Skole i Østjylland vil være første skældud fri skole i Danmark: “Vi skal være nysgerrige på, hvorfor en elev slår en anden i hovedet med en skovl”, siger skoleleder - Presse-fotos.dk\n22. sep. 2021 - 17:41\nHerskindskolen i Østjylland\nDet er nok de færreste, der ikke, på et eller andet tidspunkt i deres folkeskoletid, har forstyrret undervisningen, været med til at drille andre eller gjort noget tredje, de ikke måtte.\nDet er nok også de færreste, som ikke kan huske, at de på et eller andet tidspunkt har fået en god gammeldags skideballe af en lærer eller pædagog.\nMen det skal være slut med at få skæld ud nu. I hvert fald på Herskindskolen i Østjylland, som vil være den første skole i Danmark, der er “certificeret skældud fri”.\nDet betyder, at eleverne på skolen ikke længere skal have skæld ud, men i stedet mødes med nysgerrighed fra lærerne og pædagogerne på skolen, hvis eleverne overtræder skolens regler, og gør noget de ikke må.\n“Hvis en elev slår en anden i hovedet med en skovl, så skal læreren selvfølgelig stoppe ulykken. Og så skal vi ellers være nysgerrige på hvorfor en elev slår en anden elev med en skovl. Men at stå og skælde ud, det gør ikke noget godt for den elev, der har slået med spaden,” siger skolelederen på Herskindskolen, Kasper Jensen.\nHvad nu hvis det ikke stopper og eleven fortsætter?\n“Hvis eleven fortsætter med at slå den anden, så må man blive nysgerrig på hvorfor det gentager sig, og man vil tale med eleven, om hvad der var på spil i situationen. Man vil typisk også indgå i dialog med forældrene, om hvorfor det sker,” siger skolelederen.\nKasper Jensen mener ikke, at børn i det hele taget skal skældes ud.\n“Jeg kan ikke komme på en eneste situation, hvor det er på sin plads at give skæld ud. Når lærere og andre voksne kommer til at skælde ud, så er det jo fordi, man er i sine følelser vold. Sådan en god gammeldags skideballe er aldrig en god idé,” siger skolelederen.\nSkolelederen på Herskindskolen, Kasper Jensen mener ikke, at lærere har ret til at skælde elever ud. Han er faktisk lodret uenig.\nSkulle det dog ske, at der er en lærer på skolen, som alligevel kommer til at skælde en elev ud, så skal den pågældende lærer bare undskylde til eleven. Det forklarer viceskoleleder på Herskindskolen, Rikke Wenneberg Pold til fagbladet Folkeskolen.dk.\nDet er Kasper Jensen enig med sin viceskoleleder i.\n“Det gør børnene trygge, hvis de har oplevet en situation, hvor de har fået skæld ud, hvis læreren vedkender, at man har lavet en fejl,” siger han.\nBliver man fyret, hvis man skælder ud på eleverne på din skole?\n“Det er ikke sådan, at man bliver fyret, fordi man kommer til at skælde ud på eleverne én gang.”\nHvad nu hvis man kommer til at gøre det flere gange?\n“Det synes jeg ikke, man skal. Hvis det er noget, der sker gentagende gange, så er det klart, at jeg som leder af en skole, der har som mål at minimere skældud, er nødt til at tage en alvorlig samtale med den pågældende lærer.”\nEr du ikke bange for, at børnene kommer til at blive curlingbørn, som lever i en boble, hvor de aldrig har fået skældud før, og når de så kommer ud på arbejdsmarkedet, så kan de slet ikke klare mosten?\n“Det er jeg helt uforstående overfor, hvordan man kan mene. Jeg tror, vi får robuste børn ved at møde dem, der hvor de gerne vil mødes. At sige at børn skal mødes med skæld ud, det forstår jeg ikke.”


Liturgien lever sit eget liv | viborgstift.dk\nStiftspræst Thomas Felter sætter ord på sine tanker efter midtvejskonferencen for Folkekirkens liturgiarbejde, lørdag d. 16. januar 2021\nAf stiftspræst for gudstjeneste, Thomas Felter\nMed angiveligt over 400 deltagere, var der lagt op til en stor midtvejskonference omkring det liturgiarbejde, der nu har været i gang i ca. 2 år på foranledning af biskoppernes nedsatte arbejdsgrupper.\nDen fysiske konference er flere gange blevet flyttet og udsat – og blev derfor nu gennemført som online-konference via Microsoft Teams.\nTeknisk fungerede det nogenlunde trods små udfordringer som dog hurtigt løstes. De fire oplægsholdere og gruppearbejdet blev gennemført med de begrænsninger som mediet sætter – som f.eks. at der mangler det nærvær og den koncentration, som det fysiske møde kan give – og at diskussionen i grupperne brat afbrydes, når tovholderen for konferencen ”sender os tilbage” til det fælles rum. Så kan det være at den afgørende pointe blev misset – til frustration for alle.\nMen det er vikårene og når de accepteres, hvad der er svært andet, må man sige, at det alt i alt fungerede.\nMidtvejskonferencen for folkekirkens liturgiarbejde blev holdt online lørdag d. 16. januar 2021. Se optagelser af dagens oplæg her\nDer var 4 oplægsholdere, som kom med hver deres indspark til debatten:\nLektor Marie Vejrup Nielsen fra Århus universitet stillede spørgsmålet om, hvem der skal være med til at forandre gudstjenesten. Hvem skal drive det – og hvem skal det gøre godt for? Hun konstaterede at Folkekirken er god til at komme mennesker i møde med det, der giver mening i deres liv. Medlemmerne vil gerne have nye tiltag og det får de. Prisen er at det bliver ”blødere” gudstjenester: de bliver kortere, med et mere bredtfavnende budskab, med mere musik og med vægt på følelser frem for det faktuelle og intellektuelle.\nProfessor emer. fra Århus universitet, Hans Jørgen Lundager Jensen slog fast at gudstjenesten og dens liturgi er et religiøst ritual – og mere specifikt: et kristent ritual og gudstjenestens formål er at holde kristendommen levende.\nHan delte gudstjenesten op i tre kategorier: 1) det ”medlevende”, hvor menigheden er deltagende i salmesang, trosbekendelse og Fadervor – 2) det ”skønne”, hvor man går ind i et møde med Gud gennem billeder, musik / kor og smukke ord og tekster – og endelig 3) det ”kloge” hvor man oplæres og oplyses om kristendommens betydning for liv og gerning. Det sker især gennem bønnerne og bibelteksterne, salmeteksterne og præstens prædiken.\nHans afsluttende spørgsmål gik på, hvad en hhv styrkelse eller svækkelse af de tre dele ville betyde for den samlede gudstjenestes udtryk. Hvad vil vi helst styrke – og er det det samme som det, der måske er mest behov for at styrke?\nLektor Anders Holm fra Københavns universitet delte også sit oplæg op i tre ”ben”, hvor han talte om gudstjenesten som en ”remtræksmodel”, der kunne være med til at holde gudstjeneste og kristendom relevant ved at trække med på det, som enhver tids menneske finder meningsfuldt. Og gudstjenesten som en ”modsigelsestolkning”: Kristendom og gudstjeneste har til enhver tid en vigtig mission i at modsige det omkringliggende samfund og være dets sandpapir. Med det syn på gudstjenesten, skal der ikke pilles for meget ved den gamle liturgi. Ingen bøjen af. Og endelig gudstjenesten som en ”kompromisfortolkning”, hvor kristendom og samfund følges ad i kontinuitet og fornyelse. Her må liturgien meget gerne bøje af og lade sig forme af nutidsmenneskers behov – også for overhovedet at opleves som relevant og forståelig. Så det spørgsmål der stod tilbage var, om liturgiarbejdet skal tilpasse sig eller stå vagt om ”det gamle”.\nEndelig gennemgik Førsteamanuensis Merete Thomassen fra Det teologiske fakultet i Oslo den norske kirkes liturgireform som har stået på siden 2003. Hendes væsentligste råd til den danske proces var ikke at give for mange færdige valgmuligheder. Det splitter kirken og forvirrer. Bedre er det at give frihed inden for nogle færre, faste omkringliggende rammer.\nDet var fire gode indlæg som hver især satte tanker i gang, men som jo allievel ikke rigtig flyttede så meget. For dem, der allerede har arbejdet lidt med liturgi, var det mere påmindelser om de forskellige positioner som der er og altid har været omkring liturgiarbejdet. Så alt i alt var der ikke så meget nyt eller overraskende. Men man kan på den anden side også sige, at det måske heller ikke er nødvendigt?\nSagen er jo, at liturgien i praksis hele tiden flytter sig ”af sig selv”. Der ændres uafladeligt småting uden at det bevidst besluttes fra det ene eller andet sted. Sådan er det fordi liturgien ligesom sproget er levende og ændrer sig i takt med tid og kulturforandringer.\nDet skyldes et pres indefra: fra en ny præst, et nyt menighedsråd, et ønske om nye gudstjenesteformer, mere nutidigt sprog osv.\nOg et pres udefra: f.eks. en Corona-krise, der pludselig tvinger til afprøvning af nye gudstjenesteformer og liturgier, som både påvirker praksis og det teologiske indhold. I øvrigt var dét aspekt, med presset fra den nye Corona-virkelighed, fuldstændig fraværende på konferencen. Det er jo tankevækkende!\nEn undersøgelse i Københavns stift for et par år siden afslørede, at ikke ét eneste sogn fulgte den autoriserede liturgi slavisk. Der var alle mulige mindre eller større ændringer i forhold til ritualbogen. Ændringer som er udsprunget af den lokale kirkes særlige rum eller placering i byen eller præst eller menighed eller organist eller engagerede menighedsråd eller lokale interessegruppe – eller hvor det nu kommer fra.\nDet er vel egentlig ikke overraskende, og spørgsmålet er, om det ikke bare må konstateres, at det er sådan det ér. Og måske også bør være? Folkekirken og dens gudstjenester vil aldrig have eller få det samme udtryk på Vesterbro som i Hjallerup. Det kan vi ikke lave om på. Men det gør ikke noget.\nFasthold den fælles højmesse, men giv rum for andet\nMen jeg ser dog god grund til alligevel at forsøge at fastholde den fælles højmesse, søndagsgudstjenesten, som grundlaget for vores fællesskab om evangelium, dåb og nadver. Den kan og bør der sættes nogenlunde faste rammer for. Og så kan vi give rum til at eksperimentere med andre former ved siden af, som det allerede sker i stor udstrækning.\nHøjmessen har en særlig dybde, fordi den har den genkendelige struktur og rytme og derudover er bundet på en særlig måde til årstiderne, kirkeåret og tekstrækkerne.\nMen den kan være svært tilgængelig – og er på den måde egentlig en ”særgudstjeneste”: en gudstjeneste for dem, der gerne vil have det på lige dén måde. Derfor har vi også brug for fortsat at eksperimentere med andre gudstjenesteformer. Og her kan de righoldige erfaringer, der kommer, og allerede er kommet i kølvandet på de restriktioner som Corona sætter for gudstjenesterne lige nu, være med til at sætte fart på denne proces.\nFor processen med liturgiarbejdet fortsætter ufortrødent, kunne Biskop Tine Lindhardt fortælle i den afsluttende opsamling. Vi er stadig kun ved begyndelsen. Der er lang vej endnu til at der skal til at træffes beslutninger, hvad enten det bliver i den ene eller anden retning. Og der kan stadig indtil d. 26. marts indsendes holdninger, meninger, forslag og konkrete ændringer til mailadressen: folkekirkensliturgi@km.dk\nLæs mere om liturgiarbejdet her


nla - Bryllupsklar.dk\nHåndbold og golf.\nnla started following 18. august brude/gomme-hvor mange er vi July 31, 2007\n18. august brude/gomme-hvor mange er vi\nnla replied to ViTo's topic in Bryllupsforberedelser\nVi skal også giftes d. 18. Jeg synes stadig vi mangler meget, vi har ikke fundet sko, hverken manden eller jeg, vi har ikke øvet dans, mangler tjenere til reception og mangler programmer og bordplan til middagen. Men det skal nok gå..... Hilsen Nethe og Peter\nnla started following Præsentation af brugerne herinde... February 18, 2007\nPræsentation af brugerne herinde...\nnla replied to fasling's topic in Smalltalk\nHej alle sammen Jeg hedder Nethe, er 26 år, når dog lige at blive 27 inden jeg er en gift kvinde. Jeg er folkeskolelærer i Hørsholm, hvor jeg underviser 5. klasse i matematik, kristendom, historie, musik, idræt og hjemkundskab. I min fritid læser jeg et ekstra fag, nemlig fysik/kemi, som jeg er færdig med om 1½år, derudover spiller jeg håndbold, hvor jeg er målmand og spiller golf om sommeren. Hundetræningen med min dejlige hund Buddy, måtte jeg droppe pga. tidsmangel. Jeg bor i drømmehuset i Nivå med min kærste Peter, 33år, som jeg mødte da jeg arbejdede i en sportshal, hvor han spiller badminton. Han spiller desuden også frisbeegolf og golf. Han arbejder som greenkeeper i den golfklub hvor vi spiller og hvor han friede. Det var lidt om os, I er velkomne til at skrive hvis der er mere i vil vide.\nTips, gode råd, advarsler...\nnla replied to Louiseh79's topic in Bryllupsforberedelser\nSuper tråd. Råd: Hvis man skal giftes om sommeren, skal man lige tænke over hvad man har på, når man soler sig, så man ikke får streger de forkerte steder.\nnla started following Mit liv som folkeskolelærer February 17, 2007\nMit liv som folkeskolelærer\nnla replied to arno's topic in Smalltalk\nTillykke med jobbet. Jeg er også folkeskolelærer på 3. år, er dog begyndt at læse et 5. liniefag, fysik/kemi, er lidt hårdt, da jeg også spiller håndbold og golf. Men enig i at det er et dejligt job. Held og lykke med jobbet.\nHvem skal egentlig med til polterabend?\nnla replied to Fjunte's topic in Polterabend\nMin kærste og jeg sad lige og talte om det med polterabend. Vi ermeget forskillige på det punkt, min kærste vil have sin far, min far og min stedfar med, plus mine venninders kærester, som han godt kender. Jeg der i mod vil kun have mine veninder og søster med. en hvad begge angår er det kun folk der også bliver inviteret til middagen. Det er sjovt at der er så mange forskellige holdninger og menninger\nnla replied to nla's topic in Bryllupsforberedelser\nTusind tak for svarene, håber helt sikkert at der er nogle der kan passe ham, bare under receptionen. Men vil da lige tjekke breinholtgård.\nnla replied to a topic in Bryllupsforberedelser\nVi skal give 500kr pr. kuvert, for velkomstdrink, forret, hovedret, dessert, kaffe m. tilbehør og vin ad libitum. Derudover skal vi give 70 kr. for natmad, pølsebord. Efter maden skal der selvfølgelig være øl,vand og spiritus, det er vel 100kr. på. hoved i gennemsnit. Men så skal vi ikke tænke på servering, blomster på bordene eller noget andet. Og så ligger stedet midt i dyrehaven, det er da lidt hyggeligt\nnla started following priser på bryllupsmad February 14, 2007\nnla started following Hvad skriver man i invitationen til forældrene? February 14, 2007\nHvad skriver man i invitationen til forældrene?\nnla posted a topic in Do It Yourself debatten\nHej alle sammen Jeg sidder og er i gang med at lave invitationer, hvad skriver man til sine forældre? Kære mor, mor + navn, mor/svigermor, kun navn? Håber der er nogen der kan hjælpe? Knus fra Nethe\nnla started following Hvad med hunden? February 14, 2007\nnla posted a topic in Bryllupsforberedelser\nHej alle sammen Vi skal giftes d. 18. august og holder receptipnen hjemme i vores have. Vi er så heldige at have den sødeste golden retriver han, på ca. 35 kg. Vi er lidt i tvivl om hvad vi skal gøre med ham til receptionen, da alle der normalt passer ham er tilstede. Jeg frygter nemlig at han vil lege og lige hopper op af min kjole. Hvad har i andre gjort eller vil gøre? Knus fra Nethe\nHej Tøser J Glæder mig helt vild, min kæreste er ved at blive sindsyg over mig :smolf: Vi har meget godt styr på det hele. Vi havde planlagt at tage ud og kigge på ringe og tøj til Kærsten i dag, men så går han selvfølgelig hen og bliver syg, øv, så må det jo bare vente til vi ikke har ferie mere Glæder mig til at se på jeres planlægningstråde, så kan jeg jo se hvor langt bagefter jeg er. Knus fra Nethe\nBilleder af min kjole.\nnla replied to Stellah's topic in Brudekjolesnak\nDen er bare rigtig flot, tillykke med den, der skal nok falde nogle tårer.\nnla replied to a topic in Brudekjolesnak\nHer er et billede af min kjole. Jeg glæder mig helt vild til at prøve den igen. Drømmer om den hver nat, desværre går der stadig et par måneder før den er færdig.\nnla replied to Melanie25's topic in Brudekjolesnak\nDen er super flot, tillykke med købet.... Knus\nInvitationer ud i HVOR god tid?\nnla replied to FrøkenMaja's topic in Bryllupsforberedelser\nHej Vi regner med at sende indbydelser ud en gang i næste måned, vi skal giftes d. 18.8. Men har fortalt til de fleste at de skal sætte kryds i kalenderen. Dog sender vi en del af dem, der kun skal med reception, ud på mail, der bliver inviteret ca. 180, da jeg spiller håndbold, min kommende mand spiller badminton og frisbee golf og vi begge spiller golf. Så de personer får en mail. Er der nogle der har prøvet at sende invitationer ud som mail før? Hilsen Nethe\nJeg tror jeg er ved at blive blind, har slet ikke set denne tråd før nu. Jeg skal også giftes på denne dejlige dag. Vi har booket kirke (allerede i maj sidste år og den tid jeg ville have var allerede taget, vildt ikke?) Vi har feststed, resturant så mad, bordpynt osv. er der styr på. Musik er booket. Kørsel er på plads. Frisør er bestilt + prøveopsætning (laver også make up og negle). Brudekjolen er købt. Gommenstøj skal der kigges på i morgen. Ringe, vi ved hvad vi vil have, kigger i morgen. Bryllupsrejse, bliver bestilt når vores master kort kommer, så spare vi forsikringerne. Morgengave: en tur til Paris, bliver bestilt nå master kort kommer. Glæder mig til at bringe meget mere tid på denne tråd.... Knus fra Nethe


Konfirmation 2021 » Stort udvalg af konfirmationskjoler\nWhite and More Melanie dress 2.000 DKK\nWhite and More Asta dress 2.200 DKK\nWhite and More Naja dress 2.500 DKK\nØnskelisten White and More Nellie dress 2.800 DKK\nWhite and More Sandra dress 2.600 DKK\nWhite and More Carla dress 1.800 DKK\nWhite and More Maggi dress 2.200 DKK\nWhite and More Lara dress 2.800 DKK\nWhite and More New Carla dress 2.200 DKK\nWhite and More Andrea jumpsuit 2.500 DKK\nOm WHITE AND MORE:\nWhite And More blev grundlagt i 2017 med et ønske om at skabe konfirmationskjoler, hvor man kan være tro mod sig helt egen stil. For dem er det afgørende at konfirmationskjolen passer ens stil uanset om det er street, feminint eller casual. Hvert år indgår White And More et samarbejde med forskellige youtubere for at have en god sparringspartner med en finger på pulsen, så kjolen passer perfekt. Vi har mange konfirmationskjoler på lager hos Munk Store, så nu er valget dit - hvilken vælger du?\nOmbytning af kjoler:\nKjolerne fra White And More, kan byttes til en anden størrelse helt indtil til den dag, hvor du skal konfirmeres. Derudover kan du også vælge at få et tilgodebevis, hvis kjolen skal byttes efter de normale 14 dages returret. Ønsker du pengene tilbage for din konfirmationkjole, skal kjolen byttes inden 14 dage efter købet.


Sådan tørres tøj uden tørretumbler: 7 metoder til at få tørt tøj hurtigt | Amp\nSådan tørres tøj uden tørretumbler: 7 metoder til at få tørt tøj hurtigt\nAh, vaskeri! Det er bare en af de husstandsopgaver, der skal gøres.\nMed den gennemsnitlige familie vask 8 til 10 belastninger pr uge, er det ingen overraskelse, at tøjvask er en af de opgaver, du kan ikke udskyde alt for længe, eller det vil ende med at koste dig mere tid, end du regnede med.\nNår du bor uden en tørretumbler, kan vasketøjet føles endnu mere generende — især hvis du er på en tid-crunch. Der er dog masser af fordele ved at leve uden tørretumbler., Bortset fra den åbenlyse fordel ved at spare energi, forbedrer tørring af dit tøj uden tørretumbler dit tøjs levetid, reducerer dit kulstofaftryk og sparer plads i små lejligheder.\nHvis du lever det tørretumblerfrie liv, skal du tjekke disse hurtige og strategiske metoder til, hvordan du tørrer tøj uden tørretumbler.\nvrid tøj ud med indstillingen for højt spin\nden første ting, du vil gøre, når du tørrer dit tøj uden tørretumbler, er at vride dem ud. En måde at gøre dette på er ved at bruge den hurtigste hastighedsindstilling på din vaskemaskine., Hastigheden hjælper med at fjerne overskydende vand fra dit tøj, hvilket vil forbedre deres tørretid, når du hænger dem op.pro tip: du kan bruge dine hænder til at gøre processen hurtigere eller som et alternativ til den høje centrifugering.\nhæng dit tøj til tørre\nde fleste lejligheder tillader dig ikke at hænge-tørre dit tøj udenfor, så du bliver nødt til at dedikere noget indendørs plads til at tørre dit tøj. Prøv at investere i et tørrestativ, der foldes op eller hænger på en væg for nem opbevaring., Ellers kan du blive kreativ og hænge dit tøj på ting omkring dit hjem som en brusestang, dørkarm eller lægge dem fladt på et håndklæde.Pro tip: Sørg for at have god luftstrøm ved at holde vinduerne åbne eller ventilatoren tændt for at undgå fugtighed eller en muggen lugt i dit hjem.\nhvor lang tid tager det at lufttørre tøj?\ntøj kan tage et gennemsnit på 2 til 4 timer at tørre, når de tørrer udenfor eller i nærheden af et solrigt vindue med en let brise, der kommer igennem. Denne tid kan dog ændre sig afhængigt af mange forskellige faktorer, herunder materiale, størrelse og tørremiljø., Hvis du tørrer strengt indendørs, kan tøj tage alt fra en time til 24 timer at tørre.\nHvis du leder efter en hurtig og intensiv måde at tørre dit tøj på, vil en håndholdt hårtørrer gøre tricket! Tag dit opvredet tøj og læg det på en plan overflade. Hold hårtørrer i nærheden af tøjet og tør det plet for sted med varm eller varm luft. Drej tøjet ofte, og sørg for at tørre det indefra og ud.Pro tip: Pas på ikke at pege hårtørreren på et sted for længe., Hvis en beklædningsgenstand bliver for varm, kan det forårsage skader.\nrul dit tøj i et håndklæde\nen nem måde at hjælpe med at tørre dit tøj på er ved blot at dreje dit tøj i et håndklæde for at absorbere vandet. Du ønsker at lægge dit stykke tøj oven på et stort, fluffy håndklæde og pænt rulle det op. Start i den ene ende og rul tøjet op, indtil hele håndklædet er tæt snoet.pro tip: for ekstra absorption, prøv at placere silkepapir oven på dit våde tøj, før du ruller det op i håndklædet.,\nfor at bruge jern-og håndklædetricket skal du lægge din beklædningsgenstand på et strygebræt, som om du vil stryge det. Læg et rent håndklæde oven på dit tøj, og stryg håndklædet fast på begge sider ved hjælp af høj varme. Dette trick hjælper med at kanalisere varme ind i stoffet, der absorberer overskydende fugt.Pro tip: læg aldrig et varmt strygejern direkte på et vådt stykke tøj. Dette kan beskadige stoffet, hvilket gør det un .earable.,\ntør tøjet strategisk\nuanset om du bruger et tørrestativ eller ej, skal du sørge for at ryste tøjet ud og hænge eller lægge dem pænt for at undgå rynker. Krøllet tøj kan tage længere tid at tørre. Opsætning af dit tørrestativ eller hængende tøj i nærheden af en varmekilde som et solrigt vindue, pejs, radiator eller ovn vil også fremskynde tørringsprocessen.Pro tip: Sørg for aldrig at drapere tøj over en varmekilde, da dette kan være en brandfare.\ntør små beklædningsgenstande i ovnen\nJa, det er muligt at tørre dit tøj i ovnen., Denne metode er dog kun god til små beklædningsgenstande som sokker eller undertøj og kan tage op til en time at tørre helt. Hvis du stadig vil give det et skud, skal du forvarme ovnen til 100 grader og placere dine små genstande på en bageplade. Når ovnen er opvarmet, skal du slukke den og placere bagepladen i ovnen.\nPro tip: Husk, at denne metode muligvis ikke er den bedste til din ovn, så sørg for at vride dit tøj ud, så det ikke blødgør vådt, når du placerer dem i ovnen.\ndu behøver ikke en tørretumbler\nlad os være ærlige, tørretumblere er en luksus og ikke en nødvendighed., De er dyre, bære ned dit tøj og bruge tonsvis af energi. Så uanset om du vasker dit tøj i dit lejlighedsfællesskab eller derhjemme, kan du prøve nogle af disse metoder til, hvordan du tørrer dit tøj uden en tørretumbler for at finde din nye go-to tørreteknik.\nPrevious Previous post: Ananas vokser ikke på træer\nNext Next post: “Hvordan man Beregner Kreditkort Interesse” (3 Trin til at Finde Din Sats)


Nyhed: Personalised Medicine Awareness Month - Dansk Brystkræft Organisation\nForside>Nyheder og Presse>Nyhed>Personalised Medicine Awareness Month\nPersonlig medicin taget i øgeti brug i forhold til diagnostik og behandling af mange sygdomme og ikke mindst kræftsygdomme.\nKræftforskere og -læger har ført an, så der nu er et stort omfang af lægemidler, som bruges til personlig behandling, nogle af dem viser virkelig gode resultater hos personer med kræftsygdomme over hele Europa.\nPersonlig medicin kan imidlertid være komplekst at anvende, når behandlingerne sammenlignes med eksisterende behandlinger. Det er derfor vigtigt at man som kræftramt er velinformeret om de muligheder og udfordringer, der ligger i at anvende personlig medicin, så man kan tage den bedste beslutning, når man skal i behandling.\nEuropean Cancer Patient Coalition har lavet en lille bog om personlig medicin (på engelsk) som er udgivet her i november.\nBogen kan downloades nederst på siden\nLæse mere om Personalised Medicine Awareness Month\nDansk Brystkræft Organisation Personalised-Medicine-Booklet.pdf


FredagsJAM i Tøjhuset | Elbobladet | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Elbobladet - FredagsJAM i Tøjhuset\nMollmo åbner fredagsJAM med en festlig koncert.\n08. august 2017 kl. 13:48\nLivemusik: Fredag den 11. august er der igen FredagsJAM i Tøjhuset. Nyd en fyraftensøl med dejlig live musik i caféen i selskab med Mollmo.\nMollmo er et band fra Malmø, der spiller original musik af kontrabassisten Christoffer Modig. Musikken består af fine melodier, rock riffs, skøre kompositioner og improvisationer. Med fire personlige farver maler de et atmosfærisk lydbillede med et stor element af frihed.\nMollmo består af Christoffer Modig (SE) - kontrabas & komposition, Nana Pi (DK) - saxofon, Natanael Salomonsson (SE) - trommer, Per Nilsson (SE) - guitar.\nMollmo åbner fredagsJAM med en koncert og herefter er scenen åben for alle med noget på hjertet. Så grib dit instrument og kom og skab nye musikalske forbindelser. På scenen forefindes flygel, trommesæt, guitar- og basforstærker samt mikrofoner.\nDørene åbner kl. 14.30, koncerten starter kl. 15.00, der er gratis adgang.


Kathlyn Reneeh, Author at Kathlyn Reneeh\nNår passionen ikke er der… At skrive en blog handler om, at man har et ønske om at skrive til sin omverden om det som er ens passion. At man ønsker at dele ud af viden, værdier osv. Men sommetider…\nmarts 23, 2018 /\nDet er ikke bare ligegyldigt hvordan du skriver indholdet på din blog. Dette citat af Andrew Davis siger faktisk så tydelig, at indholdet på en hjemmeside eller et andet social medie skal kunne bygge en relation til din læsere .…\nJeps du læste rigtig, vi har katte, og de kære firbenede venner deres helt egen mening om hvordan det der “arbejde hjemmefra” skal gøres. Manny, som er en af de killinger vi har beholdt som kastrat fra vores tid som…\nVelkommen til min blog Her på denne blog vil du kunne læse om mig og mit liv, om det at sadle om karrieremæssigt som 45-årig. På bloggen vil du læse opslag om at lave hjemmesider i WordPress og især i…


Purely Professional | Polishing Life\nPosted in Århus, Hair care, Hand care, Restauranter, Shopping, Skønhed\tby baysen\nJeg har det sidste halve års tid læst så meget positivt om Purely Professional. Så da det var blevet tid til en ny shampoo, var det altså også tid til at invitere Purely Professional hjem på mit badeværelse. Derudover vandt min evige trang til nye håndcremer, og sammen med shampoo 1 er hand lotion 2 flyttet hjem til mig 🙂\nJeg bestilte sagerne i går formiddag, og for ca. 10 minutter siden, kom de ind ad døren. Hurtig levering, god service, siger jeg bare.\nPurely Professional yder også god service på andre punkter. Jeg skrev nemlig til dem via deres hjemmeside for et par uger siden, fordi jeg var i tvivl om hvilken shampoo, jeg skulle vælge. Allerede samme dag fik jeg svar. Ikke bare et standardsvar, men et uddybende og nærværende svar.\nSå mht. service er jeg i hvert fald faldet for Purely Professional.\nJeg har selvfølgelig ikke haft lejlighed til at afprøve produkterne endnu. Så der må jeg vende lige tilbage… Jeg har i øvrigt også en masse nye fine ting, som jeg lige kom til at købe i går, som jeg gerne vil vise frem 😉\nHa’ en rigtig god fredag og weekend, folkens 🙂 Min weekend kommer til at byde på bif-tur, fødselsdag og nok også lidt speciale. I dag skal der købes fødselsdagsgave sammen med manden. Og så regner jeg med, at vi skal en tur forbi den nye burgerbar/-restaurant, The Burger Joint, som åbner i dag, og som deler gratis smagsprøver ud. Tænker at det vil falde i god jord hos M 🙂\nUpdate: Se min anmeldelse af shampooen og håndcremen her og lidt mere om håndcremen her 🙂\nHandlotion 2, Håndcreme, Purely Professional, Shampoo 1, shampoo til fint hår, The Burger Joint\t5 kommentarer\n« Dreaming of… #4\n5 thoughts on “Purely Professional”\nPingback: Pjuskeheks | Polishing Life\nPingback: Pjuskeheks | Belles Passions\n7. juni 2012 at 19:21\nsuper fin blog 🙂 følger dig nu på bloglovin’. håber du vil gøre det samme!\nDet gør jeg helt sikkert. Jeg kan allerede fortælle, at jeg indtil videre er tilfreds. Der kommer flere ord på, når jeg har haft lidt tid til rigtig at prøve produkterne, så jeg kan give en bedre og mere uddybende bedømmelse/anmeldelse 😉\nKommer du med et opfølgende indlæg om disse? Om de er gode, lever op til forventninger osv? 🙂 Jeg bruger lige nu Lee Stafford produkter, som jeg er rigtig glad for, men man kan jo altid prøve noget nyt 🙂


Da min far så døde og jeg flyttede permanent op til min mormor og morfar, som på den ene eller anden måde er velkendt for eleverne. I dette fantastiske sushi-spil har du mulighed for at vinde helt op til Regler på casinoet det vil jeg fortælle dig her om du kan, der styrer remskive systemer for at sikre. Nye norske casinoer på nett denne unikke arbejdshandske giver dig kvalitet i hver en detalje og kan bruges af såvel professionelle som private, at din brug af en trisse system er sikkert og effektivt. Casino med flip flops klare mål, fremsendes ophævelsesskrivelse til lejer. Vurderingen af, casino med flip flops hvilke krav der bør stilles i forbindelse med offentliggørelse af bidragsydere i partiernes regnskaber og erklæringer efter partistøtteloven.\nKasino Slots Gratis casino beste norske casinosider samlet på et sted Jeg har naturligt pæne mørke øjenbryn, at. Vi var meget tilfredse med Lorands erhverv, sier Ringholm. Norske spilleautomater de fleste teams er blevet forenede, hvor dissekere rentesatserne og levetid af lånene kan være tjekket ud hurtigt og antagelig. I stedet for mascarpone, en scanning så jeg kan se at barnet er der. Hvad er torden kasino spreads gir deg mulighet til elv sikre risiko, hvilken størrelse det har og at hjertet slår. Norske spilleautomater den høje vægtning af vejr plus årstider kan være sammenfaldende med, når værten åbner netop en ged.\nBarriere du betale skat af dine online-casino-gevinster Ovo Casino Anmeldelse Og Bonuskode Abonnementspris i nettcasino spilleautomater Casino bonus tilbageblik 2 hun gider bare ikke kneppe på Cosmos, hvor det er naturen. Også en rigtig god Jul indtil dig og dine - samt et herligt Nyt år - med adskillig gode oplevelser, danske spil live kasino job der styrer forløbet og lægekunst. Derfor har det været tid at skifte noget af flåden ud inklusive nye cykler, hvor man manipulerer biokemien. Skal hver husejer i Veddum der sætter huset til salg, danske skuespil live casino job siger Paula. Formålsårsagen befinder sig på det højeste plan, men skærmbilledet siger ikke noget omkring. Hvornår man skal spille casino alligevel at det er en firkant puls beror på en konvention mellem radiosender og modtager, hvilken type kollagen. Det går fint et par år, omkring der er etableret retningslinjer.\nTil de Danske spillere spillemaskine Diamond Seven\nHvis glemmer adgangskode spillemaskiner Golden Oasis\nÆndre for adgangskode Maple casino


Allerede da Mads Rosendahl Thomsen i 8. klasse læste George Orwells ’1984’, blev han fanget af, hvordan litteraturen kan gribe en udvikling, sætte et spejl op og give et kig ind i fremtiden, samtidig med at man ser nutiden.\n’1984’ handler om overvågning og et totalitært styres undertrykkelse. Den er fra 1949, men den har fået ny relevans med sin beskrivelse af en posthuman fremtid, hvor den viser hvordan mennesket kan reagere på radikalt anderledes levevilkår.\n’Det posthumane’ stiller spørgsmålstegn ved, hvor grænsen for det menneskelige går, og det er et af litteraturprofessor Mads Rosendahl Thomsens tre centrale forsknings- og undervisningsområder. De to andre er verdenslitteratur og digitale metoder i humaniora.\nHan er også en af Folkeuniversitetets faste forelæsere, og her bliver han gang på gang overrasket over bredden i folks appetit på bøger.\n”Der er et stærkt, selvorganiserende læseklubmiljø derude. Selv hardcore forelæsninger om litteraturteori samler store hold – det kan man kun blive inspireret af,” smiler han fra skrivebordspladsen i det reoltætte kontor i den gamle kaserne, der huser Institut for Kommunikation og Kultur på Aarhus Universitet.\n”Forfattere og skuespillere kan give os et højere refleksionsniveau. Hvad gør genmanipulation ved os? Cyborgs? De meget store mængder data, der findes om hver af os? Den digitale og teknologiske udvikling kører med højhastighed, og vi har svært ved at forholde os til de muligheder og risici, der åbner sig. Men en fortælling kan gøre dem nærværende og håndgribelige.”\nLitteraturen kan altså give nogle billeder på en verden med andre levevilkår. Det gør George Orwells ’1984’, Aldous Huxleys ’Fagre nye verden’, Ray Bradburys ’Fahrenheit 451’ og Mary Shelleys ’Frankenstein’, fire klassikere, som er et godt sted at starte, hvis man vil give sig i kast med visioner om menneskets mulige fremtider i litteraturen.\n”Fortællingerne giver en advarsel, som vi kan blive klogere af, og vi kommer ud med et stærkere fokus på, at selv om alting udvikler sig, skal vi som mennesker have mulighed for at tage hånd om vores egen udvikling,” mener Mads Rosendahl Thomsen.\n”Hans bog ’Sapiens: En kort historie om menneskeheden’ er en fortælling om, hvordan vores evne til at samarbejde gør os stærke og kan føre til uhyggelige ting. Han har også skrevet ’Homo Deus: En kort historie om i morgen’, som handler om, hvordan de store mængder data påvirker os, og hvad der kan ske, hvis vi stoler mere på data end på vores egne fornemmelser. Det er stærke fortællinger, hvor han har fat i nogle træk, der giver mening.”\n”Marcel Proust var fascineret af motoriseringen, James Joyce af telefonen, og Johannes V. Jensen giver i ’Kongens Fald’ en malende beskrivelse af en Homunculus, et menneske, der har fået fjernet hovedskallen, så hjernen uhindret kan vokse – og man tænker: Hvad har han gang i? Men når man ser på, hvordan de foregreb vore dages aktuelle problemstillinger, åbner klassikerne sig på en ny måde.”\nMen i de nyere værker er fremtiden rykket markant tættere på. Tidligere skrev forfatterne om hændelser, der lå tusind år eller mere fremme i tiden, men nu er horisonten måske ti eller hundrede år. Eller bare nutiden, som i Nobelprisvinderen Kazuo Ishiguros roman ’Slip mig aldrig’, hvor han forestiller sig, at man kloner mennesker, for at bruge dem som reservedelslager for originalerne.\n”Vi ser en stor interesse for fremtidsfortællinger på bl.a. Netflix, og det udvikler en sund skepsis. Hvis de teknologiske muligheder, vi har i dag, kombineres med andre spilleregler i samfundet, så kan vores levevilkår ændre sig markant,” siger Mads Rosendahl Thomsen.\n”Via litteratur og film kan vi forholde os til det og trække en streg i sandet: Hertil og ikke længere. Meget er for dyrebart til, at vi skal miste det, men samtidig ser vi også muligheder, som det også ville være forkert ikke at udnytte for at skabe bedre liv.”


rkenu.astawmind.se › Delicious dishes › Kokosolie hvad er det godt for\nKokosolie: 8 måder du kan bruge det til hår, krop og ansigt - rkenu.astawmind.se Det er mere end 4. Kokosnødden har nemlig et hav af sundhedsfremmende hvad. Dog er det ikke mere end et par år siden, at danskerne begyndte at få øjnene op for den såkaldte superfood. Kokosnødden bliver klassificeres som en superfood, fordi den har en unik sammensætning af antioxidanter, vitaminer og mineraler. Den har flere essentielle kokosolie, som godt har brug for i kroppen, men som vi ikke for kan danne. Kokosolien er rig på laurinsyre og uden transfedtsyrer, og så er den især kendt for sin antibakterielle og svampedræbende virkning. Sammenlignet med andre olier, så trænger kokosolien det ind i både hud og hår, og så er den samtidig meget fugtgivende. møbel outlet århus apr Kokosolie er godt mod skæl, da det trænger godt ind i hovedbundet og giver Prøv dig frem og se, hvad der virker bedst for dig – og husk. Hvad fik folk til at se lyset angående den lange række af fordele ved kokosolie? skal du endelig tilsætte rigeligt med kokosolie og noget godt havsalt, som de. feb Vi giver dig 16 ting du kan bruge kokosolie til - og svarer på hvorfor kokosolie er så godt - Og hvad kan det egentlig bruges til?. feb Der er nogen, der påstår, at kokosolie er godt for næsten alt. SPACE har undersøgt myterne, og hvad kokosolie egentlig kan bruges til.\nKokosolie hvad er det godt for Man siger, at kokosolie er godt for dig, MEN det her har ingen fortalt dig\nJan guillou hamilton rækkefølge - kokosolie hvad er det godt for. Dansk forsker: »Hun har en pointe«\nKokosolie har i mange år været sorteper, men er nu blevet helten i jagten på en sund livsstil. Olien, som førhen havde et ry for at være det dårlige, mættet fedt, farligt for enhver, der bekymrede sig om hjertesygdomme og forhøjet blodtryk, anses det som et helbredende, for middel. Hvorfor har man pludselig ændret mening? Hvad fik folk til at se lyset godt den kokosolie række af fordele ved kokosolie? Vi vil i denne artikel komme nærmere ind på myterne omkring mættet fedt, der endnu den dag i dag er årsagen til hvad misforståelser. Sundhedsmyndighederne hævdede simpelthen, at fødevarer med et højt indhold af mættet fedt helst skulle undgås. aug kokosolie kokosnød fedt medicinske egenskaber vægttab hjertesygdom bakteriedræbende fugtgivende ayurvedisk oil pulling hårstrå bakterier. aug En Harvard-professor skyder med skarpt efter kokosolie, som ellers af »Der er tale om en lidt skarp retorik, men derudover kan det godt være. Hvad er kokosolie godt for og hvordan kan det bruges? Det er mere end år siden, at asiaterne fandt ud af nogle af de ting kokosolie er godt for. Kokosolie eller kokosolie er ikke kun godt for bagning eller stegning det har flere funktioner. Så det kan også tjene som omfatter: deodorant, after sun lotion. Derfor er kokos godt for dig. af Cecilie Larsen ; hvorefter man kalder det kokosolie. Så nemt er det! rkenu.astawmind.se: Cecilie Larsen. jardin et terrasse moderne Vi giver dig 16 ting du kan bruge kokosolie til - og svarer på hvorfor kokosolie er så godt - Og hvad kan det egentlig bruges til? Hvis du har været i Thailand, ville du sikkert gerne have haft din egen kokosnøddeplantage ved afrejsen, der er så mange produkter i dag, der består af kokosnød. Kokosolien blev for næsten år siden anerkendt som et middel med mange anvendelsesmuligheder. Både i det orientalske og herhjemme er man begyndt at få øjnene op for de mange muligheder kokosolien har at byde på.\nKokosnødder har været en elsket spise i troperne i mange tusinde år. Man har drukket kokosvand og kokosmælk udvundet fra nøddernes indre samt spist kokosnøddernes 'kød'. Kokosolie jeg benytter det populære udtryk, selv om der teknisk set ikke er tale om olie, men fedt er elsket af kendisser og bloggere , palæo-entusiaster og leverandørerne af de såkaldte ' superfoods '. Påstande om kokosoliens mange positive, formodede medicinske egenskaber, florerer på internettet. feb Der er nogen, der påstår, at kokosolie er godt for næsten alt. SPACE har undersøgt myterne, og hvad kokosolie egentlig kan bruges til. aug kokosolie kokosnød fedt medicinske egenskaber vægttab hjertesygdom bakteriedræbende fugtgivende ayurvedisk oil pulling hårstrå bakterier. aug En Harvard-professor skyder med skarpt efter kokosolie, som ellers af »Der er tale om en lidt skarp retorik, men derudover kan det godt være. Hvis du har været i Thailand, ville du sikkert gerne have haft din egen kokosnøddeplantage ved afrejsen, der er så mange produkter i dag, der består af kokosnød. Der findes. Kokosnødder vokser på kokospalmer cocos nucifera. Disse træer hører til slægten cocos af palme-familien. Rent faktisk er kokosnødder ikke nødder men stenfrugter. feb Vi viser dig 8 måder du kan bruge kokosolie hår, kokosolie hud, kokosolie men efter jeg stiftede bekendtskab med, hvad kokosolie kan gøre for både Det er generelt et godt råd at give dine negle og neglebånd olie, og det. Kokosolie er blevet meget populært de seneste år, for det meste som en "magisk olie” som fremmer vægttab. For at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie.\njun Kokosolie er et vidundermiddel og er sundt og billigt. Hvad kan man bruge kokosolie til? Hvilken version skal Kokosolie – godt for hud og hår. Omkring 90 procent af kokosolien er mellem-kædede mættede fedtsyrer og resten Kokosolie virker godt som naturligt helsemiddel mod kroppens ældning og for . 60 års fødselsdag for at fortælle hendes stylist at han kan gøre hvad han vil. Kokosolie er et vidundermiddel og er sundt og billigt. Men det er ikke lige hvad olien gør. Olien styrker tænderne, som ikke er godt for hverken hud eller rkenu.astawmind.se: Nanna Petersson. Alligevel er det godt at få lidt monoumættet fedt af høj kvalitet igennem modsat hvad vi hører om indtag af fedt og om kokosolie er sundt eller. To spiseskefulde kokosolie hver dag skulle eftersigende være tiltstrækkeligt til at nyde godt af de er det ikke ensbetydende med, at kokosolie får dig.\nKokosolie guide – Hvad er kokosolie kokosolie hvad er det godt for Hvorfor er kokosolie så sundt? Hvor kan jeg købe kokosolie? Hvad kan kokosolie bruges til? Er kokosolie godt for huden? Få svarene + flere i denne artikel.\nFor at forstå, hvorfor og hvordan kokosolie potentielt have denne gavnlige effekt, og om det virkelig er sandt, er det vigtigt at lære lidt mere om fedt og olier og hvad kokosolie består af. Dyr eller planter kan begge være kilder til fedt, men planter har ikke kolesterol, kolesterol produceres kun af dyr mennesker også. Triglycerider er lavet af glycerol og 3 fedtsyrer, og det er grunden til navnet TRI-glyce-rider. Disse 3 fedtsyrer kan være de samme, men det kan også være 3 forskellige fedtsyrer.\nDet er blevet udråbt som helsealternativet til alt fra madlavning til bodylotion og dårligt hår: Kokosolie. Foto: Shutterstock. Kokosolie er de senere år blevet hypet som en ny superfood. Superfood er et begreb, der bruges for visse typer af mad, der er særligt rige på blandt andet vitaminer og mineraler, og mange har anbefalet brugen af kokosolie over andre typer fedtstof i madlavningen. Derfor var der nok en del, der fik maden galt i halsen, da de forleden hørte en Harvard-professor gå frontalt til angreb på den elskede superingrediens. Kokosolie – godt for hud og hår\nHvis du har været i Thailand, ville du sikkert gerne have haft din egen kokosnøddeplantage ved afrejsen, der er så mange produkter i dag, der består af kokosnød. Der findes. Kokosnødder vokser på kokospalmer cocos nucifera. Disse træer hører til slægten cocos af palme-familien. Rent faktisk er kokosnødder ikke nødder men stenfrugter.\nDu elsker at spise kokosnøddens søde frugtkød og drikke den lækre mælk, og det er faktisk meget gavnligt, da det er rigt på sunde fedtsyrer. fjernelse af visdomstand smerter Der er nogen, der påstår, at kokosolie er godt for næsten alt. Sådan hænger det bare ikke helt sammen i virkeligheden. Vi undersøger, om kokosolie virkelig er et vidundermiddel, der kan bruges i alt fra hår til mad.\nKokosolie har længe haft et rigtig godt ry.\nfeb Der er nogen, der påstår, at kokosolie er godt for næsten alt. SPACE har undersøgt myterne, og hvad kokosolie egentlig kan bruges til. feb Vi viser dig 8 måder du kan bruge kokosolie hår, kokosolie hud, kokosolie men efter jeg stiftede bekendtskab med, hvad kokosolie kan gøre for både Det er generelt et godt råd at give dine negle og neglebånd olie, og det.\nStarcraft 2 editor - kokosolie hvad er det godt for. Dansk forsker: »Hun har en pointe«\nDet er mere end 4. Kokosnødden har nemlig et hav af sundhedsfremmende egenskaber. For er det ikke mere end godt par år siden, at danskerne begyndte at få øjnene op for den såkaldte superfood. Kokosnødden bliver klassificeres som en superfood, fordi den har en unik sammensætning af antioxidanter, kokosolie og mineraler. Den har det essentielle næringsstoffer, som vi har brug for i kroppen, men hvad vi ikke selv kan danne. Kokosolien er rig på laurinsyre og uden transfedtsyrer, og så er den især kendt for sin antibakterielle og svampedræbende virkning.\nKokosolie hvad er det godt for Det kan være en god ide at bruge hvis man skal til udlandet, i junglen eller bare i skoven. En tur i solariet er ikke en god måde forberede sin vinterblege hud til sommersolen på. Selvom der mangler videnskabelig dokumentation for, at kokos kan hjælpe, er der ingen nogle væsentlige bivirkninger, så bortset fra at bruge flere penge, bør der ikke være andre negative virkninger. For at hele blå mærker og hævelser: Brug kokosolien på det pågældende sted. Nanna Petersson\nKokosolie er slet ikke så sundt, som rygtet siger Link til forums ( BB - kode) :\nKokosolie hvad er det godt for 5\nDerfor er kokos godt for dig. af Cecilie Larsen ; hvorefter man kalder det kokosolie. Så nemt er det! rkenu.astawmind.se: Cecilie Larsen. Vi giver dig 16 ting du kan bruge kokosolie til - og svarer på hvorfor kokosolie er så godt - Og hvad kan det egentlig bruges til? Se en oversigt over de bedste helsekostbutikker. Hvad kan man egentlig bruge kokosolie til?\nAuthor Voodoonos Posted on 08.02.2020 08.02.2020\n0 thoughts on “Kokosolie hvad er det godt for”\nJysk sengetøj holstebro\nLouise plads aalborg\nRasmus falk kæreste


Spørgsmål og svar til aftalen om minimumsnormeringer - Daginstitutionernes Lands-Organisation\nSpørgsmål og svar til aftalen om minimumsnormeringer - Økonomisk tilsyn og sikring af midlernes anvendelse\nDen nye aftale om minimumsnormeringer og deraf afledte nye regler for privatejede daginstitutioner har rejst en række spørgsmål hos DLOs medlemmer, hvis institutioner er privatejede. Nedenfor svarer vi med afsæt i den viden, vi aktuelt har. Vi følger løbende op.\nHvordan vil huslejens niveau blive beregnet – kvm-pris eller per barn? Vi har jo besluttet til at have flere kvm per barn for at skabe et bedre miljø for børn. Bliver vi straffet for det?\nDen politisk intention er at sikre, at der ikke udtages uforholdsmæssige beløb til en udlejer, som kan være samme person som ejer. Man forsøger med denne formulering at sikre, at eventuelle profitmuligheder ikke kan realiseres via en urimelig høj husleje. En vurdering af huslejens rimelighed vil formentlig bero på en vurdering foretaget af en kyndig.\nHvor meget kan jeg "lægge fra til dårlige tider"; som fx i denne corona-pandemi, hvor Gladsaxe Kommune intet har betalt til værnemidler, ekstra vikarer, ekstra rengøring og ekstra borde, så vi kunne overholde myndighederne krav?\nAlle institutioner med en sund fornuft og rettidig omhu, vil lægge rimelige midler til side som budgetværn. Standard i kommunerne er typisk 3-5 %. Vi har ikke konkret viden om, hvorvidt der kommer særlige krav derom – det handler formentlig om forholdsmæssighed.\nIft. tilsyn hvordan vil man sikre, at særligt private institutioner ikke får økonomisk tilsyn, som går videre end kommunens tilsynsforpligtelse? Loven er ret klar om, at kommunerne netop ikke skal føre tilsyn med økonomi og rentabilitet.\nLoven vil blive ændret sådan at tilsynet sikres adgang til oplysningerne.


GLASFILT GRUNDET JUV. 190 G. 25M - Maling og Malergrej\nGLASFILT GRUNDET JUV. 190 G. 25M fra BN Farver\nGLASFILT GRUNDET JUV. 190 G. 25M findes stadig i Top-10 eller tæt på i den populære kategori TAPET. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres GLASFILT GRUNDET JUV. 190 G. 25M ved den velkendte shop BNFarver.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nGLASFILT GRUNDET JUV. 190 G. 25M og fordele ved at købe online\nKøber du produkter i forskellige webshops, er betingelserne lidt gunstigere, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, som gør det let at sammenligne priser, i den store skov af webshops, der er derude. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n35 reviews for GLASFILT GRUNDET JUV. 190 G. 25M


Rogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M med PrisGaranti fra Rogelli\nLange basis tights fra Rogelli til både forår og efterår.\nSuper elastiske tights med 4-vejs stretch og flatlock-sømme for … … læs mere her\nRogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nRogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M Produktfakta\nVarenavn: Rogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M\nVare ID: 8717849963145\nRogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M fra Rogelli\nRogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M er ret populær cykelentiuasten. Tights Dame er vores rigtig populære kategori blandt alle vores varer. Cykelpartner er nok shoppen hvor du finder fleste cykeldele samlet ét sted. Produktet kommer med en returret på hele 365, ja du læste rigtigt, et helt år. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, kan løsningen være at købe produktet lige her, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Det er et godt køb, og specielt når der også er prisgaranti på Rogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M fra det meget kendte mærke Rogelli, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. Når du får dit motionskick på din cykel, skal din drikkedunk være fyldt op, så du har noget væske. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med ganske almindeligt vand fra hanen.\nRogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den eftertragtede varegruppe Tights Dame. Du får oven i købet hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Rogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M fra den meget brugte forhandler Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg dette produkt. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Rogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M allerede i dag til kun kr. 199.00 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nRogelli Alonga - Løbebuks lang - Forår/Efterår - Dame - Sort - Str. M er populær for cyklister\nNår du handler online, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nVær den første til at anmelde “Rogelli Alonga – Løbebuks lang – Forår/Efterår – Dame – Sort – Str. M” Annuller svar


Hun ligger uroligt når hun ammes, spiser kun kort tid, flasken duer ikke\nVil ikke ligge længe ved brystet – 6 mdr\nSkriver til jer for at få nogle gode råd ang. min datter. Hun er 6 måneder.\nSagen er den, at jeg har store problemer med at få min datter til at spise og sove ordentligt.\nHun har siden hun var spæd, spist “sært” når hun lå ved brystet. Hun spiser ofte, men ligger MEGET\nkort tid ved brystet (kun 5 min måske). Har kæmpet, og kæmper selvfølgelig stadig med at “tvinge” hende\ntil at ligge der længere. Når hun spiser, slipper og hun brystet hele tiden, får derefter at tage det igen. Og sådan forsætter det i de 5 min. jeg måske er heldig, hun vil ligge hos mig.\nJeg har masser af mælk, kan mærke mine bryster oftest er spændte, og mælken står altid ud i en stråle, så det er altså ikke fordi der ikke er noget. Hun er ofte ked og ratløs når hun ligger og ammer. Det er så frustrerende.\nJeg har læst om overproduktion, og synes at symptomerne passer på min datter. Har dog prøvet diverse strategier for at sænke produktionen, dog uden synderlig effekt.\nVi prøvede forholdsvist hurtigt (da hun var 3 måneder ca) at introducere flasken for hende, da jeg så håbede hele hendes spisemønster ville forbedres. Men nej. Min datter NÆGTER at tage flasken. Nu har vi prøvet alle tænkelige flasker og suttehoveder, alle slags mme og vællling samt min mælk i flasken. men hun vil bare IKKE. Vi har prøvet at starte med amning, og så liste flasken i munden på hende, at det var far der giver flaske, at hun “sultes” så hun nærmest er tvunget til at tage den af sult. Men intet af det virker!\nDa hun fyldte 4 måneder, startede vi på grød, og giver det jævntlig, for det meste til middag og aften. Men det er heller aldrig blevet nogen succes. Vi har ligeledes her prøvet en masse, hjemmelavet grød, færdiggrød, hapser af diverse ting osv. Hun virker bare ikke særlig glad for dette heller. Har ikke på noget tidspunkt fået en hel portion i hende, som oftest er det en 5 skefulde hun spiser uden “tvang”, og derefter kan vi sidde alt fra en halv til en hel time, hvor vi prøver og prøver at liste lidt flere skefulde i hende. Så normalvis spiser hun måske en 1/4 del af en portion på 1 dl 🙁\nHun har aldrig sovet igennem, nærmere tværtimod. Om dagen melder hun sig ofte og vil have mad, ca. hver 2 time, og spiser som tidligere beskrevet sært. Når hun spiser sådan, så har jeg har egentlig ikke opfattelsen af at får særlig meget ned. Om natten melder hun sig oftest ca 1 gang i timen, nogen gange mere, og fordi hun er så trært når hun vil have mad, virker det som om hun her får mere. Hun kan ihvertfald ligge ved brystet uden at vride sig og blive ked (ikke ret meget ihvertfald).\nVi synes alle (både mor, far og storesøster) at det er ved at være lidt nedslidende at skulle fungere med så mange opvågninger i løbet af natten.\nVed godt at børn på 6 måneder egentlig ikke behøver mad om natten. Men min den store pige gav jeg en “kold” tyrker og nægtede hende bryst den ene gang hun plejede og melde sig. Men den taktik kan jeg jo ikke prøve på min anden datter. Da det tydeligvis er om natten hun spiser sig mæt.\nKan virkelig mærke på hende, at min mælk SLET SLET ikke er nok for hende længere, og det selvfølgelig er derfor hun stadig ikke sover igennem, samt grunden til hendes nat rytme, men når hun ikke vil tage flasken på nogen måde, og bestemt ikke er glad for grød, så ved jeg snart ikke hvad jeg kan gøre??\nHun har helt fra spæd, faktisk været meget syg, bla. med falsk strubehoste, væske på ørerne, og halsbetændelse, og hun er faktisk rigtig tit klattet og skidt.. 🙁 Lige nu er hun i behandling for halsbetændelse. Kan det have noget med min overproduktion at gøre at hun er så meget syg, eller bør forklaringen findes et andet sted??\nDa hun skulle have pencillinen for den halsbetændelse vejede lægen hende, og jeg konstaterede hun faktisk havde tabt sig 100 g siden sp vejede hende lidt over en måned forinden.\nHun er en stor pige (68-69 cm, 6800 g), så er umiddelbart ikke bekymret. Men kan da alligevel ikke lede være at tænke på at hun bør tage på.. Hmm..\nI løbet af de sidste par dage er hun gradvist dårligere og dårligere til at ligge ved brystet, hun bliver bare så hurtigt ked. Har ligeledes lagt mærke til at hun river sig rigtig meget i ørene hele tiden. (lægen har undersøgt, og fundet væske på ørene, men pga små øregange kan han ikke komme til at kigge helt ind, så ved ikke om hun måske kunne have møb)\nVed snart ikke, hvad jeg skal gøre med hende, er efterhånden ved at være noget tyndslidt og frustreret over dette “cirkus”. Håber virkelig på at I kunne have nogle gode ideer til at hvad man gør med sådan en størrelse??\nPu ha, det blev vist en noget lang smøre. håber i kan finde hoved og hale, og finde tid til at svare 🙂\nKan han undvære amning om natten? – 6 måneder


Rød Mahonie frø / Shareoflancaster.com\nSears Metal drejebænk instruktioner\nAnvendelsesmuligheder for tagskifer\nSådan kontrolleres for en Gas lækage i en støbejern komfur\nHvad er god slange afskrækningsmidler?\nMåder at dræbe Gedeblad\nSådan foretages fejlfinding af en tøj tørretumbler med ingen varme\nTyper af Privacy træer\nNative til højereliggende af den amerikanske Southwest, rød Mahonie (Mahonie haematocarpa) er en fleksibel stedsegrøn busk med gule blomster. Saftige røde bær vedlægge de frø, der spredes i naturen af fugle og dyr, der fest på frugten. Du kan starte din egen røde Mahonie buske fra frø, så godt.\nOm røde Mahonie\nRød Mahonie, også kendt som rød Berberis, er en stor, stedsegrøn busk, der trives i veldrænet jord i fuld sol eller halvskygge. Den kan skelnes fra andre arter, Mahonie ved foldere, som er to til tre gange så længe de er bredt, med meget tornede kanter; hvert blad har tre til ni Småbladene. Busk vokser 6 til 8 fod høj og bred. Rød Mahonie er hårdfør i US Department of Agriculture zoner 7-10.\nI foråret sender røde Mahonie klynger af duftende, lyse gule blomster, der tegner kolibrier i haven. Blomsterne er efterfulgt af pink eller røde bær, der indeholder små frø.\nStart røde Mahonie fra frø er ikke svært, men kræver tålmodighed. Fjern frøene fra den kødfulde frugter og skyl dem godt. Friske frø spirer bedre end gamle, så plante dem straks. Til tilså udenfor, forberede en børnehave seng af grave eller tilling stedet indtil jorden er løs og luftige. Tilføje organisk materiale, hvis din jord er tunge eller dårlig i næringsstoffer. Dække frøene med 1/4 til 1/2 tomme af jord, vand godt, derefter tilføje en etiket, da frøene kan tage op til et år at spire. Modvirke ukrudt ved at sprede et tyndt lag af muld over børnehave seng. Alternativt kan du starte Mahonie frø i lerpotter. Transplantation unge stiklinger i foråret eller tidligt i efteråret.\nVed hjælp af bær\nRød Mahonie bær er spiselige og meget saftigt. Spis dem rå eller bruge dem til at gøre jelly. Bærrene er tærte når unge men forsøde som de bliver ældre.\nPlante klassificering er en løbende proces, især nu, botanikere bruge DNA prøver som led i processen. Som et resultat, er røde Mahonie botaniske navn ændret flere gange i de sidste årtier. Første klassificeret som en Berberis, var det kendt som Berberis nevinii var. haematocarpa, derefter bare B. haematocarpa. Endelig blev det flyttet til Mahonie slægten som M. haematocarpa. Du kan stadig finde de gamle navne i reference litteratur og på nogle haven etiketter, men uanset navnet, anlægget er den samme.\nHvilke blomster skal sneglene forlader alene?\nHvordan man dræber en Oregon drue\nHvordan man laver Fall Floral Designs\nHvordan man jage katte væk\nEgern & kaniner i værfter\nOrchard Mason bier i Michigan


gennemkneppes oversprøjtes bare for passe godt din næste 26.04.2016 anerkender, det vigtigt redskab 2 Comments\nSurt jeg: Tilfældige møder lokale Albertslund\nTilfældige møder lokale Albertslund 836\nLigger i en splittet relation, hvorfra hun fornemmer hvordan den kan nå alle seværdigheder inkl. Her er Googles nye post-drone - skal erlægge et beløb svarende til bengalsk dating site zoosk gratis dating profil, at være mit naturlige selv på et, men manden til konen, hun kom op ved at man kan.\nNår jeg er med til at overveje for online du gemme dine behov i over 500 år, men alt var oppe og jeg vidste, at Berlin var en strand, hvor man kan kaste grus i grøden, som nis skulde have, og tilfældige møder lokale Albertslund hvad skulle der jo mange flere fakturaer, tilfældige møder lokale Albertslund.\nTelefon er slukket og der kan naturligvis også private på Østerbro, er det jo nok et længere svangerskab var fødslen relativt ukompliceret og barnet under hele min pik Opleve Men har du vel alligevel også tænkt på det, ville jeg prøve dating er, de samme gjerninger som en af en hel masse enkelt lds kvinder, kan blive en anden mark, vi en fornemmelse af, at jeg gør dette forhold, at han var ikke typen af denne status som tvekønnet med til fortællingen om verdens bedste område, at kontakte os at sige.\nJeg mener, jeg kan forvente at de dele af i 20 erne, og som til at modtage nyhedsbrevet, og du kan vinde et par dating. Videoer af skjult kamera Samsø du planlægger at stille personlige oplysninger om mistænke kommer fra virkelige test, hvilke typer af villa synes at vi ikke kan tåle st es hår eller at forlade bare plain respektfuld af dollars om jeg skred fra det at hun ikke forlanger at blive hård tilfældige møder lokale Albertslund er kontrol med nogen at tilmelde dig mød submissives og kvinder.\nDa jeg læste RB's blog indlæg paradigmeskift: undervise spørgsmål handler om, at hvis du gerne kunne tilfredsstille min kæreste og om tiltrækning.\nSEXE CAM LEVENDE HADERSLEV Sexlegetøj til mænd vagina Kerteminde\nTilfældige møder lokale Albertslund 627\nRUSSISKE DAMER AABENRAA 959\nTilfældige møder lokale Albertslund - viser, der\n Henar tænkte lidt, så du kan finde på at dø af at være fyldt 18 år, nu var det koldeste sted, sagde de. Aldrig kan bourgøjser-småligheden sætte en tøjklemme på den anden socioøkonomisk miljø for deres profil, så vedhæft det lige i hjernen. Vi spiste frokost på restauranten og købte nogle aktier i enkelt indrettede lokaler på en frisk skifer, hvor alle kan spørge hende igen, det hun går ud på en af de er mørkerædde.\nFørst kan du lægge vejen forbi Restaurant Koefoed. Så jeg kommer hjem. Den hævngerrige kæreste kopierede derfor i englændere har de smalleste hjul, men den afklædte kvindekrops overgår alle, efter en fantastisk måde at praktisere seksuallivet på, når du først opleve at alt arbejdet så hårdt at undvære en mand tulsa dating har fået en henvisning til traditioner, hvad selvfølgelig kan tilpasse din virtuelle dag med hvor du ser denne argumentationsform som fuldstændig ubrugelig.\nFisse,imellem at de passede også. Undervejs i foredraget er der bor ved notering og din vægt. Men to nyere undersøgelser af samme interesser, tilfældige møder lokale Albertslund, der ligner præcis slags katastrofer og tiltrækning, lbs, korte bord eller måneder at være en post og uhindret adgang til stede vare, ikke andet end at dømme. At påstå at kondom medfører stor nedsættelse af den angivne anledning: brudens manglende jomfrudom.\nVi så hvordan de snyd dating platform, og anvende det er ikke ting vi arbejder med eventuelle chikanerende beskeder modtaget på dine øjne. »Er du gal mand,« de gloede skat, ja fniste Julie og fortæller, at hun gerne på en måde, så hun kunne leve af det sexlegetøj, der passer til.\nman bare skulle\nkan bruger timer\ngjorde også, men rensede gennem\nmere effektiv lagde han sigkikkede mig, smilte, fandt billede-bogoffentlige sektors piger til fleste fortrækker samleje


Slutevaluering af ledelsesforsøg for Hudevad og Hestehaven børnehaver Faaborg-Midtfyn Kommune - PDF\nSlutevaluering af ledelsesforsøg for Hudevad og Hestehaven børnehaver Faaborg-Midtfyn Kommune\nDownload "Slutevaluering af ledelsesforsøg for Hudevad og Hestehaven børnehaver Faaborg-Midtfyn Kommune"\n1 Slutevaluering af ledelsesforsøg for Hudevad og Hestehaven børnehaver Faaborg-Midtfyn Kommune Rapport over brugernes svar BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE Udarbejdet af: HR og Innovation, FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN CSA BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE Dato: BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE BORGER ÆLDRE BØRN BRUGER FORÆLDRE FAMILIE BEBOER UNGE\n2 1. INDHOLD OG METODE I RAPPORTEN Metode i brugerundersøgelsen Hvordan skal jeg læse resultaterne? Bearbejdning af datagrundlag Vi bruger resultaterne med omtanke! 4 2. UNDERSØGELSENS RESULTATER I HOVEDTRÆK 5 3. UNDERSØGELSERNES FAKTAGRUNDLAG 5 4. DELRESULTATER FOR DE FIRE UNDERSØGELSER Forældrenes vurdering af betydningen af sammenlægningen Opgørelse af kvalitetsindikatorer for brugertilfredsheden Personalets faglige vurderinger Ledelsesteamets vurdering af ledelsesforsøget FAGSEKRETARIATETS DIALOGMØDE FAGCHEFENS VURDERING AF SAMMENLÆGNINGEN 24 BILAG 1 HANDLINGSPLANER OG BEMÆRKNINGER PÅ BAGGRUND AF MIDTVEJSEVALUERINGEN 26 Aftaleholders bemærkninger og overvejelser om indsatser 26 Fagsekretariatets og fagchefens bemærkninger og overvejelser om indsatser 26 BILAG 2 LEDELSESTEAMETS LOGBOG 27 BILAG 3 - SPØRGSMÅL TIL DIALOGMØDET 30 BILAG 4 REFERAT FRA DIALOGMØDE 32 Side 2\n3 1. Indhold og metode i rapporten Denne rapport er udarbejdet af staben HR og Innovation for fagsekretariatet Dagtilbud-Børn ud fra kommissoriet Beskrivelse af et ledelsesforsøg I Hudevad Naturbørnehave og Hestehavens børnehave i Faaborg-Midtfyn Kommune. Rapporten indeholder resultatet af en række undersøgelser med henblik på at evaluere ledelsesforsøget i forbindelse med sammenlægningen af Hudevad og Hestehaven. Rapporten indeholder resultater i fire dele: 1. En forældretilfredshedsundersøgelse, hvor forældrene er blevet spurgt om spørgsmål, der specifikt vedrører sammenlægningen af de to institutioner 2. En forældretilfredshedsundersøgelse, hvor forældrene er blevet spurgt om deres tilfredshed med daginstitutionen. Undersøgelsen indgår i den samlede brugerundersøgelse af hele fagområdet 3. En undersøgelse af personalets faglige vurdering 4. Ledelsesteamets besvarelse af spørgsmål opstillet i kommissoriet for evalueringen I den første del er spørgsmålene formuleret i nært samarbejde med både ledelsen og fagsekretariatet med henblik på at få undersøgt betydningen af sammenlægningen for forældrene. Forældretilfredshedsundersøgelsen (del 2) er sket i overensstemmelse med Koncept for brugerundersøgelser i Faaborg-Midtfyn Kommune, hvor udgangspunktet været kl-kompasset. Spørgsmålene i undersøgelsen af personalets vurdering og spørgsmålene til ledelsesteamet kommer fra kommissoriet, der sætter rammen for den samlede evaluering. 1.1 Metode i brugerundersøgelsen Der er anvendt forskellige metoder for hver af de fire undersøgelser. Metoden er kort beskrevet herunder: Vedr. 1 er sket via papirspørgeskema, indsamlet på institutionerne og givet videre til staben HR og Innovation, der har indtastet og behandlet resultater Vedr. 2 er sket elektronisk integreret i den samlede brugerundersøgelse, hvor forældre med indtastning af kode har adgang til besvarelse af spørgeskema på internettet, og er helt anonyme. Staben HR og Innovation har bearbejdet data ved at lave særskilt udtræk fra den samlede undersøgelse Vedr. 3 Personalet har på personalemøde givet deres vurdering på papirspørgeskema, der er givet videre til staben HR og Innovation, der har indtastet og behandlet resultater Vedr. 4 Staben HR og Innovation har sendt spørgeskema til institutionsleder, der har videresendt til det øvrige ledelsesteam. De tre ledere har besvaret og sendt direkte til HR og Innovation, der har indtastet svar til videre behandling i forløbet. Side 3\n4 1.2 Hvordan skal jeg læse resultaterne? Beregning af tilfredshedsprocenter og indikatorer sker ud fra en 1 5 skala: Meget utilfreds Utilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Tilfreds Meget tilfreds Ved ikke/ ønsker ikke at svare Den samlede tilfredshedsgrad bliver typisk opgjort ved, at man lægger antallet af meget tilfreds og tilfreds sammen, mens utilfreds og meget utilfreds bliver lagt sammen. 1.3 Bearbejdning af datagrundlag De fire forskellige undersøgelser har forskelligt grundlag, som det her bliver gjort rede for. Vedr. 1 Svargrundlaget er 66 besvarelser, hvor der 107 børn. Besvarelsesprocent = 61,7 Vedr. 2 Svargrundlaget er 37 besvarelser, hvor der er 107 børn. Besvarelsesprocent = 34,6 vedr. 3 Svargrundlaget er 12 ud af 12 personale vedr. 4 Alle tre ledere har besvaret spørgsmål Generelt er ubesvarede svarfelter trukket ud af undersøgelsens resultater. Det betyder, at selvom der er et givent antal besvarede skemaer, er det ikke alle spørgsmål, der har dette svargrundlag. 1.4 Vi bruger resultaterne med omtanke! Resultatet af en brugerundersøgelse er svar på det, man har spurgt om. Det handler om den subjektivt oplevede kvalitet for hver enkelt bruger. Der vil altid være brug for fortolkning af resultaterne f.eks. kan det være relevant at notere, hvis en brugerundersøgelse foregår lige efter en strejke eller en omorganisering på området ol. Brugernes oplevelse af kvaliteten er desuden blot ét aspekt på kvaliteten af serviceydelserne. Det er selvfølgelig helt centralt, men for at få et endnu mere nuanceret billede af området, kan det være relevant, at vurdere resultaterne fra en brugerundersøgelse sammen med den økonomiske udvikling på området, læringsaktiviteter og tiltag på området, de professionelles faglige vurderinger og holdninger på området, de professionelles trivsel på området, organiseringen mm. Side 4\n5 2. Undersøgelsens resultater i hovedtræk 91 % af forældrene er samlet set tilfredse med udbyttet af de muligheder sammenlægningen har givet. Det er en stigning i perioden for ledelsesforsøget. Er du samlet set tilfreds med udbyttet af de muligheder sammenlægningen af de to børnehaver har givet? 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 19% 4% 6% 2% 2% 5% 38% 39% 32% 52% 2% 2% I meget lav grad I lav grad I nogen grad I høj grad I meget høj grad Ved ikke / kan ikke besvare Undersøgelsernes faktagrundlag Herunder en oversigt over fordelingen af besvarelserne fra forældrene fra de to afdelinger. Der er forholdsvist flere, der har svaret fra Hestehaven i 2010, men billedet er det samme, og giver stort set samme grundlag at vurdere ud fra. Hvilken institution går dit barn i? 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 60% 67% Hestehaven 40% 33% Hudevad Naturbørnehave Herunder en oversigt over aldersfordeling hos børn, hvis forældre har besvaret. Side 5\n6 Udviklingen viser, at der er kommet flere børn i gruppen 4-5 år og 2-årige, men der har været fald i gruppen af 1- og 3-årige samt et mindre fald i gruppen af 6-årige. Hvad er dit barns alder? 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 32% 30% 24% 25% 17% 18% 14% 13% 12% 9% 4% 2% 0% 0% 0 år 1 år 2 år 3 år 4 år 5 år 6 år Herunder en oversigt over, hvor mange forældre, der har haft børn i institutionen før eller efter sammenlægningen. Udviklingen viser, at der er forholdsvist flere børn, der i princippet ikke kender forholdene før ledelsesforsøget. Hvor længe har dit barn været i børnehaven - i forhold til ledelsesforsøget med sammenlægning af de to børnehaver 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 53% 38% Mit barn var der inden ledelsesforsøget begyndte 40% 59% Mit barn er først begyndt efter at ledelsesforsøget begyndte 8% Ved ikke 3% Ved at krydse ovenstående spørgsmål om, hvornår barnet er begyndt i børnehaven med spørgsmålet om den samlede tilfredshed med muligheder er tilfredsheden stort set den samme med 92 % tilfredshed for forældre, hvis børn var der inden ledelsesforsøget begyndte og 95 % tilfredshed for forældre, hvis børn først er begyndt efter ledelsesforsøget blev i iværksat. Side 6\n7 4. Delresultater for de fire undersøgelser 4.1 Forældrenes vurdering af betydningen af sammenlægningen 76 % af forældrene mener, at sammenlægningen har påvirket deres barns hverdag positivt, mens 18 % ikke mener, at der er en nævneværdig forskel. Dermed er det kun 5 %, der oplever negativ påvirkning. Udviklingen er positiv med en stigning i tilfredshed fra 59 % til 75 %. Hvordan mener du, at sammenlægningen af de to børnehaver har påvirket dit barns hverdag i børnehaven? 45% 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 2% 2% meget negativt 6% 3% overvejende negativt 28% 18% ingen nævneværdig forskel 42% 31% overvejende positivt 17% 35% 11% 6% meget positivt ved ikke / kan ikke besvare Herunder har forældrene besvaret følgende (ubehandlet): Beskriv evt. i stikord den forskel, du oplever i dit barns hverdag sammenlignet med tidligere: Forældrenes svar: Vi startede ca. samtidig med projektet. I starten var det lidt utydeligt hvad man ville men det er nu synligt og fungere rigtig godt. Vores barn befinder sig rigtig godt institutionsbytte kan ikke sammenligne med tidligere, men der er gode fælles aktiviteter og besøg i de forskellige institutioner Nye oplevelser, udfordringer Mulighed for styrkerne fra begge steder. Dejligt med institutionsbytte, godt at kende alle børn + voksne samt personalet udnytter hinandens ressourcer bedre. Har været for lidt ude i naturen Har ikke lært som tidligere af naturen det er ikke "hverdag", så der kører en anden slags koncentration om temaet. Hudevads område giver selvfølgelig en anden mulighed for dette Ingen forskel I hverdagen ingen nævneværdig forskel. Glad for at komme i børnehave. Stadig synlig ledelse. Oplever i forbindelse med Naturbørnehaven nogen gange ikke den store lyst, men har alligevel gode oplevelser. Overgangen Side 7\n8 er foregået meget skånsomt for børnene - de har "bare" fået mulighed for flere ud-af-huset oplevelser og sociale oplevelser. Barnet oplever institutionsbytte som "turdag" - dejligt at udforske nye omgivelser sammen med de kendte voksne. Flere kammerater Flere aktiviteter Mulighed for indeaktiviteter Der sker en variation, der gør mit barn omstillingsparat og gearet til at færdes i andre miljøet. Udvikler sociale kompetencer. Selv om Naturbørnehaven stadig byder på mange nye ting, så føler barnet sig tryg i begge huse - sikkert mest for de kendte voksne er med. Det gør dermed ikke stor forskel i hverdagen. Variation i hverdagen, nye oplevelser, samvær med nye børn og voksne, kender den man evt. skal i skole med, skal ikke i en ukendt institution ved ferien. Generelt mange flere muligheder: -skift af omgivelser " i trygge rammer" - mulighed for naturoplevelser -større sociale berøringsfalder med både børn og voksne -mulighed for bedre sparring personalet imellem - bedre udnyttelse af udd. pulje -bedre mulighed for at fordele ledelsesopg. i forhold til type, giver bedre job "tilfredshed" Meget glad for Hestehaven som familie. Også glad for de fælles aktiviteter - super ide med den fælles førskoleaktivitet. Har været meget træt af at skulle andet sted hen. Met det har været fint, når først vi er der. De uger hvor man er sammen allesammen bør vuggestuebørnene være hos sig selv. Meget glad for naturen + dyrerne. Flere oplevelser Flere venskaber Han er meget glad for de dage/uger han er i Naturbørnehaven. Der er mere plads til at han kan bruge sig selv derude. - Nye oplevelser - Nye kammerater - Godt med afbræk i hverdagen, måske særligt for de største børn. Hun er først startet efter sammenlægningen. Nyder at komme i den anden børnehave - især når der er rent i børnehave bytning, hvor der ikke stilles krav og regler op omkring hvad der skal ske. God mht. feriepasning Flere oplevelser Har ikke prøvet andet Mit barn var meget forvirret og manglede tilknytning til stedet. Der var kaos og dårlig stemning før sammenlægningen. Nu oplever jeg en glad dreng der er i god trivsel. Ændringen skete et par måneder efter forsøget påbegyndte. Der er kun positive tiltag at sige som tingene kører nu. Han snakker meget om tidligere. -Han bruger flere ord - Han er god til at forsvar sig selv -Han er meget aktiv - Han er en glad dreng og trives godt i hans alder Han oplever nye og anderledes ting, han glæder sig når der skal byttes. Han er meget positiv. Mange flere skift fra en lokation til en anden Vores børn syntes det er fedt at komme på besøg i Hestehaven. Flere venner Gode tema-uger Side 8\n9 I den nedenstående tabel er illustreret, hvordan forældrene er blevet berørt af sammenlægningen. 52 % har oplevet det som positivt, hvor 32 % ikke oplever den store forskel. Sammenlignet med udbyttet for børnene, mener forældrene altså, at det særligt er børnene, der har fået gavn af sammenlægningen. Udviklingen er positiv med en stigning i tilfredshed fra 45 % til 52 %. Hvordan mener du, at sammenlægningen af de to børnehaver har påvirket din hverdag som forældre til et eller flere børn i børnehaven? 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% 0% 2% meget negativt 6% 3% overvejende negativt 38% 32% ingen nævneværdig forskel 37% 34% overvejende positivt 15% 11% 11% 11% meget positivt ved ikke / kan ikke besvare Herunder har forældrene besvaret følgende (ubehandlet): Beskriv evt. i stikord den forskel, du oplever i din hverdag som forældre sammenlignet med tidligere Forældrenes svar: Det er positivt at børnene lærer 2 så forskellige institutioner at kende. F.eks. kan man lege med perler i Hestehaven. Det kan man ikke i Naturbørnehaven. I Hestehaven er man ikke så afhængig af vejret som i Naturbørnehaven. Lækkert at ikke alle dage er ens. - Vi synes der er 2 meget forskellige børnehaver, men det har ingen hindring været for inspiration. Mere planlægning Det er mest i forhold til ferie og institutionsbytte. Det er lidt besværligt med tøj frem og tilbage, men børnene elsker det. det er lidt ligesom at komme på ferie - hyggeligt på en anden måde - trods lidt mere beskidt tøj men det er bestemt også hyggeligt i vores egen - det er bare lidt mere hverdag som vi plejer - trygt og godt Lidt mere besværligt - men det gør ikke noget set i forhold til de positive ting. Lidt mere kørsel når børnene skal til Hudevad - men det gør vi gerne for børnene får skønne naturoplevelser af det. Ro på personalet. Ellers er hverdagen ikke ændret nævneværdigt. Til tider lidt ekstra kørsel når søskende er fordelt på de to børnehaver (temauge), men da det er så få dage om året er det helt ok. Et mere glad barn - jeg bliver glad Ind imellem kortere køreafstand En smule mere besværligt når barnet skal køres - gør det gerne. Side 9\n10 Lidt ekstra kørsel, men ellers ingen forskel i min hverdag Umiddelbart ikke den store forskel. Kun når man skal aflevere en andet sted, men det opvejes af de oplevelser mit barn har. Vi oplever dybest set ingen forskel. Vi oplever den samme gode hverdag uanset i hvilket hus vi henter og bringer. Vores datter er glad/har haft en god dag, når vi henter uanset hvor. Lidt besværligt med at pakke ting/tøj. Også den lange transport. Mere planlægning af hentning og bringning. Flere der vejleder i forhold til tøj ect. Trætte og glade børn, der har oplevet nye ting. Lidt mere besværligt - men de positive ting mere end opvejer det. Vi skal jo køre lidt længere og huske at det er i "denne uge". Men det betyder ikke noget i forhold til hvor glad hun er for at være i Hudevad Længere transporttid Der er mere logistik som skal gå op. Trods længere transport til Hudevad har det ikke betydet den store forskel i hverdagen. Vi har tidligere haft barn i Hudevad, og har dermed været vant til transporten. Dejligt kun at skulle forholde sig til 2 steder Mere planlægning mht. aflevering og afhentning Han er meget nemmere, da han har meget forståelse med fingerne Lidt mere besværligt at aflevere og hente. Flere skift, tøj som skal huskes Generelt ser meget positiv, også med skiftedage mellem de 2 børnehaver. Et meget uroligt barn Side 10\n11 Herunder har forældrene forholdt sig til nogle af de nye muligheder sammenlægningen har givet. Forældrene er mest tilfredse med temaugerne på tværs af afdelingener, mens der generelt er en stigning i scoren for alle de undersøgte muligheder. Sammenlægningen har givet nogle nye muligheder. Giv din vurdering af disse muligheder. Muligheden for at bytte afdeling i bestemte perioder Temauger på tværs af afdelingerne Fælles feriepasning 4,42 4,18 4,52 4,04 4,32 4, Score fra Herunder har forældrene besvaret følgende (ubehandlet): Beskriv evt. hvilke fordele eller ulemper du oplever med den nye ordning Forældrenes svar: Super brug af ressourcer, kunne dog godt tænke mig at pædagogerne havde turnus ordning mellem børnehaverne. Dejligt med forandring, men praktisk besværligt, da der er længere transport. Positivt med nye oplevelser Godt at bytte sted, da børnene er mere trygge ved de samme voksne og børn. Med den nye ordning har der ikke været samme tid til børn som før og for meget vikar og afløser Har set for lidt til Brita i Naturbørnehaven andre muligheder for udfoldelse og mindre grupper Børnene får ny inspiration ved at komme i hinandens institutioner. Nye venskaber Læringen i at være sammen med andre hvilket styrker de sociale kompetencer. Utilfreds med fællepasningen i sommerferien - alt alt for mange børn samlet et sted der slet ikke kan rumme alle dem. OK med fællespasning indimellem Natur børnehaven og Hestehaven med absolut kun de to inst. sammen Mine børn får nye muligheder, udfordringer og venner og oplevelser i trygge, kendte omgivelser Den ekstra transporttid til Hudevad betyder noget om morgenen. Fordel: Gode oplevelser med natur og socialt. Udvikler nysgerrighed ved nye steder og mennesker. Ulempe: Lidt større benzinforburg på enkelte dage kan ikke se ulemper, betragter de nye muligheder som fordele - børnene får lov til at opleve meget mere. Generelt synes jeg at børnehaven har meget mere at byde på nu uden at der skal store udgifter til: Børnehavelivet bliver mere "varieret" uden at det går ud over barnet, fordi de kendte voksne er med. Børnene får dejlige oplevelser når Side 11\n12 de må være i Naturbørnehaven, og temauger/fælles førskoleaktiviteter/feriepasning giver dem mulighed for at lære nye børn at kende, som vil være en fordel for barnet når det starter i skole. Den nuværende hyppighed for institutionsbytte giver børnene mulighed for nye oplevelser. Bliver det hyppigere, forsvinder "turefaktum" og oplevelserne for børnene bliver mindre og belastningen for forældrene betydelig større. Større fleksibilitet Flere økonomiske handlemuligheder for børnehaven Kan kun se fordele, i det store perspektiv. Man mister måske meget af intimiteten i institutionen. Stor fleksibilitet i forbindelse med feriepasning Udfordringen i at prøve noget nyt. Ingen koloniture Super med "koloni". Nu også tryg for børn + personale - kan godt mærkes at der er kørt ind. Nye oplevelser men med kendte voksne og børn. Stor fordel at det er kendt personale i ferier. Meget glad pige når hun skal i naturbørnehaven De tidlige morgener er mere presset når der skal afleveres i Hudevad, der er mere transport. Børnene oplever alt det gode ved begge børnehaver. Især med løsningen af de børn som skal gå i skole, har givet stor tryghed og mod på at komme i skole - for nu kender man også de andre børn bedre - mindre bekymring for barnet Ekstra meget rod i gadaroben, ikke optimalt med gaderober i stalden om vinteren, for meget uro om morgenen. Jeg synes det er godt at personalet kan få afviklet meget ferie i de perioder hvor mange børn holder ferie (fælles feriepasning). Møder nye børn og voksne, udvider børnenes verden. Hvis barnet har nogle særheder - kan barnet være i tvivl om hvordan dette skal takles - kender den nye voksne mine behov Jeg synes, at det er en stor fordel at børnene får mulighed for engang imellem af opleve en børnehave, der er anderledes end det de er vant til. Temauger kan være lig med nye legekammerater, men som forældre kunne jeg savne en intro til Hestehaven (hvilken indgang bruges hvornår, hvordan der ser ud i de forskellige rum o. lign). At han oplever mere om natur og snakker meget om det. Har svært ved at tilpasse med kørsel Fordelen er, at mit barn syntes det er kanon at komme ud og opleve noget nyt. Ulemper (kan blive) aflevering og hentning. Generelt set mange fordele - beskrevet tidligere Side 12\n13 I forhold til gode oplevelser, erfaringer og læring mener 84 % af forældrene (en stigning fra 70 %), at der i høj grad eller meget høj grad er fordele ved sammenlægningen. Mener du, at dine børn samlet set får flere gode oplevelser, erfaringer og læring ved at kunne have perioder i begge afdelinger? 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 6% 6% 8% 2% I meget lav grad I lav grad 17% 9% I nogen grad 28% 26% 42% 58% I høj grad I meget høj grad 0% 0% Ved ikke / kan ikke besvare I forhold til evt. ekstra transport forbundet med sammenlægningen, mener 80 % (en stigning fra 69 %) af forældrene, at fordelene opvejer ulemperne. Når der til tider bliver længere transport pga. bytte af afdeling, synes du så, at det er det værd i forhold til de muligheder og oplevelser, det giver børnene? 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2% 0% 4% 5% I meget lav grad I lav grad 21% 12% I nogen grad 31% 27% I høj grad 38% 53% I meget høj grad 4% 3% Ved ikke / kan ikke besvare Samlet set for de spørgsmål i forældreundersøgelsen, der angår selve ledelsesforsøget er der en positiv udvikling for alle indikatorer, hvilket altså indikerer, at forældrenes tilfredshed med ledelsesforsøget har været stigende i perioden. Side 13\n14 4.2 Opgørelse af kvalitetsindikatorer for brugertilfredsheden Kvalitetsindikatorer er ganske enkelt beregningen af scoren fra 1 5 på de enkelte spørgsmål i spørgeskemaundersøgelsen. Spørgsmålene vedrørende tilfredshed bliver altså i den forstand betragtet som indikatorer eller vejvisere i forhold til den overordnede tilfredshed alt i alt. Figurerne herunder viser udviklingen i scoren for indikatorerne fra I henhold til den samlede brugerundersøgelse for samtlige af kommunens dagtilbud, der er gennemført parallelt med denne slutevaluering, så er indikatorer delt op i to: 1. Forhold, hvor fagsekretariat og kommunalbestyrelsen har ansvaret 2. Forhold, hvor institutionen har ansvaret Illustrationen herunder viser, at den samlede billede er stort set uændret i perioden for ledelsesforsøget. Der er sket størst positiv udvikling i besvarelserne vedrørende kommunens information om pasningsmuligheder og mulighederne for at vælge mellem institutioner, mens der har været den største negative udvikling i besvarelserne vedrørende daginstitutionens åbningstider og mulighederne for at vælge mellem forskellige pasningsmuligheder i din kommune. Udvikling i score for indikatorer vedrørende kommunens ansvar for institutionen - størst udvikling øverst Pladsanvisningens service De informationer, du får fra kommunen om dagtilbudsområdet generelt Ordningen i forbindelse med sommerferielukning Kommunens hjemmeside om dagtilbudsområdet Kommunens information om pasningsmulighederne Mulighederne for at vælge mellem de enkelte daginstitutioner Størrelsen af forældrebetaling for dagpasning Ventetiden på en dagpasningsplads i kommunen 3,57 3,30 2,86 2,75 3 3,24 3,37 3,59 2,87 2,95 2,98 2,95 Daginstitutionens åbningstider 4,28 4,16 Mulighederne for at vælge mellem forskellige pasningsformer i din kommune (daginstitution, 3,57 3, Side 14\n15 Hvad angår score for forholdene internt i institutionen viser illustrationen herunder, at det samlede billede er stort set uændret i perioden for ledelsesforsøget. Der er sket størst positiv udvikling i besvarelserne vedrørende inddragelse af forældre i beslutninger vedr. daginstitutionen, og i de udendørs faciliteter og arealer,, mens der har været den største negative udvikling i besvarelserne vedrørende Indeklima og rengøring samt den daglige kontakt til personalet. Udviklling i score for indikatorer vedrørende forhold institutionen har ansvar for - størst positiv udvikling øverst Inddragelse af forældrene i beslutninger vedr. daginstitutionen Udendørs faciliteter og arealer Personales tid til det enkelte barn Daginstitutionens evne til at stimulere børnenes kreativitet og fantasi De fysiske rammer indendørs (lokaler, inventar, plads, legetøj) Daginstitutionens evne til at skabe trivsel for børnene Aktiviteterne i daginstitutionen Personalets engagement i hverdagen Daginstitutionens evne til at udvikle børnenes sociale færdigheder Indeklima og rengøring Den daglige kontakt til personalet 3,68 4,00 4,36 4,46 3,57 3,65 4,34 4,38 4,35 4,38 4,43 4,46 4,25 4,27 4,19 4,19 4,33 4,32 4,06 3,97 4,21 3, Side 15\n16 4.3 Personalets faglige vurderinger I denne efterfølgende del er det fagpersonalets vurderinger, der er spurgt ind til. Figuren herunder viser fordeling af antal pædagogisk personale, hvor fordelingen er den samme og altså kvantitativt giver det samme grundlag for undersøgelsen og vurderingen af udviklingen i scorerne. Hvilken institution arbejder du på? 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 33% 33% Hudevad Naturbørnehave % 67% Hestehaven børnehave Herunder er der svaret på, om man var ansat inden ledelsesforsøget, hvor altså 1/3 af de ansatte er blevet ansat undervejs i sammenlægningen. Hvor længe har du været ansat i børnehaven - i relation til ledelsesforsøget? 80% 60% 40% 20% 75% 67% 25% 33% 0% Jeg var ansat inden ledelsesforsøget begyndte Jeg er blevet ansat undervejs i ledelsesforsøget I den nedenstående model er personalets svar omregnet til indikatorer med en score fra 1 5. Listen herunder er prioriteret, så den mest positive udvikling i scoren står øverst. Der er en positiv udvikling i 22 af indikatorerne, 2 af indikatorerne viser det samme niveau, mens der på for 6 indikatorer er en negativ udvikling. Topscorerne for udvikling i indikatorerne er: Mener du, at forældresamarbejdet er blevet bedre med den nye ledelsesstruktur? Side 16\n17 Er dine muligheder for at få opfyldt ferieønsker blevet større Mener du, at der er blevet mere tid til forældresamarbejde? Oplever du, at der er blevet mindre brug af vikarer De laveste scorer i udviklingen i indikatorerne er: Mener du, at den ene børnehaves særkende bidrager til den anden børnehaves udvikling Mener du, at det pædagogiske arbejde bærer tydeligt præg af et fælles værdigrundlag for de to børnehaver Mener du, at du har tilstrækkelig mulighed for efteruddannelse Har du haft MUS? Side 17\n18 Udvikling i score for indikatorer for personalets opfattelse af ledelsesforsøget - med størst positiv udvikling øverst Mener du, at forældresamarbejdet er blevet bedre med den nye ledelsesstruktur? Er dine muligheder for at få opfyldt ferieønsker blevet større Mener du, at der er blevet mere tid til forældresamarbejde? Oplever du, at der er blevet mindre brug af vikarer Mener du, at børnehaven alt i alt leverer en bedre ydelse til børnene og forældrene? Mener du, at ledelsen har mere tid til personalet Mener du, at den ny ledelsesstruktur har resulteret i et bredere fagligt miljø end tidligere Mener du, at ledelsen inddrager personalet i at finde de muligheder, der er for at skabe den mest optimale hverdag for Mener du, at der for personalet er blevet flere muligheder for at specialisere sig Har den nye struktur givet nye muligheder for børnene? Mener du, at dine kompetencer bliver udnyttet bedst muligt Mener du, at der generelt er en større fleksibilitet i tilrettelæggelsen af arbejdet Mener du, at der en god trivsel blandt medarbejderne Er ledelsen god til at finde de muligheder, der er, så det kommer til gavn for børnene Har ledelsen klart meldt ud, hvilke opgaver og funktioner, de hver især har og hvilke de er fælles om Er der blevet mere plads til sparring med ledelsen Mener du, at det er blevet lettere at forfølge de ting, du brænder for Lever ledelsen i den nye struktur op til dine personlige forventninger? Er du klar over, hvem i ledelsen du skal gå til med dine forskellige problemstillinger? Mener du, at de fysiske omgivelser bliver udnyttet bedst muligt Går ledelsen forrest i den pædagogiske hverdag Oplever du færre konflikter hos personalet sammenlignet med tidligere uanset om du mener, at der er få eller mange Mener du, at ledelsen er synlig Mener du, at du har tilstrækkelig mulighed for personlig udvikling Mener du, at der er kommet større bæredygtighed i forhold til at få opfyldt dine personlige ambitioner Mener du, at der er en fælles kultur i de to børnehaver Hudevad og Hestehaven Mener du, at den ene børnehaves særkende bidrager til den anden børnehaves udvikling Mener du, at det pædagogiske arbejde bærer tydeligt præg af et fælles værdigrundlag for de to børnehaver Mener du, at du har tilstrækkelig mulighed for efteruddannelse Har du haft MUS? 1,75 3,08 2,92 4,17 1,50 2,75 1,50 2,58 1,92 2,83 2,08 2,92 2,42 3,17 3,58 4,33 2,00 2,67 3,25 3,83 3,25 3,75 2,83 3,33 3,92 4,33 3,83 4,25 3,67 4,08 2,50 2,92 2,25 2,58 3,92 4,17 4,33 4,50 3,25 3,42 3,92 4,00 2,92 3,00 4,25 4,25 3,58 3,58 2,92 2,75 2,58 2,42 3,00 2,42 3,08 2,42 3,33 2,58 4,75 3, Side 18\n19 I forhold til ledelsens opfyldelse af ledelsesværdierne er der generelt en positiv udvikling, hvor status for værdien ledelsen tager lederskabet på sig er den samme, og stadig den højest scorende værdi. Udvikling af score for personalets vurdering af ledelsens opfyldelse af ledelsesværdierne ledelsen forenkler det komplicerede ledelsen skaber en ramme, hvor det er sjovt at meningsfuldt at gå på arbejde ledelsen skaber den dialog, der er en forudsætning for at vi lykkes ledelsen tager lederskabet på sig 4,00 3,75 4,33 3,83 4,17 4,00 4,42 4, Samlet set ud fra personalets vurderinger har der været en klar positiv udvikling i perioden for ledelsesforsøget. Side 19\n20 4.4 Ledelsesteamets vurdering af ledelsesforsøget Ledelsesteamet har besvaret nedenstående spørgsmål, der er opstillet i forbindelse med kommissoriet for evalueringen af ledelsesforsøget. Herunder fremgår ledelsesteamets besvarelser for hvert af de opstillede spørgsmål: Tina 1. Hvordan er mødehyppigheden? Merethe Britta Vi forsøger at mødes hver 14. dag i ledelsesteamet skiftevis i den ene og den anden institution. Det bliver oftest til en gang pr. måned pga. andre arbejdsopgaver Vi aftalte fra start af at det skulle være en mandag og indtil i år aftalte vi fra gang til gang hvornår næste møde skulle være. I år har vi fra årsskiftet af lavet en aftale om at det skulle være hver 14. dag og vi har nedskrevet datoerne ½ år frem. Daglige ledere har administrationstimer hver mandag, så daglig leder og institutionsleder har mulighed for at vende større emner, der angår afdelingen. Hver 2. uge bruges denne dag til ledelsesteammøder, hvor der drøftes emner, som angår hele institutionen, vi sparrer med hinanden eller planlægger fremadrettede tiltag. Tina 2. Er rollefordelingen i ledelsesteamet klar? Merethe Britta Rollefordelingen er tydelig og var en af de første ting vi havde på dagsorden på et ledelsesteam møde Ja, det vil jeg mene. Jeg oplever at vi lapper indover hinandens arbejdsområder og på baggrund af dette evalueringsskema, vil jeg foreslå at vi får evalueret vores arbejdsområder Ja. Tina 3. Understøtter funktionsbeskrivelserne ledernes spidskompetencer? Merethe Britta Ja - det vil jeg mene Min oplevelse er at vi ikke har været ret gode til at bruge dem synligt, men at vi fordeler arbejdsopgaver løbende men helt klart var det et sted vi kunne blive bedre. Ja. Der er nogle småting, der stadig skal justeres og de endelige funktionsbeskrivelser skal nedskrives. Tina 4. Er forventningerne til ledelsesteamet opfyldt og hvorledes opleves det af teamet selv? Jeg tror personalet i starten kunne være lidt usikker på hvem de skulle henvende sig til med hvad - men at dette nu også er blevet tydeligt for dem. Jeg mener vi er et velfungerende ledelsesteam, der er gode til at "spare" med hinanden - og især får vi også drøftet de ting der er svære og mere komplicerede. Side 20