom de Macedònia per part del país veí aplegava ahir un poti-poti de col·lectius. La poderosa església ortodoxa es manifestava al costat d’associacions del...\nFormes mesurades amb fons fosc\nAmb picades d’ullet a les bases republicanes, Trump va oferir un discurs de l’estat de la Unió optimista, de formes mesurades i ajustat al guió. Un discurs allunyat dels missatges sovint caòtics...\nPresident by accident\nTrump has taken up many pages in the press since he was sworn in one year ago today. In these 12 months, he has imposed a presidency never seen before, with a hectic and aggressive tone, and an incontinent...\nPresident per accident\nTrump ha ocupat moltes pàgines als diaris des que va jurar el càrrec avui fa un any. En aquests dotze mesos ha imposat una presidència mai vista fins ara, agitada amb un to agressiu i un ús incontinent...\nEl llenguatge de Trump i de Stalin\nQuan és a punt de fer un any que va jurar el càrrec com a president, la retòrica agressiva de Trump contra tot i tothom no afluixa. Els seus atacs verbals s’enfilen tant amunt que fins i tot han encès...\nLa diplomàcia del panda i la del cavall\nMacron torna satisfet de la Xina, on ha tancat negocis com la venda d’un Airbus i el líder xinès l’ha tractat amb els mateixos honors que a Trump. El president francès també s’ha esforçat a...\nChange at the ballot box\nLatin America faces an intense electoral calendar in 2018, in which the votes of the middle classes and the millennials will be decisive. Brazil will decide whether to give Lula another chance in October....\nCanvi a les urnes\nL’Amèrica Llatina té un intens i apassionant calendari electoral el 2018 en el que el vot de la classe mitjana i dels millennials serà decisiu. El Brasil decidirà si dona una nova oportunitat a Lula...\nPàgina 14 de 35


Dimensions que no percebem (I)\nPublicat per Va de ciència a 5:33\nEn el nostre univers, nosaltres experimentem la sensació de moure’ns en tres dimensions. Tot i que les pel·lícules 3D ens arriben a fascinar, tot just quan abandonem el cinema, o encara més, quan ens traiem les ulleres de color blau i vermell, ja estem contemplant un món de 3 dimensions. No obstant, degut a la quotidianitat d’aquest fet, i a que la nostra percepció tan sols accepta que així sigui, aquest esdeveniment no ens sorprèn gens. És més, ens sorprendria més veure una persona de tan sols dues dimensions (plana com un full).\nLes 3 dimensions a què fem referència són; dreta-esquerra, davant-enrere, dalt-baix. Totes tres són més que òbvies: Si ens demanen que seguim el pas d’un creu dibuixada en el terra, aconseguirem fer l’eix horitzontal (1) gràcies a la dimensió que ens permet moure’ns a dreta i a esquerra. Si ara resseguim l’eix vertical (2), és la dimensió davant-enrere en la que ens estem movent. I finalment, si ens demanen que saltem, serà la dimensió dalt-baix la que ens ho facilitarà.\nAquest clar fet de que existeixen tres dimensions en les quals ens desplacem també queda reflectit en quan donem una direcció. Si, per exemple, fem una festa, i hem d’indicar als convidats on es troba casa nostra, podríem dir: La nostra casa es troba a la part Nord de la ciutat (davant-enrere), en la zona Oest (dreta-esquerra), dalt d’un turó (dalt-baix) . Bé, segurament que en aquest cas els nostres convidats es perdrien en l’intent de trobar la nostra casa degut a la nostra falta de senyalització. Però sempre podríem substituir aquestes indicacions per carrers, números de casa, i plantes (1ª, 2ª, 3ª, etc.).\nSón aquestes tres indicacions suficients per a que la gent vingui a la nostra festa? Si nosaltres tan sols indiquem la localització de la nostra casa, com sabrà la gent quan és la nostra festa? Quin dia a quina hora se celebrarà?. Com podem veure, es necessita una quarta indicació; el temps.\nEl fet de considerar el temps com una nova dimensió va ser fruit de l’obra d’Albert Einstein, on apareix el temps com la quarta dimensió (passat-futur), posat que els esdeveniment en el nostre univers s’especifiquen dient on i quan succeeixen.\nÉs inhabitable no moure’ns en el temps, podem estar-nos absolutament quiets en un punt determinat que mai deixarem de moure’ns en el temps, ja que es suposa que aquest està en funcionament ja des de l’inici de l’univers.\nÉs per això que afirmem que el nostre univers presenta un total de quatre dimensions.\nLa cinquena dimensió?\nPot ser que l’univers presenti més de quatre dimensions? O no és així ja que si no l’experimentaríem?\nL’any 1919, un matemàtic polonès poc conegut anomenat Theodor Kaluza, de la universitat de Konigsberg, va desafiar el que es considerava obvi, suggerint que l’univers no és no capaç de tenir més de tres dimensions (quatre més el temps); sinó que en podia tenir més.\nEl treball que Kaluza va realitzar sobre el tema fou set anys més tard refinat pel també matemàtic Oskar Klein, de suècia, qui va afirmar que l’estructura espacial del nostre univers pot tenir, tant dimensions extenses, com dimensions enrotllades.\nPer dimensions extenses entenem les tres espacials (d’espai) que percebem. I per dimensions enrotllades aquelles tan diminutes que no poden ser experimentades per nosaltres degut al seu tamany.\nEs creu que per cada punt del nostre espai, hi ha una dimensió enrotllada.\nSector del teixit espai-temps en que hi trobem dimensions diminutes enrotllades. Tot i que tan sols les hem il•lustrat en els punts d’intersecció de les línies, aquestes dimensions enrotllades haurien d’estar sobre cada punt del teixit.\nCom és que no podem experimentar la sensació d’una altra dimensió?\nSe suposa que aquestes dimensions es troben en mides tan diminutament enrotllades, que ni els més potents microscopis electrònics actuals són capaços de percebre-les. Donat aquest fet, encara menys ho són de capaços els nostres ulls.


Priorat - Activitats populars - La Marató 2009\nAssociació de Joves de Bellmunt\nL'entitat informa: Celebració d'una jornada festiva amb la V Marxa de bicicleta de muntanya i una gimcana infantil. Els corredors de BTT, familiars i veïns del poble podran fer les seves aportacions a una taula on dolçament podran col·laborar amb l'acte. No hi faltarà una degustació de vins i pastissos.\nL'entitat informa: L'Associació de Dones L'Aubereda organitza una xocolatada en benefici a La Marató.\nL'entitat informa: Celebració d'un sopar popular a la Pedrera, seguidament es donarà pas al Disco-Bingo solidari més animat de tota la comarca.\nAssociació veïns del Casal Capçanenc\nL'entitat informa: "El poema de Nadal" de Josep Mª Segarra a càrrec de l'Associació de veïns del Casal Capçanenc.\nL'entitat informa: Enguany, el grup musical local oferirà una diada de ball municipal. Amb música i bon ambient els assistents es mouran per la causa solidària de La Marató.\nAssociació de Joves "La Font" del Molar\nL'entitat informa: A la plaça del Molar es farà un dibuix amb cinta per a que tots els que ho vulguin puguin resseguir-ho amb monedes d'1€.\nL'entitat informa: L'Associació de Dones Els Guiamets organitza un bingo popular per recaptar diners en benefici de La Marató.\nL'entitat informa: Els alumnes de L'IES Priorat de Falset organitzaran una jornada amb diverses activitats. Hi haurà un esmorzar solidari, un "mercadillo", una subhasta d'objectes de segona mà, una quiniela de noms de malalties amb els seus símptomes, proves de caminar amb els ulls tapats, caminar agenollats sobre matalassos inflables i sobre un banc. També hi haurà un concurs de dibuixar amb la boca i prendre la tensió, pes i mesura.\nAMPA CEIP Llicorella/Tenis Taula Els Llops\nL'entitat informa: Bingo solidari en el qual els premis són magnífiques cistelles elaborades amb queviures i productes cedits pels mateixos veïns del poble.\nAjuntament de la Vilella Baixa/Comissió de Festes de la Vilella Baixa\nL'entitat informa: Bingo popular on hi participarà tota la gent del poble. Els premis seran paneres amb productes de la terra i tots els diners recaptats aniran destinats a La Marató.\nAssociació de Dones La Miloquera de Marçà\nL'entitat informa: Celebració d'un berenar-sopar popular amb espectacle per recaptar fons per La Marató.\nAssociació de Dones de Poboleda / Penya Barcelonista de Poboleda Priorat\nL'entitat informa: Per engrescar la població aquesta associació convida tots els seus habitants a una xocolatada on a més a més s'hi jugarà al memory amb els cartells de totes les edicions de La Marató. Així Pradell de la Teixeta recollirà fons per La Marató.\nAssociació de Dones "Art i punt"\nL'entitat informa: Les sòcies de l'entitat han confeccionat objectes fets per elles mateixes. Durant les tardes del 6 al 8 de desembre, se celebrarà una tómbola amb aquestes manualitats per tal de recaptar fons per La Marató.\nAssociació de Dones 'La Carena'\nL'entitat informa: Castanyada popular.\nL'entitat informa: Berenar popular.


Restaurant modern xinès personalitzat, que configura els proveïdors de mobles, fabricants, venda directa de fàbrica - HengXing\nRestaurant modern de cuina xinesa dissenya mobles\nEls nostres avantatges i serveis:\n1. 12 anys d'experiència laboral en la indústria del moble exterior.\n2. Suport en línia 7day * 24hrs servei en línia amb resposta ràpida.\n3. Proporcionar capacitat de producció completa a partir de diferents dissenys i materials.\n4. Equip de desenvolupament propi de casa per a una bona cooperació per al desenvolupament de nous dissenys i la producció de comandes de projectes personalitzats.\n5. Donar suport a dissenys, redacció i producció segons sol·licituds.\n6. Suport a la fabricació OEM segons dissenys i peticions.\n7 . Cooperació flexible en quantitats grans o petites.\n8. Donar suport als suggeriments professionals per a la indústria del moble exterior.\n9. Disposar de recursos rics de companyies de mobles superiors locals , per proporcionar un servei de compra i inspecció única.\n10. Proporcioneu informació completa sobre productes i fotografies d' alta resolució als nostres agents de venda per a la comercialització.\nnom del producte Restaurant de moda xinès, que confecciona mobles\nÚs general Mobiliari comercial\nMida Estàndard / personalitzat\nMida Com existia\nCertificat ISO9001 i ISO14001\nServei Proposta oferta basada en el dibuix o la dimensió del pla\nPagament T / T, L / C, Western Union, MoneyGram, Escrow\nTemps d'execució Al voltant de 20 dies després de rebre el pagament / dipòsit\n1. Embalatge KD\n2. Caixa d'exportació estàndard\n3. Marcatge d'enviament\n4. Embalatge de protecció a l'interior, materials d'escuma, plàstic antihumitat, etc.\nPort de càrrega Guangzhou / Shenzhen\nControl de qualitat en producció:\n(1) Abans de la producció, comprovarem el material amb colors i característiques per assegurar-nos que tot el que estem utilitzant en la producció en massa sigui estrictament el mateix que la mostra mostrada.\n(2) Seguim els passos de la producció des del principi.\n(3) Quan l’article hagi finalitzat, comprova el control de qualitat.\n(4) Abans d’embalar, es netejarà i es revisarà cada article.\n(5) Abans de carregar, els clients poden enviar el control de qualitat o indicar un tercer per comprovar la qualitat. provarem la nostra\nmillor ajudar-vos quan es produeixi un problema.\nEls avantatges de la nostra fàbrica.\na. Baix MOQ, podem acomodar la vostra quantitat, encara que sigui petita.\nb. OEM acceptat, els productes es poden fer en funció de les vostres necessitats.\nc. Bona qualitat, tenim un control de qualitat molt estricte.\nd. El millor preu, li donarem el preu més competitiu.\ne. Temps de lliurament precís, ens assegurarem que els productes s’enviïn a temps.\nf. Un bon servei, una resposta ràpida, sempre serem honestos amb vosaltres ...\n(1) Estarem molt agraïts si teniu algun suggeriment sobre els nostres productes.\n(2) Si teniu alguna pregunta, no dubteu a comunicar-nos-ho per primera vegada per correu electrònic o per telèfon, ens ocuparem del problema a temps.\n(3) Enviarem catàlegs amb els nostres nous dissenys als clients amb associació desenvolupada.\n1. Què és el nostre MOQ?\nResposta: 30 peces per a cada model individual, la càrrega de mescles pot ser acceptable.\n2. Quina és la nostra producció i terminis de lliurament?\nResposta: Normalment 30-45days després de la comanda confirmada i el pagament inicial. Per a una comanda flexible de projectes de quantitat, s'oferirà el termini de lliurament segons quantitats i dissenys detallats.\n3. Quines condicions podem oferir?\nResposta: preu ex-treball, port FOB de Shenzhen o CIF al port de destinació.\n4. Quines són les nostres condicions de pagament quan es confirma l’ordre?\nT / T: un dipòsit del 30% per avançat per confirmar l'ordre i el 70% del saldo pagat en els 7 dies hàbils de la presentació de la còpia B / L o pagats contra L / C irrevocable a la vista.\n5. Quins materials podem oferir?\n1. Armadura de tub d'alumini amb diferents formes segons les necessitats o dissenys del producte.\n2. Recobriment en pols segons tipus de producte. Mobles de teixit de ratán amb el mateix color de recobriment en pols que el rattan; Mobles d'exterior totalment d'alumini amb recobriment de pols a l'aire lliure.\n3. Rattan de PE amb garantia de 2 anys, garantia de 3 anys i garantia de 5 anys segons les peticions.\n4. El coixí amb teixit de polièster resistent als raigs ultraviolats proporciona una garantia de 1-2 aires, garanteix 2-3 dies o una vida útil més llarga segons les peticions.\n5. Coixí amb escuma de resina normal 25-28 de densitat i escuma ràpida de 30-33 de densitat per a l'aigua.\n6. Pell de PVC resistent als UV amb garantia de 3 anys.\n7. Fusta de teca de Birmània amb una bona articulació de disseny de polir, morter i punyeta.\n8. Polywood amb garantia de 2 anys o garantia de 3 anys segons les peticions.\n9. Marbre, vidre temperat, vidre de pedra, vidre caremàtic, alumini i HPL com a taula.\n10. Aplicació de productes al jardí, pati, pati, platja, al costat de la piscina, resort, restaurant, hotel, cafeteria, bar i tota la zona d'oci a l'aire lliure.\n6. Quina garantia podem oferir?\nResposta: bàsicament oferim garantia de 2 anys. Es pot oferir una garantia de 3 anys o 5 anys segons els diferents requisits. Si us plau, poseu-vos en contacte amb nosaltres de manera gratuïta sobre la garantia que us agrada oferir.\n7. Què passa amb el nostre servei de post-venda i solució per a la qualitat defectuosa?\nResposta: Seguiu oferint peces de recanvi, substitució de materials de vímet quan sigui necessari. Proporcioneu reconeixement tècnic professional de mobles d'exterior per a la vostra formació quan sigui necessari. Seguiu oferint els últims dissenys i colors més populars per ajudar-vos a promocionar el vostre mercat. Reemborsament total o substitució de la qualitat defectuosa!\nHENG XING MOBILIARI D'OFICINES LIMITADA, amb una bona ubicació del showroom al món de famoses ciutats de mobles Lecong i fàbrica al costat de les pintoresques vistes de XiqiaoMountains per al transport i la comunicació, és una fàbrica de mida mitjana que integra el disseny professional, fabricació i venda.\nA més, comptem amb un equip propi de desenvolupament intern amb experimentat gestor per a una bona cooperació en el desenvolupament de nous dissenys i en la producció d’ordres comercials personalitzades. Amb un bon servei, bon control de qualitat, productes de qualitat, preu assequible i temps de lliurament puntual, AOBEI FURNITURE CO., LIMITED serà el vostre proveïdor fiable a la Xina!\nHot Tags: restaurant xinès modern, mobles, proveïdors, fabricants, fàbrica, venda a l'engròs, personalitzat, disseny, preu, cotització, qualitat\nUn parell de:Conjunts de restaurants de moda respectuosos amb el medi ambient Següent:Mobles de cadira de restaurant modern xinès\nVisitant Càtedra HX-HA013\nMalla cadira HX-5B8054B\nModern Style MDF Melamine Office Cubicle Modular Wor...\nModern Office Furniture 3 Seater Office Cubicle Work...\nConjunts de mobles hotelers disponibles a mida\nCadira hotelera comercial de disseny modern


Catalunya perd més empreses de les que rep el primer semestre del 2016 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n12 de agost de 2016\nRegió 7 » Economia\nCatalunya perd més empreses de les que rep el primer semestre del 2016\nUn total de 2.019 firmes han marxat del territori català, on se n'han instal·lat 1.226\nefe | madrid 15.08.2016 | 07:34\nCatalunya ha registrat un balanç negatiu entre arribades i sortides d'empreses en el primer semestre, perquè ha rebut menys companyies de les que han marxat, al contrari del que ha passat a la Comunitat de Madrid, que ha registrat un saldo positiu, segons un estudi d'Informa D&B.\nEn concret, 2.019 empreses han canviat el seu domicili fora de Catalunya, mentre que n'han arribat 1.226, fet que suposa un saldo negatiu de 793 companyies.\nPer contra, 3.143 empreses han deixat la comunitat madrilenya, mentre que han arribat 3.738 companyies, cosa que llança un saldo positiu de 595 societats. Els principals destins de les societats que surten de Madrid són Catalunya (15%), Andalusia (15%) i País Valencià (14%), mentre que el 44% de les empreses que deixen Catalunya s'instal·len a Madrid.\nL'informe de la consultora també destaca que Catalunya té 650.188 empreses actives, la xifra més elevada del país i que suposa el 18% del total nacional, mentre que a Madrid hi ha 495.579 companyies, el 14% del conjunt.\nNo obstant això, les empreses madrilenyes van arribar a una xifra de venda agregada superior a la de les companyies catalanes (650.000 milions d'euros davant 313.000 milions).\nD'una altra banda, Informa D&B indica que durant el primer semestre del 2016, a Catalunya es van crear 11.973 empreses, mentre que a Madrid es van registrar 11.105 noves societats, cosa que implica uns increments del 19% i del 7%, respectivament.\nEl capital invertit en aquestes constitucions de societats va ser superior a Madrid, 1.038 milions d'euros, front als 456 de Catalunya, el 4% més i el 18% menys en comparació de la inversió registrada en el primer semestre del 2015.\nEn les dues comunitats autònomes coincideixen els sectors amb més empreses, que són la construcció i activitats immobiliàries (amb el 29% de companyies catalanes i el 27% de madrilenyes), comerç (27% i 23%) i serveis empresarials (11% i 15%).\nTambé en les dues comunitats les microempreses (menys de 10 treballadors) són les més nombroses, en representar el 96% del total a Catalunya i el 95% a Madrid.\nRespecte al comportament de pagaments entre empreses, en el segon trimestre del 2016, el retard mitjà sobre la data acordada va ser de 12,19 dies a Catalunya, inferior a la mitja espanyola (13,47 dies), mentre que les empreses de Madrid van pagar amb 15,55 dies de demora.\nA més, el 48% dels pagaments en la comunitat catalana es fa puntualment, mentre que la proporció és menor, el 40%, en la madrilenya.\nSegons les dades recollides per l'estudi, actualment a Catalunya hi ha més empreses que entren en concurs de creditors que a Madrid, 465 i 325 respectivament, però la comunitat madrilenya és la primera en nombre de dissolucions, amb un total de 3.166 davant les 1.292 registrades a Catalunya.\nLa simulació d´un atemptat posa a prova els nervis d´alumnes de la FUB\nSant Vicenç retorna als temps de l´envelat\nEl reeixit Raid Maqui avala la barreja de duresa i humor\nUn motorista s´accidenta de matinada a Puigcerdà\nLa clatellada de Quim Torra a José Zaragoza a Twitter\n2x1 per visitar dels Castells de Lleida\nEl PSOE respon a Torra: «No negociarem sobre els presos i la moció de censura»\nLa Gran Enfangada Solidària de Sant Fruitós, en imatges\nUna entrada gratuïta per visitar el Museu Espai Ceretània a Bolvir\nUna entrada gratuïta per escoltar Christos Barbas & Guillermo Rizzoto\n«Beneficis i salaris»\nQuè diu l´horòscop d´avui? Les prediccions dels astres d´aquest dilluns 28 de maig\nEl president d´Itàlia frena la formació d´un govern euroescèptic\nMéndez de Vigo culpa Sánchez de «trair el govern» amb la moció de censura


In varietate concordia: Bon weekend :)\nRecuperant i readaptant aquell vell costum invarietateru de posar música els diumenges, ara avançat en el calendari. Des de Berlín us desitjo molt bon cap de setmana!\nA great weekend to you all out there (and let it not be "out of love" :O)\nOstres, no tenia ni idea que Andru Donalds tingués cap altra cançó que aquell 'Mishale'. I a sobre l'acabo de buscar i m'he assabentat que ara és la veu d'Enigma! Mític grup experimental. La cançó que et deia va tenir un punt àlgid en la meva vida ara fa ni més ni menys que 18 anys... Aquesta no la coneixia, ja et dic.\nPer cert, XeXu, sàpigues que quan he penjat aquest post he pensat en tu. Sé que eres un "seguidor" d'aquells posts musicals dels caps de setmana a l'In varietate :)\nDoncs no sona gens malament.\nsona prou bé! bon cap de setmana.\nJo també me n'alegro de tenir la teva música aquí!\n(Potser les vitamines em comencen a fer efecte....)\nM'agrada aquesta música, tot i no haver sentit a parlar mai de Andru Donalds (ves, mancances que té una...:) Bon cap de semana, Ferran!\nGràcies pel week end musical!\nqualsevol cosa que ajudi a desconnectar és benvingut. Bina cap de setmana\nLluïsa, Carme, Francesc... aviat ja bon diumenge :))\nZel, de debò? clar que sí, dona, que naltros som més i, sobretot, millors, molt millors que ells! Un petonàs, guapíssima.\nGalionar, sàpigues que les teves mancances són les meves mancances també, hehe...\nElfree, avec plaisir!\nJoan, i tant que sí!\nEspero que carregat de bones vibracions. :)\nDel cap de setmana ja n'ha passat més de mig, però encara estic a temps de dir: Bon diumenge!!\nsa lluna, McAbeu... a vosaltres i a tots, molt bona setmana tingueu!


DIGITALITZACIÓ A LES AULES\nEl Pla d'Educació Digital de Catalunya va dirigit a 795.617 alumnes, 102.632 docents i 3.249 centres educatius\nL'objectiu és aconseguir que l'alumnat sigui digitalment competent a l'acabar l'ensenyament obligatori, augmentar el nombre de professorat amb competència digital i teixir una xarxa de centres digitalment competents.\nBarcelona - Dilluns, 09/12/2019 - 21:00\nEl Departament d’Educació ha presentat aquest dilluns el Pla d’Educació Digital de Catalunya, un projecte que preveu implantar-se entre el 2020 i el 2025 i que té per objectiu situar Catalunya com a pionera en l’ús educatiu de la tecnologia i millorar les competències tant dels alumnes com del professorat. La iniciativa es posarà en marxa en ple debat sobre l’ús o no del mòbil a l’aula, en el qual la Conselleria s’ha decantat a favor d’incorporar-lo i ensenyar a fer-lo servir en lloc de prohibir-lo, com sí que s’ha fet en països com França.\nSegons la Comissió Europea, almenys el 44% dels europeus no compleixen amb els coneixements digitals més bàsics, cosa que deriva en un gran problema perquè nou de cada 10 professions demanen aquests coneixements tecnològics. Aquestes persones que no controlen els dispositius digitals no poden accedir als esmentats llocs de treball perquè mai van obtenir cap tipus de formació, per la qual cosa el pla que impulsa Educació vol posar fre a aquesta situació assegurant-se que els alumnes de Catalunya que acabin l’ESO siguin digitalment competents i puguin espavilar-se amb les noves tecnologies. Els beneficiaris seran 795.617 alumnes, 102.632 docents i 3.249 centres educatius.\nS’oferirà formació a docents perquè puguin ensenyar als seus alumnes, mentre que aquests podran utilitzar dispositius tecnològics com a eina d’aprenentatge alhora que descobriran el seu funcionament i, també, els seus perills.\nPer a l’elaboració del pla, el departament ha comptat amb la implicació del professorat dels centres, de la comunitat educativa, dels municipis i de les universitats perquè, a través d’accions conjuntes i projectes que impulsaran nous models de col·laboració, les competències digitals aconsegueixin expandir-se entre els ciutadans. Però l’objectiu del pla va més enllà d’assegurar i fomentar l’aprenentatge tecnològic dels catalans, ja que segons l’Unicef, la Unesco i l’OCDE, la tecnologia és necessària per construir una societat més equitativa i inclusiva. En aquesta línia, la Comissió Europea col·labora amb els països integrants de la UE per reforçar les competències clau de la seva ciutadania, és a dir, aquells coneixements, aptituds i actituds que ajudaran els estudiants a la seva realització personal i, més endavant, a trobar feina i participar en la societat.\nTemes: Ajuntament de Barcelona Catalunya


Visita institucional de Boca Social\nRepresentants de l’entitat social del Boca Juniors s’han trobat amb el vicepresident primer del FC Barcelona, Jordi Cardoner, per conèixer la filosofia solidària de la Fundació FCB\nAprofitant l’estada a Barcelona d’una delegació del Boca Juniors, Christian Gribaudo, director de Boca Social, l’entitat solidària del club de Buenos Aires, va mantenir aquest dijous una trobada amb Jordi Cardoner, vicepresident primer del FC Barcelona.\nL’objectiu de la visita va ser conèixer de prop les línies estratègiques de la Fundació FC Barcelona i la seva filosofia solidària. Cardoner va compartir amb Gribaudo les claus que han fet de la Fundació FC Barcelona una entitat consolidada i reconeguda en l’àmbit social gràcies a projectes de foment de valors entre els joves com FutbolNet i Barçakids o a aliances pioneres com la establerta amb l’Unicef, que enguany compleix deu anys.\n“Tenim unes semblances importants amb el Boca, és també un equip centenari i hem compartit experiències i hem atès totes les seves preguntes en relació amb la nostra tasca fundacional”, va assegurar Jordi Cardoner. “Tenim molt a aprendre i volem seguir el camí del Barça en l’àmbit social. És un exemple per a nosaltres”, va recordar Christian Gribaudo.\nLa Fundació FC Barcelona, amb més de 20 anys de vida, s’ha convertit ja en un referent per a les fundacions dels equips de futbol d’arreu del món per la seva intensa tasca solidària no només a Catalunya sinó també a la resta del món.


La vicepresidenta del Govern, Joana Ortega, ha donat a conèixer els detalls de la consulta del 9N - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nHi haurà 6.430 meses de participació, distribuïdes en 1.255 locals, en 938 municipis d'arreu del principat català\nLa vicepresidenta, que s'ha mostrat convençuda que hi haurà una gran participació, ha destacat l'alt nombre de voluntaris, que ja supera els 30.000, que s'han inscrit fins al moment per fer possible el procés participatiu, la qual cosa és, ha dit, un "exemple de civisme i de la voluntat del poble de Catalunya d'expressar-se". El formulari per fer-se voluntari restarà obert fins al proper 27 d'octubre i les tasques d'aquests voluntaris s'assignaran a partir del 30 d'octubre.\nAixí mateix, Joana Ortega ha remarcat també que el 99,9% de la població no s'haurà de desplaçar del seu municipi per poder fer efectiva la seva participació. La vicepresidenta ha anunciat l'inici d'una nova campanya informativa sobre com participar en el 9N. Així mateix, entre el 30 d'octubre i el 8 de novembre es preveu un període de deliberació participativa per fomentar el debat i l'expressió de la pluralitat d'opcions.\nDades del dispositiu\n1.255 locals de participació\n938 municipis amb locals de participació\n6.430 meses de participació\n30.231 persones voluntàries (dades de les 10.30 hores del 22 d'octubre), de les quals 6.210 són funcionàries\nEn el cas de les Garrigues, tots els seus pobles disposaran de locals de participació, que pots consultar aquí.\nEls catalans i les catalanes residents a l'exterior que vulguin votar a Catalunya i que no tinguin un DNI en què consti l'adreça de residència en un municipi de Catalunya participen en la seu habilitada a Barcelona al Passeig de Gràcia, 107 (Palau Robert).\nEl procediment per participar requereix presentar la sol·licitud d'inscripció en el Registre de participants i aportar una fotocòpia del DNI o NIE i el sobre amb l'opció de participació tancat. La persona ha d'introduir aquesta documentació en un segon sobre, que ha de lliurar al personal de les delegacions territorials del Govern de la Generalitat de Catalunya. El material necessari està a disposició de les persones participants en el registre de les seus esmentades.\nOrtega explicant els detalls de funcionament de la consulta del 9N (foto: Generalitat de Catalunya).


El palau de l'arquebisbe de Canterbury s'obre per primera vegada al públic\n13 maig 2021 07:49\nLambeth Palace té més de 800 anys i guarda importants tresors\nEl palau medieval de Lambeth, residència de l'arquebisbe de Canterbury de fa 800 anys, mostrarà avui per primer cop al públic els tresors que amaga. Entre aquests, un dels més curiosos són els guants que el rei Carles I d'Anglaterra es llevà moments abans de ser decapitat el dia trenta de gener de 1649 després de ser condemnat a mort. El palau és un dels edificis més antics de Londres.\nSegons l'actual arquebisbe i líder espiritual de l'Església d'Anglaterra, George Carey, els visitants podran escoltar els «renous de la història» que circulen pels pasadissos de l'edificació, separada del Parlament britànic pel Tàmesi. El públic serà guiat per les sales històriques del palau, fins i tot per la cripta, el cos de guàrdia, la capella o la biblioteca pública més antiga del país. La cripta, completament restaurada, és la part més vella que es conserva i data de l'any 1205, ja que les edificacions originals foren destruïdes pels monjos de Canterbury perquè no volien un centre de poder eclesiàstic rival.\nEl cos de guàrdia, que fou construït originalment en el decurs del segle XIV, disposa d'un dels millors exemples de coberta medieval de tot el país. En aquesta cambra fou interrogat Tomás Moro, actualment sant, durant tres dies sense que els seus captors no aconseguissin fer-li reconèixer Enric VIII com a cap de l'Església, fet que el conduí a la mort. El palau també acull records d'una altra víctima de la persecució religiosa, es tracta de l'arquebisbe Thomas Cranmer, un dels més encesos partidaris que Enric VIII es divorciàs de Catalina d'Aragó.


El govern espanyol posa en marxa la maquinària per concedir els indults demà\nMadrid. Dilluns, 21 de juny de 2021. 10:27\nActualitzat: Dilluns, 21 de juny de 2021. 13:09\nJa és oficial: el Consell de Ministres concedirà demà els indults als presos polítics independentistes. I La Moncloa ja ha posat en marxa tota la maquinària, la política i també la tècnica. Aquest migdia, el president Pedro Sánchez farà una conferència al Gran Teatre del Liceu per presentar la mesura de gràcia davant la "societat civil catalana". A la tarda, a dos quarts de cinc, està convocada una reunió extraordinària telemàtica de la comissió de secretaris i subsecretaris, presidida per la vicepresidenta Carmen Calvo. És el pas previ per incloure assumptes en l'ordre del Consell de Ministres. Normalment se celebra els dijous.\nEls indults seran parcials i reversibles, i tenint en compte les circumstàncies de cadascun dels nous presos polítics independentistes. Es calcula que cada expedient, individualitzat, tindrà una argumentació d'unes trenta pàgines. Un cop hagin estat aprovats pel Consell de Ministres, hauran de ser signats pel rei Felip VI, publicats al Butlletí Oficial de l'Estat i aplicats pel Tribunal Suprem, que haurà de recalcular les condemnes. A tot estirar, s'espera la sortida dels presos el dimecres.\nLa concessió dels indults arribarà tan sols deu dies després de la manifestació de la triple dreta a la plaça de Colón, emulant novament la de febrer del 2019 contra la taula de diàleg. Com la de fa dos anys, va ser capitalitzada per l'extrema dreta de Vox, i amb una participació encara menor: la meitat. En paral·lel, la campanya de recollida de signatures contra la mesura de gràcia iniciada pel PP, emulant les taules contra l'Estatut, també queda lluny de les firmes que va aconseguir en la iniciativa original. Tot plegat, una pista d'aterratge per a Pedro Sánchez, que també té pendent la reforma de la sedició. També com queda la situació del president Carles Puigdemont i els consellers a l'exili, que evidencia discrepàncies dins el mateix govern espanyol.\nUn dia abans fins i tot que es conegués el veredicte contrari del Tribunal Suprem, el passat 25 de maig, Pedro Sánchez hi va aplanar el camí des de Brussel·les, assegurant fins a quatre vegades que “la venjança o la revenja” no es troben entre els “valors constitucionals” que ell defensa. Des de llavors, s'ha prodigat en la seva "pedagogia" sobre els indults, malgrat la revolta d'alguns barons i de la vella guàrdia socialista, que ha aconseguit sufocar. Preguntat sobre el cost polític de l'operació, el president del govern espanyol responia que "el cost seria deixar les coses enquistades".\nImatge principal: El president Pedro Sánchez amb la vicepresidenta Carmen Calvo / Foto: EFE.\nLes portades Portades en bucle: indults, indults, indults Jordi Palmer\nINDULTS Els magistrats del Procés es reuniran per recalcular condemnes si hi ha indults El Nacional


Xerrada: Camí cap a l’aigua pública – Grup de Defensa del Ter\nXerrada: Camí cap a l’aigua pública\n27 de juliol de 2019 21 de març de 2019 per Grup de Defensa del Ter\nEl passat 26 de març va tenir lloc a la Sala d’Actes de la Cooperativa de Torelló la xerrada Com avança la gestió pública de l’aigua a Osona i a Catalunya\n– Jaume Colomer, conseller delegat d’Aigua potable i Habitatge al Consell Comarcal d’Osona i regidor de l’Ajuntament de Vic. Amb la ponència: Presentació i reptes de present i futur de l’empresa pública del Consell Comarcal d’Osona per la gestió de l’aigua en baixa.\n– Eloi Badia, president de l’AMAP (Associació de Municipis i Entitats per l’Aigua Pública) i regidor de Presidència, del Consell Municipal i d’Aigua i Energia de l’Ajuntament de Barcelona. Amb la ponència: La situació de la gestió pública de l’aigua a nivell català i metropolità. Context de reptes i oportunitats.\nJaume Colomer és arquitecte i ha estat el principal artífex de la recent aprovació de la constitució de l’empresa 100% pública del Consell Comarcal d’Osona per a la gestió de l’aigua en baixa i clavegueram. Una aposta insòlita a nivell comarcal en el context català i que obre les portes al canvi de model de gestió als municipis d’Osona que s’hi vulguin adherir. Inicialment ja compta amb 7 municipis que faran el canvi en el model de gestió de l’aigua al seu municipi; passant de l’empresa privada a la gestió pública i mancomunada a nivell comarcal. Recentment hi ha entrat Torelló i es preveu que pròximament ho faci St. Vicenç de Torelló, municipis que finalitzen els seus contractes de servei amb SOREA (del grup multinacional SUEZ-AGBAR). S’espera que aquesta sigui una tendència a nivell osonenc, en sintonia amb el context català i europeu de remunicipalitzacions del servei.\nEloi Badia, és enginyer i prové de la militància en moviments de l’aigua des d’Enginyers Sense Fronteres i Aigua és Vida. És el primer president de l’AMAP, la finalitat de la qual és difondre i promoure la gestió íntegrament pública de l’aigua, així com donar suport als municipis que vulguin encaminar-se cap a una gestió pública de l’aigua.\nCom a responsable polític del servei d’aigua a Barcelona, ha estat la figura que més ha lluitat per la municipalització de l’aigua, encara en procés. Després de presentar varis informes on s’apuntaven diverses irregularitats per part d’Aigües de Barcelona, l’empresa encarregada del subministrament de l’aigua a Barcelona, va promoure la consulta ciutadana sobre la gestió de l’aigua per anar avançant democràticament cap a una gestió pública del servei.\nDes de la Plataforma Volem l’Aigua Neta, Clara i Nostra des de la Vall de Ges, defensem que una gestió pública i democràtica de l’aigua és el millor camí per a la recuperació del bon estat ecològic de rius i aqüífers. I al mateix temps un medi ambient sa és el millor camí per garantir de forma efectiva i eficient l’accés a l’aigua potable i de qualitat a la ciutadania.\nCreiem que la gestió pública de l’aigua ha de garantir l’accés igualitari a aquest dret fonamental, com és l’aigua potable i el seu sanejament. L’aigua és un dret humà i un servei bàsic i públic, no una mercaderia. Per tant, la seva gestió ha d’estar fora de lleis del mercat, interessos privats o mans privades amb interessos comercials.\nUs convidem a seguir-nos a les xarxes socials i a formar part de la onada en favor de la gestió pública i democràtica de l’aigua.\nPresentació dels resultats de contaminació per nitrats a les fonts d’Osona i el Lluçanès 2019\nXerrada “Els impactes de la producció i el consum de carn en el medi ambient i les alternatives”


Fem un treva de consciència corporal - Escola Nova\nEts aquí: Inici1 / Blog El nostre dia a dia2 / Escola Nova3 / Fem un treva de consciència corporal\nFem un treva de consciència corporal\nfebrer 3, 2019 /0 Comments/in Escola Nova, TREVA /by Escola Nova\nUtilitzem la tècnica del CLAPPING per a relaxar-nos.\nMitjançant les puntes dels dits i fent copets molt suaus i seguits ens vam fem massatges per la cara. Els que ho feien posaven l´atenció a les mans i als seus dits. Els que ho rebien, posaven l´atenció a la cara.\nDesprés, vam desenvolupar una conversa. Si ens agradava més fer-ho o si ens agradava més rebre-ho.\nhttps://escolanova.cat/wp-content/uploads/2019/02/clapping3_opt.jpg 300 400 Escola Nova https://escolanova.cat/wp-content/uploads/2016/10/logoescolanovaverdedoble.png Escola Nova2019-02-03 17:19:252019-02-03 17:19:25Fem un treva de consciència corporal\nEl meu espai Comencem el projecte “Un pas cap a l’institut”


Alacant: Policías Locales garantizarán la seguridad para celebrar las pruebas de selectividad\nIBI: Finaliza la rehabilitación del Molí de Paper de Ibi\nBanyeres: Festes de la Malena 2020 - 3 i 4 de Juliol\nAltres El Comtat | Cultura\nEl format del festival s’ha adaptat per tal de complir totes les mesures de seguretat. La Mancomunitat de l’Alcoià i el Comtat torna a acollir en els seus pobles la celebració del festival internacional de cinema Rural FilmFest , que tindrà lloc del 10 al 17 de juliol. Es tracta de la huitena edició del festival de temàtica rural i mediambiental, i serà la segona edició en celebrar-se a les comarques de l’Alcoià i el Comtat, després de l’extraordinària acollida que va rebre l’any passat . El Rural FilmFest enguany tindrà projeccions als municipis de Banyeres de Mariola, Agres, Alcoi, Alcole...\nVisitem el Museu Bambú i el paper de l’Alqueria, a l’Alqueria d’Asnar\nDivendres 13 de setembre tenia lloc a l'Alqueria d'Asnar la inauguració del museu sobre el paper de fumar i tot allò que envolta a aquest sector, històricament un dels més importants de les nostres comarques. “Bambú i el paper de l'Alqueria”, que així es denomina el museu, està situat en les dependències de l'antic ajuntament, a pocs metres de l'ac...


El PP passa pel seu millor moment al Maresme | Ràdio Palafolls\nHome Política El PP passa pel seu millor moment al Maresme\nMarc Ferri , abril 12, 2012\t / 424 0\nHo diu el president de la formació a la comarca i regidor a Pineda, Diego Sanchez. A banda de donar la governabilitat a la Generalitat i a la Diputació de BCN, els populars també governen, al costat de CiU, al Consell Comarcal del Maresme i en 7 municipis de la nostra comarca.\nAixò porta a Diego Sánchez a valorar el moment actual del partit a la comarca com el millor de la seva història.\nSánchez va presidir ahir a PLF una junta comarcal del PP. Cada dos mesos els regidors populars es reuneixen en unes juntes itinerants que ahir van recalar al MiD de PLF.\nSánchez va recordar que els últims resultats municipals van ser especialment bons pel PP arreu de la comarca i també a PLF, on recorda que els populars són la segona força política després el PSC.\nSobre els postulats sobiranites o independentistes de CiU, amb els qui comparteixen govern en diferents administracions, el dirigent popular va recordar que el seu partit es manté ferm amb els seus principis.\nA la junta comarcal hi van assistir els regidors de diferents ajuntaments com ara Tordera, Malgrat, Pineda o Arenys de Munt.


Últimes dades dels programes de vigilància de la salut dels empleats actius i jubilats de Metro – Agrupament Ferroviari de Barcelona\nÚltimes dades dels programes de vigilància de la salut dels empleats actius i jubilats de Metro\nPublicada el 12 Desembre 2019 per AFB\nUn dels antics treballadors citats per l’empresa per la seva potencial exposició a l’amiant ha obtingut el reconeixement de malaltia professional per part de la Seguretat Social\nL’amiant és el problema que més preocupa actualment els responsables de Transports Metropolitans de Barcelona (TMB). La companyia és conscient i sensible a la inquietud que existeix a la plantilla per la salut. Per això, des del novembre del 2018 s’estan realitzant revisions mèdiques als treballadors que al llarg de la seva vida professional hagin pogut estar en escenaris de potencial exposició a les fibres d’amiant, exàmens que posteriorment s’han estès a antics treballadors.\nD’aquesta sèrie de visites mèdiques que TMB ha promogut, com a col·laboració amb el sistema públic de salut, a personal jubilat o que ha causat baixa de l’àrea de Manteniment de Metro, se n’han completat 131, en les quals s’han trobat 8 casos de malalties relacionades amb una potencial exposició a l’amiant: 4 són alteracions pleurals i 4 més tumors broncopulmonars –comptant-ne 3 que ja venien diagnosticats–. Quatre casos més s’han derivat per a estudi. La informació dels diagnòstics confirmats pels especialistes es traslladarà al sistema públic perquè en faci el seguiment que pertoca.\nD’altra banda, l’empresa ha tingut coneixement que l’INSS ha dictat una resolució positiva de reconeixement d’invalidesa permanent absoluta per malaltia professional (segons els criteris del Reial Decret 1299/2006) per a un antic empleat que ja estava diagnosticat amb un tumor broncopulmonar. En aquest sentit, és destacable que aquest reconeixement es basa en la informació i el dictamen de la visita mèdica realitzada arran de les citacions enviades des de l’empresa a antics empleats jubilats.\nEn l’últim any s’han substanciat tres procediments més de reclamació d’antics treballadors de Metro que s’han resolt en sentit contrari: una demanda judicial desestimadapel jutjat social 12 de Barcelona i dues reclamacions rebutjades per l’INSS.\nD’altra banda, avui al Comitè de Seguretat i Salut de Metro s’ha actualitzat la informació sobre el programa de vigilància de la salut del personal actiu de Metro. A partir de les proves de diagnòstic per la imatge i la valoració dels especialistes externs, s’ha diagnosticat un nou cas de manifestacions pleurals en què s’ha documentat la seva possible relació amb l’exposició a l’amiant. Per tant, ara són 28 casos d’alteracions pleurals, per als quals s’ha recomanat un control periòdic més freqüent, i 1 cas —ja comunicat anteriorment— de carcinoma broncopulmonar, que ha seguit tractament i s’ha reintegrat a l’activitat laboral sense seqüeles.\nLa problemàtica de l’amiant a Metro s’està tractant a la negociació del conveni col·lectiu. La Direcció de TMB ha expressat als representants dels treballadors la seva voluntat d’implantar els mecanismes més idonis perquè puguin participar de formar activa en la gestió d’aquest tema.\nLa vigilància de la salut laboral, així com les mesures de detecció, anàlisi, retirada o neutralització dels elements afectats en vehicles i dependències, s’emmarquen en la voluntat de tractar de manera responsable, diligent i transparent la problemàtica de l’amiant present a la xarxa de metro de Barcelona. Fins ara s’han destinat a aquest pla 9,5 milions d’euros en contractacions de treballs de desamiantatge, consultories, analítiques i vigilància de la salut, sense comptar els 268 milions d’euros de la compra de 42 trens per substituir els més antics de les línies 1 i 3 de metro, en part dels quals s’ha detectat pintura amb contingut d’amiant.\nTambé ha avançat la retirada de fibrociment de les dependències de la xarxa: fins ara se n’han retirat unes 133 tones i se n’han tractat 79 tones més, d’un total de 441 tones inventariades en forma de planxes, tubs i altres elements constructius. El pla de TMB és eliminar o confinar tot el fibrociment del metro en tres anys.\nAmiant, Barcelona, Metro, TMB


"Cursos d’anglès i informàtica per descobrir nous móns"\nDiumenge, 07 Octubre 2018 20:04\nEn aquests mesos és quan realment es realitza el canvi de l’any.\nDesprés de les vacances d’estiu són moltes les persones que tenen projectes i plans per aquests mesos abans d’arribar el Nadal. Sempre queda aprimar-se i estar en forma, però encara queda lluny l’estiu i hi ha altres coses que realment és on hi ha més demanda.\nAvui en dia potser ric o pobre o està en una zona mitja confortable, però el que tothom té són mòbils d’una manera o d’una altra. Una persona que no té el seu aparell telefònic de butxaca no és ningú en la nostra societat. La majoria porta els smartphones, però encara hi ha algú que no s’ho pot permetre i ha de seguir amb els de tota la vida que només fan trucades i sms.\nMés en aquesta categoria: « "L’habitatge, un luxe insostenible" "Un projecte per al Vendrell" »


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya sentència de nou a favor de la Plantilla de Mecaplast Ibèrica (Anoia) – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > Comunicació > El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya sentència de nou a favor de la Plantilla de Mecaplast Ibèrica (Anoia)\nCompanys i Companyes, la ineptitud de la Direcció de Mecaplast no té límits, la sentència condemna a reposar directament al SPEE, l'import de les prestacions d'atur percebudes pels treballadors, a més de cobrir els honoraris de la lletrada impugnant. Cap recurs de cassació? si! però dipositant una pasta a l'oficina del Banc de Santander.\nFem un breu resum i adjuntem sentència.\nLa Direcció de Mecaplast comunico de nou al Comitè majoritàriament representat per CGT, la suspensió a tota la Plantilla dels contractes que comprenia 73 dies durant el període de 13 mesos compresos entre desembre-2012 i desembre 2013, ambdós inclosos.\nDes del 9-1-2013 l'empresa va anar acordant successives desafectacions parcials de part dels treballadors en relació amb el calendari inicial.\nA la fi de 2012 i principis del 2013 l'empresa va realitzar 1167 contractes a través d'Empreses de Treball Temporal (ETT), també es van realitzar 1781 hores extres. Per aquest motiu la sentència qualifica d'incoherent la mesura per part de la direcció per suspendre contractes propis i Contractar aliens.\n>>> Sentència TSJC de condemna a Mecaplast(Anoia) per prestamisme laboral amb ETT´s:\nFederació comarcal CGT Anoia.\n- PÀGINA FACEBOOK CGT MECAPLAST\n- TWITTER CGT MECAPLAST\nEl TSJC condemna Mecaplast per haver contractat per ETT durant un ERO temporal\nLA POBLA DE CLARAMUNT | REDACCIÓ Xarxa.Penedès.cat.\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha confirmat la sentència que ja va dictar el passat 15 d’abril el Jutjat Social número 12 de Barcelona contra Mecaplast. Això significa que condemna l’empresa per prestamisme laboral perquè va contractar treballadors d’ETT mentre aplicava un ERO temporal a la plantilla de la fàbrica de la Pobla de Claramunt (que està formada per 331 treballadors).\nEl sindicat CGT havia denunciat la decisió de l’empresa, a través de quatre de les seves afiliades, i els jutjats els van donar la raó. Però la direcció de Mecaplast va recórrer la sentència condemnatòria. Finalment, el TSJC confirma la condemna perquè considera que és incoherent suspendre la contractació de treballadors propis i contractar-ne d’externs.\nSi l’empresa vol evitar pagar la multa, haurà de fer un recurs de casació, que econòmicament és molt costós.\nContractació per ETT mentre aplica ERO\nL’empresa Mecaplast va imposar un ERO (expedient de regulació d’ocupació) temporal a la plantilla de la fàbrica que té a la Pobla de Claramunt entre el mes de desembre de 2012 i el mes de desembre 2013. A la pràctica, el gruix de dies que no va fer treballar la plantilla es van concentrar entre el desembre de 2012 i el març de 2013.\nPerò algunes afiliades de la CGT (i que formaven part del Comitè d’Empresa) van presentar una demanda contra l’aplicació d’aquest ERO. El motiu: que durant el període en què van aplicar l’ERO, l’empresa va contractar treballadors de manera temporal a través d’ETT. En concret, van ser 1.167 contractes (la majoria dels quals d’un dia o pocs dies) per 132 treballadors\nA més, durant el període de la suspensió temporal de feina per la plantilla, es van fer 1.781 hores extres, algunes de les quals treballades pel personal contractat per un o pocs dies a través d’ETT.\nEl TSJC no només dóna la raó a les demandants, sinó que a més obliga la direcció de Mecaplast a pagar el següent: abonar als treballadors de la plantilla les quantitats que van deixar de percebre en concepte de salari els dies que van estar afectats per la suspensió temporal dels contractes; abonar al SPEE (Servicio Público de Empleo Estatal) l’import per les prestacions d’atur que van rebre els treballadors de la plantilla els dies que els van imposar l’ERO, i a cobrir els honoraris de l’advocada impugnant, que pugen a 1.000 euros.\n>> Aquí es pot consultar la sentència sencera: Sentència del TSJC sobre Mecaplast\nJustícia, L'Anoia, Metall, Mobilitzacions laborals


Neix la Càtedra Jean Monnet sobre Integració Fiscal | Universitat Abat Oliba CEU - Graus\n🎓 Neix la Càtedra Jean Monnet sobre Integració Fiscal\nLa nostra universitat ha constituït una nova càtedra. Es tracta de la Càtedra Jean Monnet sobre Integració Fiscal a la Unió Europea (EUFIS).\nFecha: dimecres, 11 de novembre de 2020 a las 19:00h\nNeix la Càtedra Jean Monnet sobre Integració Fiscal\nLa nostra universitat ha constituït una nova càtedra. Es tracta de la Càtedra Jean Monnet sobre Integració Fiscal a la Unió Europea (EUFIS). A més, neix amb l'aval d'associar-se al segell Jean Monnet, ja que el projecte presentat per la Universitat ha estat un dels seleccionats per l'Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA), de la Comissió Europea. La proposta de la Universitat va resultar una de les seleccionades entre les 1.447 sol·licituds vàlides rebudes.\nLa docència, divulgació i recerca de temes relacionats amb el procés d'integració europea serà l'objecte de la Càtedra EUFIS. Per al desenvolupament d'aquest propòsit disposarà, durant els pròxims tres anys, de finançament de fons competitius europeus, que van ser assignats en la convocatòria Erasmus+ d'activitats Jean Monnet.\nLa càtedra està formada pel director, el catedràtic d'Economia Aplicada Juan Corona; el professor d'Empresa i Economia Albert Guivernau, i el professor de Relacions Internacionals i coordinador de l'International & European Law Practice, Miguel Ángel Medina.\nLa Càtedra EUFIS s'ha marcat tres objectius: transmetre als estudiants un coneixement profund del sistema europeu, desenvolupar projectes de recerca que permetin l'especialització en els estudis europeus, i actuar com a vehicle de transmissió de coneixements sobre la integració europea a alumnes de batxillerat, elits polítiques locals i regionals i societat civil en general.\nEn aquesta línia, s'incentivarà la realització de publicacions i treballs de recerca, s'intensificarà la càrrega curricular dedicada a la UE en assignatures de diferents graus, es realitzaran dos seminaris semestrals de joves investigadors europeus, s'organitzaran simulacres de reunions de l'ECOFIN i s'oferiran tallers a centres de secundària sobre qüestions de fons de la UE. També se celebraran tres debats sobre els assumptes següents: fons europeus, valors i identitat europea, i integració fiscal.\nAmb la creació de la càtedra, la Universitat esdevé un punt de referència per a l'estudi de temes europeus. Des d'aquesta posició, es generaran sinergies amb altres institucions de vocació europeista de la ciutat de Barcelona.\nS'accelera la integració fiscal\nL'objecte dels treballs de la càtedra serà tot el que està relacionat amb la realitat de la UE, però més concretament centra la mirada en la integració fiscal dels països comunitaris. Aquest és un dels reptes principals que té la Unió, una vegada escomesa reeixidament la integració monetària dels estats pertanyents a la zona euro. De fet, consideren els membres de la Càtedra EUFIS que la unió monetària reclama una integració fiscal equivalent, de manera que s'evitin desequilibris. Des del seu punt de vista, el fet de no tenir prou instruments d'integració fiscal va ser una de les causes que expliquen que la UE sortís amb més dificultats de la crisi financera de 2008 i perdés pes relatiu en el conjunt de l'economia mundial.\nLa crisi generada per la covid no ha fet res més que aguditzar la necessitat d'escometre aquesta integració. Ja hi ha senyals evidents que Europa va per aquesta via: l'augment del pressupost de la Unió o l'aprovació d'un endeutament mancomunat entre els països de la UE suggereixen que el procés d'integració fiscal pot accelerar-se en els pròxims anys.


INFORMACIÓ SOBRE L'ÚS D'AIGÜES DEPURADES PER A REC AGRÍCOLA\nD’acord amb l’interès mostrat per diversos socis, la UPM informa de la possibilitat d’utilitzar aigua depurada com a aigua de rec, en funció de l’establert pel ...\nREAL DECRET 1620/2007, de 7 de desembre, pel qual s’estableix el regim jurídic de la reutilització de les aigües depurades.\nEl Real Decret 1620/2007, a l’Annex I.A. (veure taula a continuació) defineix els paràmetres que ha de tenir una aigua regenerada per poder ser utilitzada en agricultura, en funció del tipus de cultiu, del seu destí final i del tipus de rec efectuat.\nPel que fa al tipus de rec, s'ha de regar de manera que no es formin aerosols, pel que es recomana utilitzar sistemes localitzats (rec per degoteig, exsudació, etc.). La utilització del rec per aspersió es limita als sistemes de baixa pressió, que a més caldrà situar el més a prop possible del sòl, per tal de fer mínima la formació d'aerosols.\nEls productors ecològics, a més de complir amb el que diu el RD 1620/2007, han de demanar autorització a l'organisme regulador d'agricultura i ramaderia ecològica de la seva comunitat autònoma (a Balears és el CBPAE).


Un any de problemes d'òptica geomètrica :: Libelista\nCarmen Vázquez Ferri , Jorge Pérez Rodríguez , Juan José Miret Marí , David Mas Candela , Consuelo Hernández Poveda\nEl present llibre naix amb l'objectiu de ser un instrument més d'aprenentatge de l'assignatura d'Òptica Geomètrica que s'imparteix al primer curs de les Diplomatures d'Òptica i Optometria. Un dels grands problemes que té l'alumne en estudiar aquesta assignatura és la resolució de problemes, pel fet que el coneixement teòric de l'assignatura és una condició necessària però no suficient per fer-ho bé. Tenint en compte tot això, Un any de problemes d'òptica geomètrica desenvolupa, de manera clara i pedagògica, una sèrie de problemes (aproximadament uns cent) que comprenen un curs complet de l'assignatura. En la seua elaboració s'ha fet una especial insistència a aclarir al màxim els conceptes utilizats, per a la cual cosa hem considerat l'ús d'un elevat nombre de diagrames y esquemes explicatius. Els annexos tenen com a fi reunir en un lloc concret fórmules i criteris de signes, per a facilitar-ne una recerca ràpida.