Studieordningen for Sygeplejerskeuddannelsen på UCC. Studieordningen trådte i kraft d og er senest ændret d - PDF Free Download\nDownload "Studieordningen for Sygeplejerskeuddannelsen på UCC. Studieordningen trådte i kraft d og er senest ændret d"\n1 Studieordningen for Sygeplejerskeuddannelsen på UCC Studieordningen trådte i kraft d og er senest ændret d\n2 Indhold 1 Indledning Uddannelsens formål, dimittendprofil og opbygning Formål fra Bekendtgørelsen om uddannelse til professionsbachelor i sygepleje (BEK nr. 508 af 30/5/2016) Dimittendprofil Sygeplejerskens kernekompetencer Konteksten for sygeplejerskers virksomhedsområde Effekten Professionens udviklingsperspektiver Uddannelsens opbygning Uddannelsens varighed og faglige grundlag Uddannelsens varighed Oversigt over prøver på uddannelsen samt tidsmæssig placering Forudsætningsgivende studieaktiviteter Tværprofessionelle elementer (20 ECTS) Læringsudbytte for de tværprofessionelle elementer Tidsmæssig placering af tværprofessionelle elementer i uddannelsen Forudsætningsgivende aktiviteter og udprøvning af tværprofessionelle elementer Uddannelsens semestre Semester. Sygepleje observation og vurdering af patient/borgers sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 1. semester Forudsætninger for at gå til intern prøve på 1. semester Intern prøve på 1. semester ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 2. semester Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 2. semester Ekstern prøve på 2. semester semester. Sygepleje situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 3. semester Forudsætninger for at gå til 2 interne prøver på 3. semester Intern prøve på 3. semester Semester. Sygepleje Klinisk lederskab af patientforløb ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 4. semester Forudsætninger for at gå til prøve på 4. semester Intern prøve på 4. semester semester. Sygepleje Borger og patient i kritiske situationer ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 5. semester\n3 7.5.4 Forudsætninger for at gå til prøve på 5. semester Ekstern prøve på 5. semester Semester 6. Sygepleje Borger og patient i det hele sundhedsvæsen ECTS-omfang Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Læringsudbytte for 6. semester Forudsætninger for at gå til prøve på 6. semester Intern prøve på 6. semester semester. Sygepleje Udvikling af evidens- og forskningsbaseret praksis ECTS-omfang Læringsudbytte for 7. semester Krav til professionsbachelorprojekt Intern prøve på 7. semester Prøven afholdes som en skriftlig intern prøve i grupper på maksimalt 4 studerende Den studerende skal demonstrere selvstændigt at kunne håndtere og integrere national og international praksis-, udviklings- og forskningsviden i argumentation for og refleksion over sygepleje med udgangspunkt i det valgte valgfrie element. Prøven skal bestås før den studerende kan gå til den eksterne prøve i bachelorprojekt Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 7. semester Ekstern prøve på 7 semester Uddannelsens valgfrie elementer Indhold ECTS-omfang Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet Prøver Anvendte undervisnings- og arbejdsformer Den teoretiske undervisning Den kliniske undervisning Internationale og interkulturelle elementer Godkendelse af internationale studieaktiviteter Godkendelse af kliniske undervisningssteder, herunder krav og forventninger til de involverede parter Samarbejdets tre niveauer Obligatoriske krav til den studerendes gennemførelse af klinisk undervisning og dermed forudsætninger for at gå til det pågældende semesters prøve Syge- og omprøve Særlige prøvevilkår Videnskabelig redelighed Brug af egne og andres arbejder, jævnfør 19 i prøvebekendtgørelsen Disciplinære foranstaltninger i tilfælde af eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen, jævnfør Merit og forhåndsmerit Overgangsordninger Klager og dispensation Klager over prøver Dispensation Studieaktivitet og afslutning af uddannelsen Ikrafttræden Hjemmel\n4 1 Indledning Professionshøjskolen UCC tilbyder uddannelse til sygeplejerske på et højt fagligt, veldokumenteret og professionelt grundlag. Uddannelsen skal udvikle de kompetencer, der kræves for at varetage de mange forskelligartede opgaver som professionel pleje og omsorg indebærer. Uddannelsens indhold samt undervisnings- og studieformer er tilrettelagt med vægt på udvikling af sygeplejefaglige kompetencer, grundlæggende akademiske kompetencer, personlig udvikling, selvstændighed, kritisk refleksion, innovation og ansvarlighed. Uddannelsen er semesteropdelt og er normeret til 3½ år. I uddannelsen er der en tæt sammenhæng og vekselvirkning mellem den kliniske og den teoretiske undervisning. I uddannelsen indgår et tværprofessionelt uddannelsesforløb, der afspejler sygeplejerskers samarbejde med borgere, patienter og øvrige sundhedsprofessionelle i det hele sundhedsvæsen. Sygeplejerskeuddannelsen fører frem til dansk autorisation som sygeplejerske og giver retten til titlen professionsbachelor i sygepleje. Den engelske titel er Bachelor of Science in Nursing. Uddannelsens engelske betegnelse er Bachelor s Degree Programme of Nursing. Studieordningen træder i kraft den 1. august 2016 og omfatter studerende, der optages fra denne dato. 2 Uddannelsens formål, dimittendprofil og opbygning 2.1 Formål fra Bekendtgørelsen om uddannelse til professionsbachelor i sygepleje (BEK nr. 508 af 30/5/2016) 1 Formålet med uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje er at kvalificere den studerende til efter endt uddannelse selvstændigt at udføre sygepleje for og med patient og borger i alle aldre. Den uddannede skal selvstændigt kunne håndtere komplekse og udviklingsorienterede situationer i sygepleje og intervenere med afsæt i en evidens- og forskningsbaseret praksis i alle dele af sundhedsvæsenet under hensyntagen til den samfundsmæssige, videnskabelige og teknologiske udvikling samt befolkningens behov for sygepleje og omsorg samt sundhedsfremme og forebyggelse. Den uddannede skal selvstændigt kunne varetage klinisk lederskab og klinisk beslutningstagen i samspil med patient, borger og pårørende om sygepleje samt indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samspil på individ-, gruppe- og samfundsniveau såvel nationalt som internationalt. Den uddannede skal kunne forvalte sygeplejefagets og professionens værdier, teorier, begreber og metoder og integrere viden fra sundheds-, natur- og samfundsvidenskab samt humaniora og opnå kompetence til at kunne deltage i forsknings- og udviklingsarbejde. Den uddannede opnår kompetencer til at kunne fortsætte i teoretisk og klinisk kompetencegivende efterog videreuddannelse. Stk. 2. Den uddannede skal have viden, færdigheder og kompetencer som angivet i bekendtgørelsens bilag 1. Stk. 3. Uddannelsen er baseret på forsknings- og udviklingsviden inden for sygeplejerskens fagområde og viden om praksis i den profession og de erhverv, som uddannelsen er rettet mod. Stk. 4. Den uddannede skal opfylde kravene som beskrevet i EU-direktiv 2013/55/EU. 4\n5 2.2 Dimittendprofil Sygeplejersken udfører selvstændig, professionel, begrundet og refleksiv sygeplejepraksis i samspil med patienter, borgere, pårørende og øvrige fagprofessionelle i det hele sundhedsvæsen og i overensstemmelse med den samfundsmæssige, videnskabelige og teknologiske udvikling samt befolkningens behov for sygepleje og med fokus på patientoplevet sammenhæng og kvalitet Sygeplejerskens kernekompetencer Involvere patient/borger og pårørende i relation til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge og at indgå i tværprofessionelle og tværsektorielle samspil, som understøtter patientoplevet sammenhængende forløb i et samlet sundhedsvæsen Foretage selvstændig klinisk beslutningstagen i stabile, akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb ved at inddrage viden fra patient/borger og pårørende samt forskningsbaseret viden Tage professionelt og etisk ansvar i konkrete patientsituationer under hensyntagen til patientens-/borgerens, professionens, organisationens og samfundets krav og med forståelse for mangfoldige sociale, økonomiske, politiske og kulturelle forhold I samspil med patient/borger at fremme sundhed gennem livet og bistå til en værdig død ved at observere, identificere, diagnosticere, vurdere og prioritere sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge samt intervenere med kompenserende tiltag, der styrker patientens/borgerens evne til at mestre symptomer og gennemføre behandlinger Kommunikere situationsbestemt, vejlede, undervise og formidle ved at inddrage patientens oplevelser og reaktioner og pårørendes viden Vurdere viden inden for forskning, erfaring samt individuelle, institutionelle og samfundsmæssige faktorers betydning for sygdomssammenhænge og sundhedsudfordringer Udføre, formidle og varetage klinisk lederskab for patientforløb, patientoplevet kvalitet og patientsikkerhed Anvende og vurdere national og international professions- og forskningsbaseret viden, metoder og teknologi til at udvikle sygepleje på individ-, gruppe- og samfundsniveau Konteksten for sygeplejerskers virksomhedsområde Selvstændigt virksomhedsområde inden for sygepleje af behandlende, rehabiliterende, lindrende, sundhedsfremmende, sundhedsbevarende og forebyggende karakter Indgå i tværprofessionelle og tværsektorielle samspil i et samlet sundhedsvæsen nationalt og internationalt Effekten Pleje syge og lindre lidelse med henblik på at styrke patientens/borgerens evne til at mestre symptomer og gennemføre behandlinger, fremme livsmod og livskvalitet for patient/borger Understøtte et sammenhængende sundhedsvæsen med henblik på øget patient- og borgeroplevet kvalitet 5\n6 Fremme lighed i pleje- og behandling til patienter/borgere på individ-, gruppe- og samfundsniveau Opretholde befolkningens sundhedstilstand Uddanne sygeplejersker til det hele sundhedsvæsen Professionens udviklingsperspektiver Med udgangspunkt i befolkningens behov for sygepleje, at udvikle og kvalificere sygepleje af behandlende, rehabiliterende og lindrende karakter, fremme sundhed og forbygge sygdom, samt forholde sig refleksivt til den samfundsmæssige, videnskabelige og teknologiske udvikling. 2.3 Uddannelsens opbygning Uddannelsen består af en fællesdel og en institutionsdel. Fællesdelen fremgår af bilag 1. Fællesdelen er udarbejdet i samarbejde mellem de uddannelsesinstitutioner, der udbyder Sygeplejerskeuddannelse i Danmark. Valgfrie elementer i fællesdelen udgør 10 ECTS og er underordnet til og styret af de fælles obligatoriske temaer fastsat i uddannelsesbekendtgørelsen. Valgfriheden i fællesdelen kan dreje sig om for eksempel overgange i voksenlivet, familier og netværk eller udsatte, som studerende kan vælge at arbejde med under det obligatoriske tema. Ændringer i valgfrie elementer inden for fællesdelen aftales i fællesskab af de institutioner, der er godkendt til at udbyde uddannelsen. Mål for læringsudbytte, der er afsluttet efter uddannelsens første to år, fremgår af Sygeplejerskeuddannelsens fællesdel, bilag 1 Semesterets tema Teoretisk undervisning Klinisk undervisning Heraf valgfrit 1. semester 30 ECTS 2. semester 30 ECTS 3. semester 30 ECTS Observation og vurdering af borger/patients sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse plejeog Situationsbestemt behandlingsforløb kommunikation i samspil med borger/patient, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Heraf tværprofessionelt forløb forløb 21 ECTS 9 ECTS 2,5 ECTS 18 ECTS 12 ECTS 2,5 ECTS 24 ECTS 6 ECTS 10 ECTS 6\n7 4. semester Klinisk lederskab af 12 ECTS 18 ECTS 5 ECTS 30 ECTS borger- og patientforløb 5. semester 30 ECTS 6. semester 30 ECTS 7. semester 30 ECTS Sygepleje - borger og patient i kritiske situationer Sygepleje - borger og patient i det hele sundhedsvæsen Sygepleje udvikling af evidens- og forskningsbaseret praksis 20 ECTS 10 ECTS 7,5 ECTS 3 ECTS 27 ECTS 2,5 ECTS 22 ECTS 8 ECTS 10 ECTS 7\n8 3 Uddannelsens varighed og faglige grundlag 3.1 Uddannelsens varighed Uddannelsen er en fuldtidsuddannelse på 3½ år, normeret til 210 ECTS-point, som er fordelt på teoretisk undervisning svarende til 120 ECTS-point og klinisk undervisning svarende til 90 ECTS- point. Et studenterårsværk er på 60 ECTS-point. Studenterårsværket omfatter den studerendes studieindsats i teoretisk og klinisk undervisning. Studieindsats omfatter forberedelse, selvstudier, undervisning, efterbearbejdning, opgaver, projekter, eksamensdeltagelse m.v. 3.2 Uddannelsens faglige grundlag Sygeplejerskeuddannelsens faglige grundlag er praksis-, udviklings- og forskningsbaseret. Sygepleje bygger på viden fra de sundhedsvidenskabelige, naturvidenskabelige, samfundsvidenskabelige og humanistiske fagområder. Den teoretiske og kliniske undervisning har som formål at skabe dannelses- og læreprocesser, der udvikler de studerendes viden, færdigheder og kompetencer i forhold til de opstillede læringsudbytter. Fagområderne har følgende fordeling af ECTS-point: Sundhedsvidenskabelige fag, svarende til 155 ECTS-point Naturvidenskabelige fag, svarende til 25 ECTS-point Humanistiske fag, svarende til 15 ECTS-point Samfundsvidenskabelige fag, svarende til 15 ECTS-point Uddannelsens fag i forhold til fagområde fordeler sig på følgende måde Sundhedsvidenskabelige fag Sygepleje Sygdomslære/patologi Farmakologi Forskningsmetodologi/Videnskabsteori Folkesundhedsvidenskab Ernæringslære Sundhedsinformatik Ergonomi Naturvidenskabelige fag Anatomi og fysiologi Mikrobiologi Humanistiske fag Filosofi/etik Kommunikation Psykologi Pædagogik Samfundsvidenskabelige fag Jura Organisation og ledelse Sociologi og Antropologi 8\n9 4 Oversigt over prøver på uddannelsen samt tidsmæssig placering Oversigt over prøver på uddannelsen samt tidsmæssig placering Tidsmæssig Placering Prøve og prøveform 1. semester Individuel skriftlig opgave med udgangspunkt i en oplevet patientsituation ECTS fordelt på prøverne Intern /ekstern Bedømmelse 30 ECTS Intern 7 trinsskala 2. semester Individuel mundtlig prøve 30 ECTS Ekstern 7 trinsskala 3. semester Individuel digital/skriftlig prøve i 4 ECTS Intern 7 trinsskala medicinhåndtering. Skriftlig projektrapport udarbejdet i gruppe med efterfølgende mundtlig gruppeeksamination. Læringsudbytte fra valgfrit element udprøves via det udarbejdede projekt 4. semester Individuel prøve med afsæt i en gennemført forudsætningsgivende studieaktivitet med efterfølgende mundtlig refleksion og argumentation 5. semester Mundtlig prøve, som kan gennemføres individuelt eller i gruppe 6. semester Individuel klinisk prøve med både en skriftlig og mundtlig del. Prøven skal indeholde tværprofessionelle elementer. 26 ECTS Intern 7 trinsskala 30 ECTS Intern 7 trinsskala 30 ECTS Ekstern 7 trinsskala 30 ECTS Intern 7 trinsskala 7. semester Gruppevis skriftlig opgave med udgangspunkt i valgfrit element 10 ECTS Internt 7-trinskala Professionsbachelorprojekt Skriftligt produkt og mundtlig eksamination. Individuelt eller i gruppe. Læringsudbytte for valgfrit element udprøves gennem BA projekt/eksamen 20 ECTS, heraf Udgør BAprojektet 20 ECTS Ekstern 7 trinsskala 9\n10 Den studerende er automatisk tilmeldt prøverne, som ikke kan afmeldes. Det gælder ikke ved dokumenteret sygdom og barsel, eller hvis den studerende har fået dispensation begrundet i usædvanlige forhold. Prøver aflægges på dansk eller et andet nordisk sprog med mindre undervisningen foregår på engelsk. Studerende, der i øvrigt ønsker at aflægge prøve på engelsk, skal søge om det inden semesterstart. Vedrørende bedømmelseskriterier for prøverne henvises til semesterets læringsudbytte. Eventuel brug af hjælpemidler til prøven vil fremgå af semesterbeskrivelsen. 5 Forudsætningsgivende studieaktiviteter På alle semestre vil der være et antal forudsætningsgivende studieaktiviteter, som den studerende skal have godkendt for at gå til prøve. En forudsætningsgivende aktivitet kan være fremlæggelse, systematisk observation i den kliniske undervisning, udarbejdelse af opgave med videre. Forudsætningsgivende aktiviteter godkendes ud fra formkrav beskrevet i det enkelte semester. 6 Tværprofessionelle elementer (20 ECTS) De tværprofessionelle uddannelseselementer omfatter 20 ECTS, der i uddannelsesforløbet har en stigende progression såvel fagligt som didaktisk. På 1. semester fokuseres på relationen mellem borger og sundhedsprofessionel samt den kontekst, mødet er situeret i. På 2. semester flyttes fokus mod en række forskellige tiltag i forhold til borger og patients sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge for i 4. & 5. semester at have udfordringer og innovative tiltag i relation til disse som centrale tematikker. I 6. semester indgår det tværprofessionelle som en del af det kliniske samarbejde. Dette indebærer, at der indledningsvist etableres en forståelse af velfærdsprofessionernes virksomhedsområde med et positivt og bredt sundhedsbegreb som grundlag, hvor det sundhedsfremmende perspektiv står centralt. Med det udgangspunkt sættes fokus på identificering af mere komplekse sundhedsproblematikker og sundhedsprofessionelle tiltag i et tværprofessionelt perspektiv. Med afsæt i dette arbejdes med analyse og kritisk refleksion over såvel problematikker som mulige tiltag. Der lægges vægt på at arbejde innovativt med sundhedsprofessionernes udvikling af handlinger, der kan styrke de tværprofessionelle indsatser med borgeren og dennes sundhed i centrum. 6.1 Læringsudbytte for de tværprofessionelle elementer Læringsudbytte for de tværprofessionelle element udprøves som en del af det enkelte semesters samlede læringsudbytte. 6.2 Tidsmæssig placering af tværprofessionelle elementer i uddannelsen På 1. semester placeres det tværprofessionelle element i et sammenhængende forløb af seks-otte dages varighed umiddelbart efter studiestart. På 2. semester placeres det tværprofessionelle element inden for semesterets første to måneder med en varighed af seks-otte dage. På 4. semester placeres det tværprofessionelle element i en uge som teoretisk undervisning På 5. semester placeres det tværprofessionelle element i de første fem uger af semesteret. På 6. semester indgår det tværprofessionelle element i den kliniske undervisning. 1 0\n11 6.3 Forudsætningsgivende aktiviteter og udprøvning af tværprofessionelle elementer Der afvikles tværprofessionelle forudsætningsgivende studieaktiviteter i såvel 1, 2, 4, 5 og 6. semester. Den studerende skal ved afslutningen af et tværprofessionelt element gennemføre en forudsætningsgivende aktivitet, der skal godkendes, jævnfør beskrevne formkrav, før den studerende kan deltage i semesterprøven. Den forudsætningsgivende aktivitet er beskrevet i det enkelte semester. 7 Uddannelsens semestre Semester. Sygepleje observation og vurdering af patient/borgers sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Temaet retter sig mod at observere, identificere, analysere og vurdere borgere og patienters sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge inden for sygeplejerskens virksomhedsområde. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i at systematisere viden, planlægge, udføre og vurdere sygeplejeinterventioner i samspil med borger og patient ECTS-omfang Undervisningen på 1. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 20 Naturvidenskab 9 Humanvidenskab Samfundsvidenskab 1 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning T T T K K K T T T T T T T T K K K T EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. 21 ECTS-point afvikles som teoretisk undervisning og 9 ECTS-point afvikles som klinisk undervisning. Den studerende tilknyttes det samme kliniske uddannelsessted i 1. og 2. semester. Der planlægges tværprofessionelle workshops og forløb på tværs af sektorer. 1 1\n12 7.1.3 Læringsudbytte for 1. semester Har viden om, kan forstå og reflektere over værdier i sygepleje med baggrund i udvalgt teori Har viden om og kan understøtte borgere og patienter som centrale og aktive aktører i individuelle forløb Har viden og kan observere, identificere, analysere, vurdere, kommunikere, prioritere, evaluere, dokumentere og justere udvalgte områder af sygepleje og reflektere over dette Har viden om, kan reflektere over, kombinere og sammenfatte udvalgte dele af menneskets anatomi, fysiologi og sygdomslære samt patofysiologi i forhold til én borger eller patient Har viden om, kan forstå og reflektere over individuelle, sociale og kulturelle forholds betydning for menneskers oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdom Har viden om, hvordan mikrobiologi har betydning for patient, borger og samfund relateret til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Har viden om og kan reflektere over forebyggelse og sundhedsfremme og i samspil med borger og patient formulere intentioner og mål inden for udvalgte områder Har viden om og kan reflektere over sundhedsvæsenets organisering og lovgrundlag Har viden om og kan reflektere over professionens brug af udvalgt informations-, kommunikationsog velfærdsteknologi og med udgangspunkt i borgere og patienters ressourcer anvende udvalgte teknologier i planlægning og udførelse af sygepleje Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Har viden om og kan reflektere over udvalgte dele af videnskabsteori og forskningsmetode relateret til sygepleje Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til intern prøve på 1. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have godkendt to forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 2 er placeret i 2. kliniske periode Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 1. semester. Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den interne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Intern prøve på 1. semester Der afvikles individuel skriftlig intern prøve, hvor semesterets læringsudbytter for sundheds- og naturvidenskab udprøves. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 1. semester. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. 1 2\n13 semester: Sygepleje Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb Temaet er rettet mod klinisk beslutningstagen inden for sygeplejerskens virksomhedsområde i samspil med borger, patient og pårørende på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i at opstille mål, intervenere, evaluere og justere interventioner i stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb ECTS-omfang Undervisningen på 2. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 22 Naturvidenskab 6 Humanvidenskab 1 Samfundsvidenskab 1 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning T T T T T T K K K K K K K K T T T T EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. 18 ECTS-point afvikles som teoretisk undervisning, og 12 ECTS-point afvikles som klinisk undervisning. Den studerende tilknyttes det samme kliniske uddannelsessted som i 1. semester. Der planlægges tværprofessionelle workshop og forløb på tværs af sektorer. 1 3\n14 7.2.3 Læringsudbytte for 2. semester Har viden om, kan forstå og reflektere over værdier i sygepleje i forhold til klinisk beslutningstagen ud fra praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Har viden om, kan forstå og reflektere over klinisk beslutningstagen og sygeplejefaglige interventioner i samspil med borger, patient og pårørende i stabile og udvalgte komplekse pleje- og behandlingsforløb Har viden om, kan reflektere over, kombinere og sammenfatte udvalgte dele af menneskets anatomi, fysiologi, ernærings- og sygdomslære samt patofysiologi Har viden om, kan forstå og reflektere over udvalgt farmakologi og medicinhåndtering, rammeordination og rammedelegering Har viden om, kan anvende og reflektere over forebyggelse, sundhedsfremme og rehabilitering og palliation i forhold til sygeplejefaglige interventioner til borger/ patient i stabile og udvalgte komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan forstå og reflektere over individuelle, sociale, kulturelle og etiske perspektiver på borgerens, patientens og pårørendes oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdom Har viden om og kan reflektere over professionens brug af udvalgt informations-, kommunikationsog velfærdsteknologi og kan anvende disse teknologier ved klinisk beslutningstagen Har viden om og kan reflektere over udvalgte dele af videnskabsteori og forskningsmetode Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 2. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have godkendt tre forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 2 er placeret semesterets kliniske periode Aktivitet 3 er knyttet til semesterets teoretiske del Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 1. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg. 1 4\n15 7.2.5 Ekstern prøve på 2. semester Der afvikles individuel ekstern, mundtlig prøve, der bedømmes ud fra de læringsudbytter, der retter sig mod den case de studerende har trukket. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 2. semester. Prøven bedømmes efter 7-trins skalaen semester. Sygepleje situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Temaet retter sig mod situationsbestemt kommunikation, vejledning og undervisning i samspil med patienter/borgere og pårørende i professionsfaglig og tværprofessionel praksis. Fokus er at opnå viden om individuelle, sociale og kulturelle forholds indflydelse på patienter/borgeres oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge samt færdigheder i og kompetencer til at tage ansvar for situationsbestemt kommunikation og pædagogiske interventioner ECTS-omfang Undervisningen på 3. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 25 Naturvidenskab Humanvidenskab 5 Samfundsvidenskab I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning T T T T T T T T K K T T T T T T K K EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTS-point. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. Klinisk undervisning gennemføres i dette semester som empiriarbejde, hvorfor studerende ikke placeres på et konkret klinisk undervisningssted. 24 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 6 ECTS- point afvikles som en del af et projektarbejde. 10 ECTS planlægges som valgfrit element og udbydes på tværs af sundhedsuddannelserne. 1 5\n16 7.3.3 Læringsudbytte for 3. semester Kan forstå, reflektere over og anvende pædagogisk, psykologisk og kommunikativ viden i samspil med borger og patient, pårørende, kollegaer og medstuderende Har viden om og kan reflektere over anvendelse af kommunikationsteorier og -metoder og kan forstå den kommunikative betydning for dialog og etablering af professionel relation Kan forstå og reflektere over menneskers oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Har viden om og kan reflektere over professionens brug af informations-, kommunikations- og velfærdsteknologi og kan anvende teknologier i tværprofessionelt samarbejde og situationsbestemt kommunikation Har viden om, forståelse for og kan reflektere over tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb Kan forstå farmakologi, reflektere over og anvende medicinhåndtering, rammeordination og rammedelegering, herunder rådgive og vejlede borger, patient og pårørende Har viden om og kan reflektere over udvalgte dele af videnskabsteori og forskningsmetode samt relatere denne viden til forsknings- og udviklingsarbejde i professionspraksis Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til 2 interne prøver på 3. semester Det er en forudsætning for at gå til prøven, at den studerende skal have gennemført og godkendte to forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det valgfri element i semesterets første 6 uger Aktivitet 2 er placeret i den efterfølgende periode af semesteret og er en del af det projektarbejde, der gennemføres Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 3. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve har den studerende brugt et prøveforsøg. 1 6\n17 7.3.5 Intern prøve på 3. semester Der afvikles to interne prøver, hvor semesterets samlede læringsudbytte udprøves. Den ene prøve er en individuel digital skriftlig prøve i medicinhåndtering. Den anden består af en projektrapport, der udarbejdes i gruppe, med efterfølgende mundtlig eksamination. Projektrapporten danner udgangspunkt for den mundtlige eksamination og bedømmes ikke særskilt. Den mundtlige eksamination gennemføres i den samme gruppe, som rapporten er udarbejdet i. Grupperne skal have en størrelse på fire-fem medlemmer. Det vil sige, at der ikke er mulighed for individuel prøve. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 3.semester. Prøverne bedømmes efter 7-trinsskalaen Semester. Sygepleje Klinisk lederskab af patientforløb Temaet retter sig mod borger og patientforløb på tværs af sundhedsvæsenets professioner, institutioner og sektorer. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i klinisk lederskab af plejeog behandling i borger- og patientforløb, relateret til den enkeltes livssituation med sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge ECTS-omfang Undervisningen på 4. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 22 Naturvidenskab 3 Humanvidenskab 2 Samfundsvidenskab 3 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Hold K K K K K K T T T T T T T K K K K K K EX 1 Hold T T T T T T K K K K K K T K K K K K K EX 2 Hold 3 K K K K K K K K K K K K T T T T T T T EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTSpoint. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. Figuren viser klinikfordelingen på 3 parallelle hold. Som studerende er man tilknyttet 1 af de 3 hold og gennemfører klinisk undervisning i 2 forskellige områder af sundhedsvæsenet. 12 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 18 ECTS- point afvikles som klinisk undervisning Læringsudbytte for 4. semester Kan anvende klinisk lederskab og beslutningstagen i samspil med borger og patient, for 1 7\n18 systematisk at observere, diagnosticere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje på individ-, gruppe- og samfundsniveau Kan forstå og reflektere over individuelle, sociale, kulturelle, internationale og etiske forholds indflydelse på borger, patient og pårørendes livssituation som forudsætning for klinisk lederskab Kan forstå og reflektere over sundhedsvæsenets organisering og ansvarsfordeling sektorer imellem ud fra lovgrundlag, etisk ansvar og samfundsmæssige vilkår Kan påtage sig lederskab af tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger-, patient- og pårørendeforløb i forhold til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Har viden om, hvordan mikrobiologi har betydning for patient, borger og samfund relateret til sundhed og sygdom Kan forstå og reflektere over sygeplejefagets værdier, teorier og metoder i forhold til klinisk lederskab ud fra praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden I samspil med fagprofessionelle udøve klinisk lederskab af borger/ patient-, pleje-, og behandlingsforløb, herunder anvende og vurdere standarder og metoder Kan håndtere og påtage sig ansvar for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling Kan forstå og anvende professionsrelevant teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologi i arbejde med kvalitetssikring Har viden om, kan anvende og udvikle relevante studie- og arbejdsmetoder samt forstå og vise ansvar for egne læreprocesser og udvikling Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til prøve på 4. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have sin deltagelse godkendt i fire forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er placeret i semesterets første kliniske periode Aktivitet 2 er placeret i semesterets anden kliniske periode Aktivitet 3 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 4 er knyttet til semesterets teoretiske del Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 4. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve har den studerende brugt et prøveforsøg. 1 8\n19 7.4.5 Intern prøve på 4. semester Den individuelle interne prøve er en mundtligt refleksion og argumentation, der tager afsæt i èn af de gennemførte forudsætningsgivende studieaktiviteter (1, 2 & 4), som er tilfældigt udvalgt via wiseflow. Bedømmes ud fra de læringsudbytter aktiviteten retter sig imod. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelsen for 4. semester. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen semester. Sygepleje Borger og patient i kritiske situationer Temaet retter sig mod borgere, patienter og pårørende i akutte og kritiske behandlings og plejeforløb. Der er fokus på oplevelser, reaktioner, vilkår og handlinger i forbindelse med akut og kritisk sygdom og eventuelt forestående død. Centrale elementer er interventioner knyttet til klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab, i samspil med patienter og borgere, pårørende og andre fagprofessionelle. Fokus er ligeledes på sundhedsprofessioners forskellige bidrag til at fremme kvalitet, kontinuitet og tværprofessionelt samarbejde om borger- og patientforløb. For at påbegynde 3. studieår/5. semester skal prøven i medicinhåndtering på 3. semester være bestået ECTS-omfang Undervisningen på 5. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 18 Naturvidenskab 5 Humanvidenskab 3 Samfundsvidenskab 4 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning Hold 1 K K K K K K T T T T T T T T T T T T EX EX Hold T T T T T T K K K K K K T T T T T T EX EX 2 Hold 3 T T T T T T T T T T T T K K K K K K EX EX Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTSpoint. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning. Figuren viser klinikfordelingen på tre parallelle hold. Som studerende er man tilknyttet et af de tre hold og gennemfører klinisk undervisning i forskellige områder af sundhedsvæsenet. 20 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 10 ECTS- point afvikles som klinisk undervisning. 1 9\n20 7.5.3 Læringsudbytte for 5. semester Kan forstå, reflektere over og systematisk observere, diagnosticere, kommunikere, prioritere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje til akut og kritisk syge borgere og patienter Kan forstå og reflektere over menneskets anatomi og fysiologi samt sygdomslære i forhold til syge- pleje og behandling af udvalgte akut og kritisk syge borgere og patienter Kan forstå og reflektere over individuelle, sociale, kulturelle forholds betydning for borgere, patien- ters og pårørendes oplevelser, reaktioner og handlinger med akut og kritisk sygdom Kan forstå, reflektere over og anvende informations-, kommunikations- og velfærdsteknologi ved sygepleje og behandling Kan indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i et helhedsperspektiv understøtte borger, patient og pårørende som en central og aktiv aktør i det individuelle forløb Kan anvende, vurdere og formidle sygeplejefaglige interventioner i akutte og kritiske pleje- og be- handlingsforløb ud fra praksis, udviklings og forskningsbaseret viden Kan selvstændigt inden for en rammedelegation håndtere ordination af medicin i udvalgte akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan tage medansvar for og håndtere klinisk beslutningstagning og klinisk lederskab i akutte og kri- tiske pleje- og behandlingsforløb, samt anvende standarder og metoder til kvalitetssikring og kvali- tetsudvikling Kan kommunikere empatisk, etisk og refleksivt i samspil med borger, patient, pårørende og fagpro- fessionelle i akutte og kritiske situationer Kan forstå og reflektere over videnskabsteori og forskningsmetode og kan reflektere over, hvordan disse har betydning i professionspraksis Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til prøve på 5. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have godkendt tre 2 0\n21 forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 er koblet til det tværprofessionelle element Aktivitet 2 er placeret i semesterets kliniske periode Aktivitet 3 er knyttet til semesterets teoretiske del Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 5. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Ekstern prøve på 5. semester Der afvikles, ekstern, mundtlig prøve, der bedømmes ud fra de læringsudbytter, der retter sig mod den case den/de studerende har trukket. Prøven kan gennemføres individuelt eller i gruppe. Grupper skal være på 2 studerende. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 5. semester. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. 7.6 Semester 6. Sygepleje Borger og patient i det hele sundhedsvæsen Temaet retter sig mod selvstændig klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab inden for sygeplejens virksomhedsområde i det hele sundhedsvæsen på tværs af sektorer og professioner. Fokus er at opnå kompetence i selvstændigt at indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i et helhedsperspektiv at understøtte borgeren og patienten som en central og aktiv aktør. Ligeledes er fokus at forholde sig kritisk refleksivt i sygeplejesituationer i det hele sundhedsvæsen ECTS-omfang Undervisningen på 6. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 18 Naturvidenskab 2 Humanvidenskab 5 Samfundsvidenskab 5 I ALT Fordeling og placering af klinisk og teoretisk undervisning T K K K K K K K K K K K K K K K K EX EX T Hver rubrik svarer til en uges studieaktivitet. En uges studieaktivitet svarer til 1½ ECTSpoint. T = teoretisk undervisning. K = klinisk undervisning 3 ECTS- point afvikles som teoretisk undervisning, og 27 ECTS-point afvikles som klinisk undervisning. Den kliniske undervisning kan finde sted i det somatiske, primære eller psykiatriske sundhedsvæsen Læringsudbytte for 6. semester Kan selvstændigt anvende, kritisk vurdere og formidle klinisk beslutningstagen til systematisk at 2 1\n22 observere, diagnosticere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje i samspil med borgere, patienter og pårørende Kan udføre og kritisk vurdere klinisk lederskab af pleje-, og behandlingsforløb i samspil med borgere, patienter, pårørende og fagprofessionelle på tværs af sektorer Kan indgå selvstændigt i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i helhedsperspektiv understøtte borger, patient og pårørende som en central og aktiv aktør i individuelle forløb Kan indgå empatisk, etisk og refleksivt i en dialogbaseret og værdiskabende kommunikation og relation med borgere, patienter og pårørende samt tværprofessionelle samarbejdspartnere Kan anvende, kritisk vurdere og formidle sygeplejefaglige interventioner i stabile, akutte, komplekse, forebyggende og rehabiliterende pleje- og behandlingsforløb Kan anvende og kombinere viden om, samt reflektere over menneskets anatomi, fysiologi og sygdomslære Kan udføre, kritisk vurdere og formidle medicinhåndtering samt inden for en rammedelegering ordinere medicin i stabile, akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan selvstændigt anvende og kritisk vurdere beskrevne standarder for kvalitetssikring og kvalitets- udvikling samt sikre og udvikle kvalitet, der understøtter borger- og patientoplevet sammenhæng i et samlet sundhedsvæsen og i borgerens/patientens hjem Kan selvstændigt støtte, vejlede og rådgive borger, patient og pårørende i at håndtere sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge i rehabiliterende, pallierende, sundhedsfremmende og forebyggende forløb Kan medvirke til at fremme innovative processer og selvstændigt håndtere teknologier i forhold til planlægning, udførelse og udvikling af pleje og behandling Kan selvstændigt håndtere og integrere national og international praksis-, udviklings- og forskningsviden i argumentation for og refleksion over sygepleje. Læringsudbytter fordelt på viden, færdigheder og kompetencer fremgår af bilag 2 til studieordningen Forudsætninger for at gå til prøve på 6. semester Det er en forudsætning for at gå til prøve, at den studerende har gennemført klinisk undervisning med 30 timer ugentligt i gennemsnit. Den studerende skal desuden have godkendt tre forudsætningsgivende studieaktiviteter. Aktivitet 1 omhandler fællesundervisning i tværprofessionel kommunikation og er en aktivitet der gennemføres i samarbejde med medicinstuderende eller andre professionsbachelorstuderende Aktivitet 2 retter sig mod medicineringsprocessen med fokus på at opnå selvstændighed inden- for området medicinhåndtering 2 2\n23 Aktivitet 3 omhandler kliniske sygeplejeinterventioner og/eller borger-/patientforløb og kvalitetsudvikling gennem innovative processer Formkrav, kriterier og dokumentation af de forudsætningsgivende aktiviteter fremgår af semester beskrivelse for 6. semester Såfremt aktiviteterne ikke godkendes før tidspunktet for den eksterne prøve, har den studerende brugt et prøveforsøg Intern prøve på 6. semester Intern individuel klinisk prøve. Den studerende skal demonstrere viden, færdigheder og kompetencer i en konkret klinisk sygeplejesituation med kritisk refleksion over klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i komplekse pleje og behandlingsforløb. Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 6. semester. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen semester. Sygepleje Udvikling af evidens- og forskningsbaseret praksis Temaet retter sig mod kritisk at vurdere praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden med relevans for sygepleje i praksis. Fokus er at opnå kompetence til at deltage i udviklings- og forskningsarbejde. Fokus er desuden at opnå kompetence til at bearbejde en klinisk sygeplejefaglig problemstilling med inddragelse af relevant metode teori og metode ECTS-omfang Undervisningen på 7. semester fordeler sig på følgende måde i forhold til fagområderne: Antal Fagområder ECTS Sundhedsvidenskab 28 Naturvidenskab Humanvidenskab Samfundsvidenskab 2 I ALT 30 V V V V V V BA BA BA BA BA BA BA BA BA BA BA BA BA BA Semestret indeholder et valgfrit element svarende til 10 ECTS-point, som fordeles på 7 teoretiske ECTS-point og 3 kliniske ECTS-point. Bachelorprojektet er på 20 ECTS-point, som fordeles med 15 teoretiske ECTS-point og 5 kliniske ECTS Læringsudbytte for 7. semester Kan kritisk undersøge, vurdere og formidle national og international praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden relateret til professionsfaglige problemstillinger inden for sygeplejerskens virksomhedsområde Kan reflektere over kundskabsgrundlag og metoder inden for sygeplejeprofession og sundhedsfaglig virksomhed 2 3\n24 Har viden om, kan forstå og anvende grundlæggende akademiske arbejdsmetoder Kan reflektere over forskellige værdiopfattelser og interessemodsætninger inden for sygeplejeprofession og sundhedsfaglig virksomhed Kan reflektere over kvalitetsudvikling, teknologier og innovative tiltag relateret til sygeplejefaglige problemstillinger Kan reflektere over samspil med borger/patient og demonstrere forståelse af sundhedsvæsenets organisering, virkemåder og ansvarsfordeling Krav til professionsbachelorprojekt Professionsbachelorprojektet, der udgør 20 ECTS- point, er et problemorienteret projekt med udgangspunkt i en klinisk sygeplejefaglig problemstilling. Problemstillingen godkendes af uddannelsesinstitutionen. I bachelorprojektet på Sygeplejerskeuddannelsen indgår 5 kliniske ECTS. Bachelorprojektet består af en skriftlig og en mundtlig del og kan udarbejdes alene eller i grupper på to-tre studerende, mono- eller tværfagligt. Prøven bedømmes individuelt, og der gives én samlet karakter. Det skriftlige produkt danner udgangspunkt for den mundtlige eksamination og bedømmes ikke separat. Prøven kan først finde sted efter, at uddannelsens øvrige prøver er bestået. Bachelorprojektet skal dokumentere den studerendes evne til at arbejde med en klinisk sygeplejefaglig problemstilling med inddragelse af relevant teori og metode. Arbejdsformen i bachelorprojektet skal give mulighed for forskellige metodiske tilgange. Inspiration kan hentes fra igangværende forskningsprojekter eller udspringe af klinisk sygeplejefaglige problemstillinger. Bachelorprojektet skal dokumentere den studerendes evne til at arbejde med en faglig problemstilling med afsæt i praksis og inddragelse af relevant teori og metode. I bachelorprojektet skal den studerende demonstrere sin selvstændige anvendelse af professionens arbejdsformer og undersøgelsesmetoder og skal inddrage resultater fra praksisrelaterede udviklings, - forsøgs- og forskningsarbejde samt forskningsbaseret litteratur af relevans for problemstillingen. Præcise formkrav fremgår af semesterbeskrivelsen for 7. semester Intern prøve på 7. semester Prøven afholdes som en skriftlig intern prøve i grupper på maksimalt 4 studerende. Den studerende skal demonstrere selvstændigt at kunne håndtere og integrere national og international praksis-, udviklings- og forskningsviden i argumentation for og refleksion over sygepleje med udgangspunkt i det valgte valgfrie element. Prøven skal bestås før den studerende kan gå til den eksterne prøve i bachelorprojekt Forudsætninger for at gå til ekstern prøve på 7. semester Den studerende skal desuden have bestået alle prøver på 1-6. semester for at gennemføre den afsluttende eksterne prøve på 7. semester. 2 4\n25 7.7.6 Ekstern prøve på 7 semester Beskrivelse af præcise prøvekriterier og formkrav fremgår af semesterbeskrivelse for 7. semester. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Eksamen består af et skriftligt gruppeprojekt med efterfølgende mundtlig eksamen. Den studerende kan vælge at gå til mundtlig eksamen alene. Den studerende kan også vælge at skrive projektet alene og gå til den efterfølgende mundtlige eksamen alene. Nærmere angivne frister i forbindelse med ovenstående fremgår af institutionens intranet. 8 Uddannelsens valgfrie elementer Uddannelsen omfatter valgfrie elementer på 20 ECTS-point, hvoraf 10 ECTS-point er tilrettelagt i uddannelsens fælles del, og 10 ECTS-point er tilrettelagt i uddannelsens institutionsspecifikke del. 8.1 Indhold De valgfrie elementer retter sig mod kritisk undersøgelse og udvikling af sundhedsfaglig viden og praksis, inden for borger/patientrettet arbejde med sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge, nationalt eller internationalt. Valgfagene giver mulighed for faglig fordybelse inden for emner, som kan supplere eller uddybe temaer i uddannelsen, og som indeholder teoretiske, praktisk/kliniske elementer i mono- og/eller tværprofessionelle forløb. Det valgfrie element i 7. semester kan gennemføres på anden dansk eller udenlandsk uddannelsesinstitution. Søger den studerende til udlandet, skal forløbet godkendes af egen uddannelsesinstitution, jævnfør retningslinjer for forhåndsmerit. Den studerende har på 7. semester desuden mulighed for at gennemføre det valgfrie element som Selvvalgt emne, hvor den studerende kan planlægge en studieaktivitet i ind- eller udland. Vælger den studerende dette, skal den studerendes emne og forløb godkendes af egen uddannelsesinstitution. Forløbet kan ske gennem en uddannelsesinstitution eller et af uddannelsens godkendte kliniske undervisningssteder. Internationale studerende kan deltage i udbudte engelsksprogede valgfrie elementer på samme vilkår som UCC studerende. Den internationale studerende optjener ECTS point ved gennemførelse og tilskrives merit af egen hjeminstitution. 8.2 ECTS-omfang Et valgfrit element andrager 10 ECTS. 8.3 Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet Valgfrie elementer er placeret i uddannelsens 3. og 7. semester. 8.4 Prøver Valgfrit element udprøves som del af det enkelte semesters samlede læringsudbytte. 2 5\n26 Den studerende skal ved afslutningen af et valgfrit element, gennemføre en forudsætningsgivende aktivitet, der skal godkendes af uddannelsen, jævnfør beskrevne formkrav, før den studerende kan deltage i semesterets prøver. Den forudsætningsgivende aktivitet er beskrevet under det enkelte valgfrie element/semester. Eksempelvis praktisk og/eller mundtlig fremstilling, skriftlig opgaveløsning og andet. Gennemfører en studerende sit valgfrie element på 7. semester på anden national uddannelsesinstitution, skal den studerende afslutte elementet jævnfør hjeminstitutionens retningslinjer. Hvis den studerende ikke gennemfører den forudsætningsgivende aktivitet eller ikke opfylder deltagelsespligten, skal den studerende enten udarbejde og få godkendt en erstatningsopgave eller gennemføre et valgfrit element, næste gang denne mulighed udbydes. 9 Anvendte undervisnings- og arbejdsformer Uddannelses tilrettelægges i en vekselvirkning mellem teoretisk og klinisk undervisning med henblik på at sikre praksisnærhed og udvikling af professionsrettet kompetence. Det må forventes at de studerende skal kunne håndtere fremmedsprogede tekster eksempelvis de skandinaviske sprog og engelsk. 9.1 Den teoretiske undervisning Undervisningen på Sygeplejerskeuddannelsen har som formål at skabe dannelses- og læreprocesser, der udvikler de studerendes viden, færdigheder og kompetencer i forhold til de opstillede læringsudbytter. På Sygeplejerskeuddannelsen i UCC forventes en høj grad af studieaktivitet svarende til en gennemsnitlig arbejdsuge på 40 timer. Undervisning- og studieaktivitet er rammesat i en Studieaktivitetsmodel med fire elementer: Kvadrant 1: Undervisning initieret af underviser underviser og studerende er tilstede Kvadrant 2: Studieaktivitet initiereret af underviser studerende er tilstede Kvadrant 3: Studieaktivitet initiereret af studerende underviser og studerende er tilstede Kvadrant 4: Studieaktivitet initieret af studerende kun studerende er tilstede Som det fremgår af studieaktivitetsmodellen, veksles imellem skemalagt undervisning, forelæsninger, individuel forberedelse, arbejde i grupper, tilvalg af forskellige aktiviteter samt øvelser og simulationstræning i Klinisk Learning lab. 9.2 Den kliniske undervisning 2 6


5 bedste BILLIGE mobiltelefoner til børn i 2018 [opdateret]\nForside » Mobil » 6 bedste BILLIGE mobiltelefoner til børn 2019\n27. november, 2019 Christine 0 kommentarer\nHer på Tidsskriftcentret er vi ikke eksperter i forældrerådgivning, så jeg vil umiddelbart ikke komme ind på grundende til hvorfor eller hvorfor ikke du skal give dit barn en mobil, eller måske endda en smartphone, eller om du vil ødelægge resten af han/hendes barndom hvis du gør.\nMen det jeg kan give dig, er nogle gode råd til hvilke mobiler der kunne være en god idé, nu hvor du har besluttet dig for tiden er inde.\nDet er en kompliceret affære at købe en smartphone. Det er muligt at finde fantastiske eksemplarer for omkring 1000 kr., men lige så mange (hvis ikke flere) direkte elendige.\nPå samme vis findes der masser af eksempler på hvor ”ulåste” mobiler lever op til deres gode omdømme, men ligeledes mange grunde til at de mobiler vi ofte gør lidt grin med, kan være et glimrende mobilvalg under de rette omstændigheder. Mere om det lidt senere.\nHerunder har vi samlet et udsnit af de bedste mobiltelefoner du kan købe til dine børn i 2018. Alt imens du pønser over hvilken det skal være, så prøv at visualiser dit barns krav til en mobil og hvad barnet har behov for den skal kunne. Er det nødvendigt med toppen-af-poppen, eller er vi blot ude i en opkald-og-sms type så I kan komme i kontakt med hinanden?\nOvervej dit barns krav til mobil\nAfhængigt af hvor gammelt dit barn er (her vil vi sige yngre end 13 år, men det afhænger naturligvis af dit barn), så vil vi anbefale en mobil der giver dig muligheden for at holde lidt øje med hvor dit barn befinder sig, sætte begrænsninger på opkaldsaktivitet og spil-køb (rigtig mange mobilspil giver i dag mulighed for køb i app’en, som hurtigt kan blive en fordyrende affære) samt websites.\nHeldigvis er det sådan, at i de fleste tilfælde har diverse spærringer og andet forbrugskontrol ikke noget med selve mobilen at gøre, men derimod teleselskabet. Vigtigst af alt er dog at dig og dit barn skal kunne komme i kontakt med hinanden på alle tidspunkter (også selv når de ikke har lyst til at snakke med dig).\nPå listen over de 6 bedste mobiler til børn og unge i 2018, har vi valgt at lægge vægt på en billig løsning, som stadig sørger for en attraktiv telefon til de små. Vi har sat et loft på et par tusinde, så du her får mobiler til under 2000 kr.\n1) Huawei Mate 10 Light\nPris: 1200 – 1500 kr. (for mobilen med abonnement)\nHuawei laver nogle helt formiddable telefoner og specielt de senere år har den kinesiske mobilproducent oppet sig gevaldigt.\nMate 10 Light er sidste års “light”-udgave af flagskibsmodellen Mate 10 Pro (forvent Mate 20 Pro til efteråret) og er et fremragende bud på en perfekt børnemobil.\nDen er hurtigt, har stærk processor i form af 8-core Kirin 659, god grafikchip, der giver barnet mulighed for at spille mobilspil, stort 3300 mAh batteri, der giver batterilevetid i op til 2 dage, 4 GB RAM og hele 64 GB hukommelse, så der kan tages video og selfies i ét væk.\nHelt sikkert telefonen der topper listen i øjeblikket og til en pris på omkring 1200-1500 kr. er den et stensikkert valg til din søn eller datter.\n2) Microsoft Lumia 650\n3) Huawei Y3\n4) Doro 507s\n5) Microsoft Lumia 550\n6) Alcatel 2045\n© 2022 Tidsskriftcentret.dk


Qvinder & Kvinder: Kært Barn - mange navne\nRoselle , Jamaica , Karkady , Bissap og Red Sorrel ...\nDen gamle sætning Kært barn, mange navne passer glimrende, når det gælder Hibiscus-planten. For selvom den hedder noget forskelligt i forskellige verdensdele, så er Te Hibiscus en populær plante overalt i verden. Hibiscus-te drikkes med dens på én gang sure og søde smag med stor fornøjelse og forbindes med en række sunde evner.\nHibiscus har nogle farvestrålende og flotte blomster, som teen dog ikke laves af. Den laves af frøkapslerne, der er de røde og tørrede dele af blomsterne. Det har en syrlig trane¬bæragtig smag og serveres enten som en varm drik eller som ice-tea, fortæller Torsten Lund, Hawaii Gartneriet, der har Te Hibiscus med som årets nyhed på Odense Blomsterfes¬tival. Der skal blot lidt rørsukker i, så balancerer teen smukt mellem det bitre og det søde.\nTeen er brugt som et kølemiddel til at regulere kropstemperaturen. Derudover menes denne drik at fremme hjerte- og nervesystemssundhed i Egypten.\ntags: Thailand, Odense, medicin, Kina, Malaysia, Mexico, ørken, bryllup, Australien, Blomsterfestival, mineraler, hårtab, sygdom, blodtryk,


De 10 bedste nye postapokalyptiske spil i 2020 | Sattas\nDe 10 bedste nye postapokalyptiske spil i 2020\nDer er altid en fanbase for de postapokalyptiske omgivelser. Vi har set utallige underholdningsmedier skildre, hvordan livet kan være efter en katastrofal begivenhed. Videospil er heller ikke fremmede for at foregå i en apokalyptisk verden, og hvis du leder efter noget nyt at nyde i år, så tjek nogle af vores bud på de bedste nye post-apokalyptiske videospil i 2020. Nu er der ingen endegyldige lister derude, da vi alle har ret til at have vores egne meninger. Hvis du derfor ikke kan se et spil, der er værd at være med på denne liste, så lad os og andre læsere vide det ved at skrive en kommentar nedenfor. Vi er altid interesserede i at høre om nogle andre gode kommende titler.\nDertil kommer, at du ikke nødvendigvis skal se på disse spil som værende rangeret i en bestemt rækkefølge. Nogle af disse spil er ikke engang udkommet endnu, så det er svært at placere dem på en bestemt plads. Derfor er dette blot ti spil, som vi enten har nydt eller forventer at spille i år.\nUdgivelsesdato: (1) 2. april 2020 (Early Access)\nHvis du er vild med bybyggerspil, så kan du med fordel kaste dig over Endzone A World Apart. Det er din typiske bybygger, idet du skal skabe en by og udvide den. Men det, der gør dette spil en smule unikt, er, at det foregår i en post-apokalyptisk verden efter en global atomkatastrofe. Spillerne skal opbygge deres lille civilisation, samtidig med at de skal holde deres civile i live gennem forskellige strålingsstorme og tørke. I øjeblikket har spillet klaret sig godt online, og fans har taget titlen til sig, selv om den ikke er tilgængelig som et fuldt spil helt endnu.\nI stedet er udviklingsstudiet Gentlymad Studios gået gennem Early Access-vejen på Steam. I øjeblikket er spillet tilgængeligt, selvom der kan gå et godt stykke over et år, før det finder vej ud af Early Access. Dette skyldes udelukkende mængden af indhold, som udviklerne gerne vil have tilføjet i spillet. Selvfølgelig, jo mere indhold der bliver tilføjet, jo længere tid skal udviklerne bruge til at teste spillet.\nPlatforme: PC, PS4, XBO\nRelease: PC, PS4, XBO\nAtomic Heart er et action-RPG, der ser interessant ud, og vi er bestemt ivrige efter at prøve det, men nyhederne om spillet har været noget sparsomme. Ud fra det vi ved, foregår titlen mellem 1930 og 1960’erne i en alternativ virkelighed. Den foregår i det stadig etablerede Sovjetunionen, og verden har udviklet sig år. I denne spilfortælling var den teknologi, vi er vant til i dag, allerede opfundet og endda avanceret på nogle områder. Spillerne indtager rollen som en mentalt ustabil KGB specialagent, der går under navnet P-3, hvor du har til opgave at opsøge et produktionsanlæg, der tilsyneladende er blevet tavs.\nSom et action RPG, kan spillerne forvente en blanding af kamp, der drejer sig om pistoler til nærkampsvåben. Der siges endda at være et crafting-system tilknyttet, hvor spillerne kan opgradere eller forbedre våben med improviserede metalrester eller værktøj, som kan findes i hele spillet. Desværre er vi ikke sikre på, om denne titel kommer på markedet i tide til 2021, men vi håber i det mindste at høre noget nyt om spillet i år.\nPrevious: Den skjulte sandhed bag ‘ubegrænset’ eller ‘livstids’-VPN’er\nNext: Var der en rigtig baronesse Schraeder?


Langt de fleste smitsomme sygdomme hos børn er ikke alvorlige, men meget hyppige, som f.eks. mange luftvejsinfektioner og maveinfektioner. Det er ofte nødvendigt med konkret vejledning om, hvordan syge børn skal håndteres i daginstitutioner og skoler. For at undgå smitte er det vigtigste, at syge børn skal blive hjemme.\nSundhedsstyrelsen har derfor udgivet en vejledning, der henvender sig til daginstitutioner, skoler og forældre. Den skal informere om de bestemmelser, der gælder disse steder, når der optræder smitsomme sygdomme. Vejledningen omfatter alt fra hepatitis, influenza, kighoste til børneorm, mellemørebetændelse og lus.\nVejledningen "Smitsomme sygdomme hos børn og unge - vejledning om forebyggelse i daginstitutioner, skoler m.v." kan bestilles hos Komiteen for Sundhedsoplysning på tlf. 35 26 54 00, kan downloades elektronisk her fra siden eller via www.sundhedsoplysning.dk.\nDe sygdomme, som indgår i det danske børnevaccinationsprogram, er beskrevet her: børnevaccinationsprogrammet.\nHvad angår hygiejniske forhold i forbindelse med smitsomme sygdomme i daginstitutioner, se: Hygiejne i daginstitutioner\nSmitsomme sygdomme hos børn og unge Love og regler\nBekendtgørelse om forholdsregler mod smitsomme sygdomme i skoler og daginstitutioner for børn og unge nr. 1515 af 13.12.2007\nSupplerende materiale vedrørende smitsomme sygdomme hos børn\nI forbindelse med udgivelsen af den reviderede udgave af Smitsomme sygdomme hos børn og unge, er der udarbejdet informationsskrivelser om de enkelte sygdomme, der kan benyttes i tilfælde af sygdom. Skrivelserne giver information til forældrene om den enkelte sygdom, og hvad der er af muligheder for at forebygge yderligere smitte. Skrivelserne kan printes ud og hænges op. Find de enkelte skrivelser her:\nØvrigt relevant materiale:\nOversigt over anmeldelsespligtige smitsomme sygdomme findes her: Anmeldelsespligtige smitsomme sygdomme\nYderligere oplysninger om medicingivning til børn i dagtilbud, skoler og skolefritidsordninger kan findes her: Medicingivning til børn\nOpdateret 14. oktober 2016


Sådan udskiftes en chuck i en håndboremaskine\nÅbn borekuckekæberne helt for at udstille hovedet på chuckfastholdelsesskruen. Brug en passende skruetnøgle til at fjerne skruen indeni. Drej injektionsnøglen med uret, da chuckskruen har et venstre gevindmønster.\nIndsæt den kortere side af en 1/2-tommers unbrakonøgle i boreskruen og stram chuckens kæber for at sikre værktøjet Allen. Hold boringen fast på en arbejdsbænk og slå den lange ende af unbrakonøglen med en hammer, så chucken drejer mod uret. Med nogle få hurtige strejker løsner chucken fra boret, og du bør kunne skrue chucken fra boret ved hjælp af din hånd.\nRens eventuelle snavs , fedt og snavs fra gevindspindlen med en klud, så den nye chuck skrues let på boret. Når chucken er skruet helt fast på gevindspindlen, skal du åbne kæberne på den nye chuck og montere chuckskruen ved hjælp af den passende Allennøgle.\nPlacer det aftagende værktøj til borekugleudtagning mellem bagenden af chucken og spindelhuset på boret. Brug en hammer til at ramme bagsiden af fjernelsesværktøjet for at adskille chucken fra boringen.\nRengør snavs eller snavs fra borens koniske udgangsaksel. Træk kæberne tilbage til den nye chuck, så de ikke udsættes ud over spindellegemet.\nPlacer den nye chuck over borens koniske udgangsaksel. Brug en gummibåt til at slå den nye chuck på borens koniske udgangsaksel, indtil chucken er fuldt presset på boret. Brug en lille blok af træ over chuck åbningen, hvis du bruger en konventionel hammer for at undgå skader på chucken.\nDe fleste håndboremaskiner, der sælges i dag, er udstyret med en chuck-type. Dette er især tilfældet, når det kommer til nøglefri chucks installeret på både AC-drevne øvelser og det trådløse sortiment. Nogle modeller har taper-fit chucks installeret, men denne type chuck installeret på en håndboremaskine er ualmindeligt. Se dokumentationen, der fulgte med din håndboremaskine, for at kontrollere, hvilken type chuck der er installeret, før du forsøger at fjerne den.


Børnerådet: Folkeskolen skal være bedre til at komme ulighed i uddannelse til livs - Altinget: Uddannelse\n11. februar 2021 kl 01:30\nDEBAT: Folkeskolereformen er ikke kommet i mål med at mindske uligheden i uddannelse. Forældres baggrund har stadig afgørende betydning for, hvordan eleverne klarer sig. Derfor må undervisningen tilrettelægges, så den tilgodeser konsekvenserne af uligheden, skriver Agi Csonka.\nSkolerne må på banen for at mindske uligheden i uddannelse. Det kan ske gennem differentieret undervisning, så den tager højde for læringsmønstre og -behov, skriver Agi Csonka. Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nOpgjort efter forældrenes indkomst og uddannelsesbaggrund, er der op til 4,3 karakterpoints forskel på elevernes karakterer i den laveste og den højeste socialgruppe.\nSkoleledere: Vi er blevet frarøvet muligheden for at tage ansvar og sætte retning\nTemadebat: Hvordan skal fremtidens folkeskole se ud?\nFolkeskolen har på det seneste klaret sig dårligt i nationale tests og undersøgelser som TIMSS 2019, mens elevernes kompetencer i matematik og læseevner bliver ringere.\nEr det behov for ændringer af folkeskolen igen, eller skal folkeskolereformen fra 2014 have mere tid og ro til at blive implementeret?\nJesper Bergmna, direktør, TeachFirst\nThomas Gyldal , formand, Børne- og undervisningsudvalget i KL\nCaroline Holdflod, forperson, Lærerstuderendes Landskreds\nEsben Kullberg, sekretariatschef, Foreningsfællesskabet Ligeværd\nGro Emmertsen Lund, ph.d. og konsulent, Taos Associate og en del af NO!SE\nOle Heinager, formand, Danske Erhvervsskoler- og Gymnasier - Lederne\nLise Tingleff Nielsen, områdechef, Danmarks Evalueringsinstitut\nNicklas Hakmann Petersen (ALT), uddannelsesordfører\nLotte Rod (R), undervisningsordfører\nMette Thiesen (NB), undervisningsordfører\nHvordan skal fremtidens folkeskole se ud?


Første sejr til Randers i Conference League – Ekstra Bladet\n25. nov. 2021 kl. 22:52\nRanders slog de rumænske mestre, Cluj, og har nu gode kort på hånden for at gå videre fra sin Conference League-gruppe\nRanders vandt endelig i Europa. Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nRanders FC fik torsdag aften sin første sejr i et europæisk gruppespil nogensinde, da man i Conference League fortjent ordnede Cluj, der har vundet mesterskabet i Rumænien de seneste fire sæsoner.\nMed det uafgjorte resultat i gruppens andet opgør, ligger Randers nu på den afgørende andenplads inden sidste spillerunde.\nFor fjerde kamp i træk i Conference League kunne de danske pokalvindere med rette lunte rundt på grønsværen med følelsen af at være det bedste mandskab.\nStefan Piesinger scorede for anden kamp i træk på frispark. Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nImponerende nok i sig selv, når man tager i betragtning, at det var de suveræne mestre fra Rumænien, der var på visit i Kronjylland.\nMen samtidig har det kostet Randers dyrt i Europa, at man ikke har scoret i sine gode perioder.\nDe danske værter misbrugte også denne torsdag et par pæne tilbud. Først da kampens store oplevelse, Jakob Ankersen, efter 35 minutter flugtede fra distancen. Det endte med en flot redning af Cristian Balgradean.\nPå det efterfølgende hjørnespark nåede Marvin Egho først på bolden, som en Cluj-spiller måtte redde på stregen for sin målmand.\nJakob Ankersen var i godt spillehumør torsdag aften. Særligt i første halvleg drev den tidligere AGF- og Esbjerg-spiller gæk med modspillerne. Foto: Bo Amstrup/ Ritzau Scanpix\nDen samme klagesang forsatte i anden akt, hvor Simon Tibbling efter få minutter blev spillet helt blank med Balgradean. Svenskeren krøllede kuglen i det bagerste af sidenettet.\nRumænerne stak hugtænderne frem ved enkelte lejligheder, og da anden halvleg var ti minutter gammel, måtte Patrik Carlgren trække en fremragende redning frem, da Ciprian Deac sendte et drilsk, skruet frispark mod fjerneste stolpe.\nMed 20 minutter retur scorede Randers FC det livgivende og velfortjente føringsmål. Indskiftede Kamara var som altid knivskarp i boksen, da muligheden pludselig dumpede ned for fødderne for ham efter en blunder af Daniel Graovac foran mål.\nAlhaji Kamara er brandvarm for tiden. Torsdag scorede han for tredje kamp i træk. Foto: Bo Amstrup/ Ritzau Scanpix\nMen Randers begik igen én af sine Europa-dødssynder, da man var uopmærksom i opdækningen kort efter egen scoring. Igen smed kronjyderne en føring, da Ciprian Deac fik al for megen plads i feltet, så Cluj-topscoreren kunne heade udligningen i kassen. En våd Cluj lige i smasken på Thomasberg og co.\nSimon Piesinger tog dog heldigvis fusen på alt og alle, da han fire minutter senere listede et frispark fra distancen ind bag Balgradean.\nSå regnede det med Thor-pilsner fra tribunerne i mængder, som UEFA normalt ikke ser med milde øjne på…\nIngen kvaler – Randers betaler med glæde, hvis det lykkes at spille sig videre fra gruppen i sidste runde, hvor AZ Alkmaar venter. Hollænderne er sikret videre avancement på gruppens førsteplads og har en vigtig kamp mod Ajax få dage senere i ligaen.\nRanders har Europa-skæbnen i egne fødder.


Fantastisk weekend ved junior DM og B&U hold DM 2011\nSejrene Trekanten-fægtere og deres trænere Fægteklubben Trekanten's fleuretfægtere viste overlegen styrke ved denne weekends Danmarksmesterskaber på junior. På junior herrer blev Alexander Tsoronis Danmarksmester efter en umodelig tæt og spændende...\nVeteranerne er på vej til EM\nI løbet af næste uge tager den danske delegation med Ferenc i spidsen til Henin-Beaumont i Nordfrankrig, hvor der er EM for veteraner. Delegationen består – foruden naturligvis Ferenc – af Jørgen Kock, Peter Friis, Pål Ramberg, Reinhard Münster og...\nTre gange guld ved senior DM 2011\nLæs Lene Jensens beretning fra senior DM: Turen gik igen i år til Odense, som var værter for senior DM 2011. Og efter en del frustration (fragtfirmaet havde brændt stævnet af, så der var ingen pister før langt op af dagen!) startede mesterskaberne...\nTrekantens eliteprojekt søsat\nFægteklubben Trekantens elitefægtere samlet til det første orienteringsmøde omkring Trekantens fremtidige fleuretelitesatsning (foto: Ken Martin Ito Bruun) Fægteklubben Trekantens elitefægtere var onsdag aften alle samlet for høre om klubbens nye...\nFantastisk weekend for anden uge i træk\nTobias Andersen vinder guld - på billedet ser du også Kolja Dahlin og Thorlek Grum-Schwensen som blev nr. 5 og 6 (Foto: Karsten Weirup) Fægteklubben Trekanten havde endnu en fantastisk weekend hvad angår resultater. Det lykkes for anden weekend i...\nArtilkel i CPH Sport: en ungarsk fægtemester i København\nHvis Ferenc Tóth skulle have et motto, så skulle det være, at alle er lige vigtige. For det er sådan han arbejder. Han har været træner hos Fægteklubben Trekanteni halvandet år, og han er allerede kommet langt med at udvikle klubbens miljø og skabe...


Hvis du trænger til at blive coachet omkring din personlige stil og dine farver, er dette kursus for dig.\nPå kurset vil du blive farvetestet efter CMB's farvesystem med de 6 farvedominanser KOLD, VARM, DYB, LYS, BLØD, STØVET og de tillægsfarver, du kan bruge. Så vil du altid kunne vælge de farver der fremhæver dig flottest og få sammenhæng i garderoben.\nDu vil lære om stil, de forskellige stilpersonligheder, kropsformer og proportioner og hvilke hensyn man skal tage med hensyn til længder, faconer, snit, materialer og mønstre. Du vil blive bevidst om, hvad der klæder din figur og fremhæver din personlighed, og om harmoni og balance i farvevalg og påklædning. Du vil lære at sætte fokus på det, der skal fremhæves, så det "mindre heldige" bliver skjult. Herefter vil du spare mange penge på dyre fejlkøb.\nMedbringe 1-2 sæt tøj til vurdering efter dit eget valg enten tøj du elsker eller hader.\nDer må beregnes 85 kr. til CMB materiale.\nTip en ven om siden Farve og stil.


: Swinger klub København escortgui\nSwinger klub København escortgui Top pornostjerner side 6 dk Gallery\nCHRISTIANSBORG ELEVATOR ORDSPROG COM Din browser understøtter ikke iframes. Tre piger, som fistede hindanden over flere timer. Nu er XXdark så afgået ved døden, men de super saftige udskejelser vil for fulde damp fortsætte i de kendte og berygtede kælderlokaler. Alt indhold på side6. Rigtig mange super hardcore sexevents og et utal af spontant opståede sexudskejelser har igennem årene fundet sted i landets mest kendte og hardcore sexklub, XXDark i hjertet af Vesterbro i Købehavn. Herudover var der gang i et par gangbang — samt en fyr, der var spændt op på engangbang-madras, hvor forskellige piger nød ham.\nBRYSTER MED EGET FEDT ØRBÆKVEJ 812 Firmaer støj berg bryster cougar København er XXdark så afgået ved døden, men de super saftige udskejelser vil for fulde damp fortsætte i de kendte og berygtede kælderlokaler. Alt afhængig af seksuel interesse og muligheden for, at det nu kan lade sig gøre, smiler indehaveren af de nu to CitySwingers swingerklubber beliggende i hovedstaden. Læs meget mere om begge de københavnskekneppe-klubber på swingeren. Din browser understøtter ikke iframes. Aftener for par, unge og singler - Til gengæld vil CitySwingers2 fremover udvide med noget af det, en lille og intim klub evner. Forskel Jamen, hvad er forskellen så? Alt indhold på side6.\nSwinger klub København escortgui Massage og ekscort Overgangsalderen ømme bryster\nSwinger klub København escortgui 496\nKære besøgende,. Du skal være logget ind for at fuldt ud kunne bruge alle funktioner på bgarmy.eu og på Klubsiderne. Log ind, eller opret ny Single Profil. Udvalgt af holdet af vores web-ressource bizarre video for voksne Escort 2 piger swingerklub københavn kan ses på alle enheder, der mister video. Høj lyd. sep Massage escort fyn dildo porno. At hos Young Swingers Club. tysk swinger sex tao tantra massage københavn. Piger søger mænd Hjørring, hej.\nSwinger klub København escortgui -\nLæs meget mere om begge de københavnskekneppe-klubber på swingeren. Din browser understøtter ikke iframes. Altså lige ud over navneskiftet? Som meget snart løber af stablen første gang. Nu lyder den navnet CitySwingers 2 og er en decideret swingerklub. De to CitySwingers swingerklubber i København er blandt andet kendt for deres super hardcore gangbang events — vær med på en unik kigger, når storbrystede porno-Sanna i klubben på Amager bliver taget igen halv nøgne damer massage mand igen af en flok liderligere grisebasser. Hvor hardcore kan det næsten blive?\n0 Replies to “Swinger klub København escortgui”


Side beslagssæt til totron led dækslys - kun kr. 92.95\nHjem / Butik / Elektrisk udstyr > Skibslamper > Tilbehør til lamper / Side beslagssæt til totron led dækslys\nVarenummer (SKU): 1240094 Kategori: Elektrisk udstyr > Skibslamper > Tilbehør til lamper\nSide-beslagssæt til Totron LED dækslys,\nhvis du ønsker sidemontering … læs mere her\nNavn: Side beslagssæt til totron led dækslys\nSide beslagssæt til totron led dækslys er populær blandt sejlere\nSide beslagssæt til totron led dækslys får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i den populære kategori Elektrisk udstyr > Skibslamper > Tilbehør til lamper. Og hey – du får jo også lige hele 30 dages returret med når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Side beslagssæt til totron led dækslys i webshoppen Marineudstyr.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg finder mange det de leder efter, deriblandt også denne vare. Når der handles i webshop er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nSide beslagssæt til totron led dækslys marineudstyr\nNår du svinger kortet i de danske webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i de mange webshops der er på det danske marked. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En anden ting du også slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n13 reviews for Side beslagssæt til totron led dækslys\nVær den første til at anmelde “Side beslagssæt til totron led dækslys” Annuller svar\nForlænger til søgelygte\nNauticled dl04 påbygningsring\nNauticled bl01 forbindelse ledning 1 meter


Tabel 1: Oversigt over nuværende og allerede implementerede indsatser i projektperioden - PDF\nTabel 1: Oversigt over nuværende og allerede implementerede indsatser i projektperioden\nDownload "Tabel 1: Oversigt over nuværende og allerede implementerede indsatser i projektperioden 2009-2013"\n1 Notat Emne Bilag 1. Oversigt over Hjemløseplanens samlede indsatser Til Kopi til Den 8. maj 2013 Aarhus Kommune Tabel 1 nedenfor viser, hvilke indsatser, der har været etableret i projektperioden. Indsatser markeret med rødt er de indsatser, som ønskes prioriteret ved budgetforhandlingerne Tabel 1: Oversigt over nuværende og allerede implementerede indsatser i projektperioden Projekt Gadesovere Styrket og fremskudt myndighed Styrket udredning Bo-støtte efter ICM- og CTImetoderne Ungeindsatsen herunder etablering af bo-tilbud i Grønnegade og Havnegade Ombygning af Kirkens Korshærs værested Kvindeforsorgshjemspladser Korttidspladser på Østervang Beskæftigelsesrettet indsats i samarbejde med Beskæftigelsesforvaltningen Etablering af 108-pladser på Malmøgade Mobile alkoholteam Øget koordinering af boligindsatsen (især øget koordinering af boliger til unge indgår i ungeindsatsen) ACT Etablering af boliger Udredning og Plan God Løsladelse God Udskrivning Mindre effekt God effekt Ønskes videreført og Videreføres i regionsregi Er tilpasset efterspørgslen med med og Metoden har ikke været afprøvet fuldt ud og er nu nedlagt Er fortsat under udvikling Jægergården Værkmestergade Aarhus C Sagsnummer: Sagsbehandler: Nina Thorn Clausen Marianne Damsgaard HansenRasmus Stenum Nørgaard Telefon: Telefon direkte: Side 1 af 5\n2 Projekt Gadesovere Gadesoverbussen har været den indsats, som har opsøgt og er kommet i kontakt med mange af de hjemløse herunder de gadehjemløse - som der ikke var så stort et kendskab til før. Bussen har mødt mange af de unge, som udgør stigningen i antallet af hjemløse i Aarhus. Indsatsen er implementeret i ordinær drift - dog med nedsat kapacitet. Styrket og fremskudt myndighed indsatsen har haft fokus på udarbejdelse af 141-handleplaner, koordinering og opfølgning overfor på de udsatte borgeres samlede indsatser. Den hyppige opfølgning har medført øget flow i forvaltningens indsatser og giver større mulighed for at tilpasse indsatserne til borgernes konkrete behov. Fremskudt myndighed har givet sammenhæng mellem forsorgshjemmenes arbejde med Udredning og Plan og myndighedsområdets 141-handleplaner. Indsatsen har givet en større flexibilitet til at møde borgeren, hvor borgeren opholder sig. Styrket udredning indsatsen har betydet øget adgang for borgere til udredning, som er foregået hurtigere og mere flexibelt og i samarbejde med myndighedsrådgiverne og medarbejderne i de øvrige tilbud. Bo-støtte efter ICM- og CTI metoderne metoderne har været anvendt på Center for Forsorg og Specialiserede Indsatser, Ungeindsatsen og i Lokale Udsatteteams, og har primært øget fastholdelsesgraden i egen bolig. Den øgede koordinering fra casemanageren har forbedret inklusionen for udsatte borgere. Ungeindsatsen herunder bo-tilbud i Grønnegade og Havnegade giver gruppen af unge hjemløse et tilpasset tilbud, så en mulig social deroute bremses i tide. Indsatsens hovedelementer er fokus på uddannelse, arbejdsmarkedet samt bolig. Ombygnings af Kirkens Korshærs værested i Nørre Allé tilskud til ombygning af et døgnåbent værested, så stedet kan imødekomme den efterspørgsel, der er fra socialt udsatte efter værestedets ydelser. Kvindeforsorgshjemspladser der har været etableret 12 skærmede pladser til kvinder på Østervang. Tilbuddet har kun Side 2 af 5\n3 haft ringe efterspørgsel, og er nedlagt som selvstændigt tilbud og pladserne indgår i det samlede antal pladser. Korttidspladser på Center for Forsorg og Specialiserede Indsatser indsatsen gør det muligt at tilbyde de mest udsatte borgere med et øget pleje- og omsorgsbehov et tilbud, som kvalitativt ligger over det, der kan tilbydes i et ordinært 110- tilbud. Der har kun været lille efterspørgsel på pladserne. Beskæftigelsesrettet indsats i samarbejde med Beskæftigelsesforvaltningen - indsatsen varetager uddannelses-, afklarings- og beskæftigelsesrettet arbejde for den mest socialt udsatte gruppe af borgere. Der samarbejdes tæt med Arbejdskonsulenterne i om borgere i matchgruppe 3 og en indsats omkring afprøvning af kompetencer, virksomhedspraktik og uddannelsesrådgivning. Der ydes håndholdt indsats. Etablering af 108-plader på Malmøgade - de 8 omsorgspladser har været til borgere med et længerevarende behov for pleje og omsorg med henblik på at flytte i egen bolig og/eller botilbud. Indsatsen varetages i dag i regi af Center for Forsorg og Specialiserede Indsatser. Det mobile Alkoholteam - indsatsen samarbejder tæt med f.eks. bo-støtter for borgere med meget komplekse problemer med henblik på at time og tilrettelægge et behandlingsforløb, borgeren kan indgå i. Indsatsen er implementeret i ordinær drift i Center for Alkoholbehandling. Øget koordinering af boligindsatsen - erfaringerne med Hjemløseplanen har vist, at der både i Aarhus og København har været en stor udfordring med at skaffe egnede boliger til målgruppen, hvilket vanskeliggør arbejdet med den centrale metode i Hjemløsestrategien - Housing First. Udfordringen med at finde bolig er især stor for ungegruppen, og der ønskes et øget fokus på og koordinering af den tværkommunale indsats med at tilvejebringe boliger til målgruppen herunder samarbejde med boligforeninger, forebyggelse af udsættelser mv. ACT - ACT-indsatsen (Assertive Community Treatment), hvor der ydes en koordineret multipel indsats for de borgere, der er Side 3 af 5\n4 sværest at rumme i traditionelle tilbud. I Aarhus er metoden bygget op om en ACT-koordinator, der konkret har været tovholder for indsatsen for de hjemløse borgere, som kræver en særlig og speciel tværfaglig opmærksomhed fra de indsatser, som giver borgeren en ydelse. Indsatsen er nedlagt idet effekten ikke har haft den forventede effekt. Etablering af boliger der er i projektperioden etableret og/eller planlagt følgende boliger: o Grønnegade 12 pladser o Havnegade 10 pladser o Søhuset 5 boliger o StorbyLandsbyen 30 boliger endnu ikke opført o Søgade - 10 boliger under opførelse o Klyngehusene 16 boliger under renovering og nyopførelse Udredning og Plan metoden er fuldt implementeret. God Løsladelse - Der arbejdes fortsat på implementeringen af samarbejdsformen i Kriminalforsorgen og internt i Aarhus Kommune. God Udskrivning Der udvikles fortsat på samarbejdsformer, som kan sikre god udskrivning fra psykiatrisk- og somatisk hospital for målgruppen. Side 4 af 5\nCenter for Myndighed. Virksomhedsplan for\n1 Center for Myndighed Virksomhedsplan for 2012-2013 Dette er Myndighedscentrets første virksomhedsplan. Den er udarbejdet i sommeren 2012 af en redaktionsgruppe bestående af medarbejdere og ledere på


René Toft vil tackle videre i Qatar - politiken.dk\nRené Toft vil tackle videre i Qatar\nHvis ikke det danske hold skal ryste i bukserne over sin skæbne, skal det slå russerne.\nskub. Brødrene René (tv.) og Henrik Toft Hansen har her fat i tyske Patrick Wiencek, og den kontante stil vil blive fortsat under VM-slutrunden.\nskub. Brødrene René (tv.) og Henrik Toft Hansen har her fat i tyske Patrick Wiencek, og den kontante stil vil blive fortsat under VM-slutrunden. Foto: LARS POULSEN\nVM mænd - livecenter 22. jan. 2015 kl. 09.57\nOrdet ’hvis’ – og i sin udbyggede form ’hvis nu’ – har alle dage været et særligt krydderi i sportens verden. Som tahin er det i hummus.\nOg nu, hvor det danske håndboldlandshold halter rundt i Qatars ørkensand og indtil videre blot har besejret vikaren Saudi-Arabien – men dog samtidig er ubesejret i tre kampe – har ’hvis’ også sneget sig ind i VM-slutrunden i Doha og omegn.\nFor tænk, hvis det danske landshold taber til Rusland i aften. Og tænk, hvis nu Argentina formår at tage point fra Tyskland – og Rusland slår Argentina i den sidste puljekamp. Mens Polen slår Danmark. Tænk, hvis noget af dette bliver til virkelighed. Ja, den matematiske tåge har allerede lagt sig over trætte håndboldhjerner. Men kast et blik på stillingen, kombinér resultaterne – og se konsekvensen.


Bramming summede af jul | ugeavisen.dk\nDer var både trængsel og alarm i Nørregade lørdag, hvor store og små tog hul på julen. Foto: Kirsten Enevoldsen\nOg stilen holdes på lørdag, hvor HHI Bramming byder på små, juleinspirerede håndmadder.\n30 nov. 2020 kl. 13:19\nBRAMMING: Julemanden blev vækket uden besvær af Gadespejlets charmerende nissepiger, og indholdet i juletrækvognen – nissehuer og snolderposer – havde go’ afsætning på vejen gennem en menneskefyldt Nørregade, Borgergade og Storegade.\nDer var ikke samme trængsel og alarm som vanligt ved museet. Det forbød coronaen, men julemanden var absolut i topform – frisk og veludhvilet – og der var travlhed både i forretninger og ved boderne på Strøget.\n-Fredag havde vi knap så travlt som vi plejer på vores black friday, der jo var blevet udvidet til black week. Men jeg må sige, at lørdags-handelen kompenserede rigtig fint, siger Dennis Christensen fra Din Tøjmand.\n-Vi var jo noget spændte på, om coronaen havde skræmt folk væk fra forretningerne, men det var ikke tilfældet – slet ikke lørdag, siger Dennis.\nSamme melding lyder andre steder fra:\n-Lørdag summede Bramming af jul, og der var en rigtig go’ stemning.\nÆbleskiverne gik bogstavelig talt som varmt brød. Foto: Kirsten Enevoldsen\nDer var også gang i salget af både brændte mandler, æbleskiver, juice og kaffe. Det var Bramming Idræts Forenings (BIFs) gymnastikafdeling, der havde lånt Nørregades Smørrebrøds køkken, og så ellers var trukket ud på gågaden, hvor æbleskive-bageriet og salget foregik.\nDansen om juletræet var også suspenderet af coronaen, men juletræet tog pænt imod store og små på Strygejernet, som agerede substitut for Nørretorv, der er under renovering.\n-Alt taget i betragtning synes jeg, vi fik taget flot hul på julen under de omstændigheder, vi nu engang må rette ind efter, siger Karina Rimmen fra Handels- Håndværker- og Industriforeningen (HHI).\nPå lørdag er det så store julefrokost-dag i Brammings centrum. Her byder HHI Bramming på små, lækre juleinspirerede håndmadder og lidt at drikke i gaderne, da butikkerne ikke må i år. Desuden spiller de fire rødklædte jazzorkester-nisser som sædvanlig gaderne op og sørger for julestemningen.\nI den nye salgsvogn som Sydbank har sponsoreret til HHI - står SOS Børnebyerne og Susanne fra Bramming Kultur og Fritidscenter med information om nyheder i Cafeen sammen med SOS Børnebyerne.\nOg der er galleri og jazz hos pianobutikken.


Vis din fisse kønssygdomme bispebjerg / Escorte xxdark\n: /kontakt/ Skriv din besked: Indtast din email (skal udfyldes Jeg giver hermed samtykke til, at Region Hovedstaden behandler oplysningerne i min henvendelse sagligt. Læs, hvordan du sender digital post: /kontakt skriv din besked: Indtast din email (skal udfyldes Jeg giver hermed samtykke til, at Region Hovedstaden behandler oplysningerne i min henvendelse. Antallet af smittede med gonoré bliver ved med at stige. Vi har kunnet konstatere, at der er langt flere kvinder end mænd, der har gonoré, men som ikke udviser nogen symptomer. Tre gange mindre end andre. ...\nFørst og fremmest, virkelig god hjemmeside I har jer. Jeg synes derfor, det er på tide, at Sundhedsstyrelsen går i gang med at lave mere målrettede kampagner mod gonoré, sådan at flere kan blive oplyst omkring den og andre kønssygdomme. Indtast en gyldig e-mail-adresse. Og det er alarmerende, for det betyder jo også, at infektionen nemmere spredes, fortæller Helle Kiellberg Larsen. Vis /skjul svar, forkammerflimmer (hjerterytmeforstyrrelse) ses 5 x hyppigere blandt midaldrende mænd, der motionerer meget.\nHvad er den mest udbredte årsag til pludselig uventet død blandt atleter under 35 år? Læs vores persondatapolitik Send Der er ikke registreret en emailaddresse for brugeren/gruppen). For at kunne sende din besked, mangler du at give dit samtykke. Vis /skjul svar, ja, tre fjerde dele af de kvinder og halvdelen af de mænd, der har klamydia, har ingen symptome. Han fik først et handjob og bagefter gav han mig finger. Hvad er de mest udbredte kønssygdomme i Danmark?\n226 tilfælde i 2011, og 1770 tilfælde i 2016 alene på, bispebjerg, hospital. Skyldes syfilis en virus eller en bakterie? Antallet af personer smittet med gonoré er nærmest eksploderet de seneste par. Hvordan opdager man, at man har fået gonore? Vis /skjul svar, klamydia og herpes. Hvad er det farligste symptom på skjult hjertesygdom?\nSolcenter rødovre centrum mande massage Jeg hyggede mig i vis din fisse kønssygdomme bispebjerg fredags med min kæreste - han fik handjob og jeg fik finger. For nogle år siden stod kvinderne kun for 20 af alle tilfælde af gonoré, men det tal er på få år steget til. Så vi kan få stoppet den negative udvikling vi er inde. Det jeg er i tvivl om,. Ifølge Helle Kiellberg Larsen er det dog en sygdom, som mange har glemt, fordi den i mange år har været lav i forekomst i forhold til klamydia.\nPorno dansk scor dk anmeldelser 218\nViagra uden recept tao tantra massage til mænd 147\nVis din fisse kønssygdomme bispebjerg Har atleter større eller mindre risiko end andre for at dø af en skjult hjertesygdom? Se, om du kan svare rigtigt på dette og seks andre spørgsmål om sport og hjertesygdomme.\nVis din fisse kønssygdomme bispebjerg 950


Find alt lige fra bordskånere til håndklæder i høj kvalitet hos AU Maison | SSProjects.dk\nFind alt lige fra bordskånere til håndklæder i høj kvalitet hos AU Maison\nUdgivet : 16. november 2019\nAU Maison er kendt for deres unikke håndværksmæssige kvalitet og sans for detaljer i alle deres designs. Du finder her alt til hjemmet og det gælder alt fra tekstiler af høj kvalitet, møbler i tråd med traditionen for dansk design til smukke håndklæder i alle størrelser og endda bordskånere.\nAU Maison har over 20 års erfaring og ekspertise indenfor kvalitetsbevidst design af alt til hjemmet. Med en egen produktion nær Aarhus i Danmark og in-house designere, kan du være sikker på at der er blevet kræset for detaljerne, når du køber noget fra deres forretning. Deres produkter repræsenterer det bedste fra traditionen indenfor dansk design blandet med en udadskuende interesse og forståelse for, hvilket hvad der trender. Du kan således altid opdatere dig på deres webshop, hvor du finder et stort udvalg af blandt andet håndklæder. Vi bruger håndklæder mange gange i løbet af en dag, og du vil her finde håndklæder i alle størrelser, kvaliteter og farver. Deres pallette er altid i tråd med tiden og de kommer både i enkle designs såvel som mere ornamenterede. Håndklæder pryder altid et rum, ved at bidrage med tekstur og farve, hvor end de hænger eller ligger. Du kan se nærmere på de mange forskellige varianter og finde yderligere inspiration til dit hjem her: www.aumaison.dk.\nAU Maison er anerkendt for deres mangeårige virke indenfor design og forhandling af alt indenfor interiør, alt fra spejle til vaser og bordskånere. De er særligt bemærkelsesværdige for deres produkters høje håndværksmæssige kvalitet samt deres unikke sans for detaljer og stemning i et hjem. Om nogen forstår de, at et hjem bliver til gennem detaljer. Du vil således hos dem kunne finde alt til et hjem og ikke kun møbler. De tilbyder foruden et stort udvalg af møbler og tekstiler også et bredt sortiment af veldesignede og gennemtænkte elementer til hjemmet i form af tilbehør, der tager højde for hverdagens rod og kaos. Du finder her smukke bordskånere. Måltider er hverdagens samlingspunkt og kan let blive kaotisk når man er mange om bordet. Med bordskånere er der taget højde for dette og de beskytter bordet, og så bidrager de tilmed til en følelse af ekstra sans for detaljer og hygge. Se udvalget af bordskånere og meget mere her: www.aumaison.dk.


Det hedder “at optimere” – ikke at spare – Kapitalisthippie\nDet hedder “at optimere” – ikke at spare\nDet er et af de ord, der virkelig kan clickbaite for vildt. “Spar”, “sparer”, “spare”. Du kender det sikkert selv.\n“Sådan kan du spare 1000 kroner om måneden”, “Spar penge på madbudgettet” og “Hanne sparede 20 kroner op hver dag i en måned – resultatet vil overraske dig”.\nSelve ordet at spare har fået enormt meget værdi lagt i sig. Det er lidt ligesom med at tabe sig. Det er som om der er en forventning lagt i ordet. Det kan også være noget negativt, har jeg oplevet. Sparer man for meget på pengene, så er man en gnier og en fedterøv.\nDerfor bruger jeg ikke ordet selv. Jo, vi “sparer” en masse penge på vores el- og vandforbrug ved at være fornuftige med forbruget, og vi “sparer” en masse penge på madbudgettet ved at lave madplan. Men sparer man bare de penge, og lader være med at bruge dem på noget efterfølgende, så har man ikke opnået noget væsentligt ved det.\nAt spare associeres i dag med at man undværer, undlader. Mangler. Det man får, er ikke helt ligeså godt som det man kunne have fået, hvis man havde valgt ikke at spare. Det er blevet en træls ting. Og det skal det ikke være, for det er ikke sandt.\nDerfor bruger jeg ordet at optimere. Jeg har optimeret mit forbrug. Så kom der pludselig en helt anden energi ned over ordet, ikke? Vi har optimeret vores el- og vandforbrug mest muligt. Vi har optimeret vores ugentlige madindkøb. Jeg har optimeret min økonomi. Pludselig betyder den præcis samme handling noget helt andet.\nJeg har sparet 500 kroner på vores månedlige vandforbrug = Jeg er en nærigrøv, der ikke gider bruge vand på brusebad\nJeg har optimeret vores vandforbrug, så vi forbruger for 500 kroner mindre hver måned = Jeg har effektiviseret vores forbrug mest muligt\nTo sider af samme sag, men to vidt forskellige udfald. Derfor skal du nu til at bruge udtrykket optimere i stedet for at spare. Se hvad det gør ved folk omkring dig. Jeg har selv testet den af. Når jeg sagde, at vi havde sparet penge på vores vandforbrug var folk ligeglade, tenderende grinende, fordi de forestillede sig at jeg gik mindre i bad fordi jeg var nærig. Men da jeg sagde, at vi havde optimeret vores vandforbrug var reaktionen en helt anden.\n“Nå, hvordan det?” ville de så pludselig vide.\nOg det virker også på dig selv. Når du pludselig “optimerer” i stedet for at “spare”, så gør du noget godt for dig selv, du er effektiv, i stedet for at du afholder dig selv fra at gøre noget, du egentlig gerne vil.\nVi har “optimeret” vores vandforbrug ved at tage præcis samme mængde minutter om at gå i bad – men ved at få en vandbesparende bruser. Vi har “optimeret” vores elforbrug ved at gøre lige præcis ingenting anderledes – vi har bare indført spareskinner og købt et hus med solceller på taget.\nDermed har vi også sparet penge, men det er ikke det vigtige. Det vigtige er, at vi har optimeret et forbrug, der er uundgåeligt. Vi vil ikke undvære hverken mad, bad eller strøm. Men vi vil gerne undgå at spilde unødigt, så vi bruger flere penge end vi er nødt til og skader miljøet mere end højst nødvendigt. Hvis jeg kan få samme rene følelse ved et brusebad på 20 liter vand i stedet for 50 liter – så gør jeg da det. Dermed har jeg optimeret. Hvis jeg kan bruge mindre unødig strøm ved at indføre en spareskinne, så vi ikke bruger standby-strøm – så gør jeg da det. Jeg har optimeret. Men opnået det samme.\nDet handler om at bruge de penge, du er nødt til at bruge, bedst muligt, så du får mest muligt ud af dem. Så du kan bruge resten af dem på at gøre det, der vil gøre dig glad. I mit tilfælde at investere i aktier, så jeg er et skridt nærmere økonomisk frihed.\n9. september 2020 Kapitalisthippie 2 kommentarer\n2 thoughts on “Det hedder “at optimere” – ikke at spare”\n11. september 2020 at 17:07 Svar\nTusind tak for en fed blog, som jeg først lige har opdaget. Hvilket er vildt nok, egentlig, da vi tydeligvis går op i mere eller mindre det samme. Glæder mig til at læse med fremover! Ps, er der en smartere måde at finde gamle indlæg end at blive ved med at klikke på det forrige (hvilket jeg selvfølgelig bare kan gøre …). Forsiden viser kun de seneste tre.\n11. september 2020 at 17:14 Forfatter\tSvar\nTusind tak for de pæne ord, hvor er det fedt at vide at du kan bruge bloggen til noget! 🙂\nDen er kun i sin spæde start, og jeg fifler dermed stadig rundt i design, men et bedre overblik over indlæggene er hermed på listen!\n← Månedsupdate: August 2020\nRyd op i dit liv og bliv rigere →