Nem idriftsættelse af radiosystemer – med kun et drej på føringshjulet, helt uden programmering\nLange rækkevidder op til 32 km på grund af høj modtagerfølsomhed og individuelt indstillelige datahastigheder\nNem og hurtig idriftsættelse af trådløse systemer\nI/O-modulerne inden for et netværk tilknyttes indbyrdes via føringshjulet. Du skal altså blot indstille de I/O-moduler, der skal kommunikere med hinanden, til det samme tal: En digital indgang tildeles f.eks. IO-MAP-adressen 12 og den tilknyttede digitale udgang ligeledes IO-MAP-adressen 12. Således fordeles signalerne rigtigt i hele anlægget.\nTypiske anvendelsesområder for Radioline\nVandrensningsanlæg, afsides pumpestationstilslutning, afsides brøndtilslutning, roterende dele, f.eks. ved en skraberbro, niveauovervågning\nEnergiteknik: Vindparker, minedrift i åbne brud, infrastruktur i kraftværk, transformatorstationer, vandkraftværk; transportteknologi: Overvågning af motorer på transportbånd, fejlmeldinger, statusmeldinger på mobile køretøjer\nTypisk Trusted Wireless-netværksstruktur\nRadioline i punkt-til-punkt-forbindelsen, i stjernenetværk og i maskenetværk\nEn enhed – talrige anvendelsesmuligheder\nOverførsel af I/O-signaler (Wire-In/Wire-Out)\nI/O - datamodus\nRadioline muliggør enkel I/O-signalfordeling i netværket og opbygning af forskellige netværksstrukturer (tilstand ved levering). Her forenkler I/O-mapping signalfordelingen i udvidede anlæg betydeligt.\nMed et drej på føringshjulet angiver du hurtigt ind- og udgange. Sådan fordeler og multiplicerer du I/O-signaler via I/O-udvidelsesmoduler vilkårligt i dit netværk - og det uden programmering.\nOverførsel af serielle data\nMed Radioline kan du nemt og hurtigt sammenkoble flere styringer eller serielle periferiapparater via en radioforbindelse. Sådan kan serielle RS-232/485-kabler erstattes.\nDataoverførsel fra I/O-stationer til en styring\nI/O-moduler med Radioline kan tilsluttes direkte til styringen pr. radioforbindelse via Modbus-protokol over den integrerede RS-232- og RS-485-grænseflade.\nI/O-udvidelsesmoduler kan sluttes til enhver slave eller repeater-slave. I/O-signalerne gemmes i master-radiomodulet i et integreret Modbus-register og kan her når som helst kaldes frem af styringen.\nUd over signalerne er der i Modbus-registret også adgang til diagnoseparametre, såsom radiosignalkvaliteten for de enkelte deltagere, så der opnås en kontinuerlig overvågning af radiosystemet.\nYderligere informationer om trådløs I/O-integration i styringslaget\nDataoverførsel af I/O-signaler og Modbus-data\nDenne modus forener den „serielle datamodus“ og „PLC/Modbus-RTU-modussen“. I denne modus arbejder alle stationer i netværket som selvstændig Modbus-slave. I/O-udvidelsesmoduler kan sluttes til alle stationer i netværket. Procesdataene gemmes lokalt i den pågældende stations Modbus-Memory-Map. Samtidig kan der sluttes yderligere Modbus-slaves til alle stationer via RS-232 eller RS-485, som kan aktiveres via den pågældende Modbus-adresse.\nAlle diagnosedata i det trådløse netværk kan udlæses fra den trådløse master via Modbus.\nAnvendelsesmuligheder med Radioline-systemet\nTrådløst modul RAD-868-IFS\nTrådløst modul RAD-2400-IFS-…\nNord-/Sydamerika (RAD-900-IFS), Australien/New Zealand (RAD-900-IFS-AU)\nGlobalt (RAD-2400-IFS), Japan\nTypisk rækkevidde ved synlig forbindelse\n< 20 km (egnet til store afstande med hindringer)\n< 32 km (egnet til store afstande med hindringer)\n< 1,2 km (over eksisterende 2-tråds-kobberledninger eller længere med konverter eller repeater)\nPunkt-til-punkt, stjerne, Mesh\nTypisk overførselstid * (punkt-til-punkt, bidirektionel)\n* = afhængigt af frekvensbånd, datahastighed, telegramlængde, netværksstruktur/størrelse\nGlobalt Nordamerika og Canada\n868 MHz / 900 MHz / 2,4 GHz (kan konfigureres) 900 MHz\nType og antal af ind- og udgangssignaler kan konfigureres 2 x digital ind-/udgang\n1 x analog ind-/udgang\n100 V AC til 240 V AC 10,8 V DC ... 30,5 V DC eller\nDigitale 4-kanals I/O-moduler\nDigitale 8-kanals I/O-moduler\nIndgangssignal (DI, NAMUR, AI, Pt 100)\n2 x impuls < 100 Hz, 32 bit (kan kun anvendes i PLC/Modbus RTU- eller dualmodus)\n4 x Pt 100 (-50 °C ... +250 °C), 2-/3-ledertilslutning\nUdgangssignal (DOR, DO, AO)\n4 x 250 V AC/DC, 5 A (relæudgang)\n8 x 30,5 V DC, 200 mA (transistorudgang)\nModuler, der kan kombineres i I/O-modus\nHer kommer du til Radioline-produkterne med Trusted Wireless 2.0-radioteknologi\nTeknologien Trusted Wireless 2.0\nTutorials om industriel kommunikationsteknik


Kenya rejse: 'Big Five' safari i Kenyas nationalparker | Book nu!\nBesøg tre af Kenyas nationalparker og oplev Kilimanjaros sneklædte tinder, store vandrende elefantflokke, fugleliv og flodhestefamilier samt Masai Maras endeløse savanne. Forlæng evt. rejsen med nogle dage på stranden ved Det Indske Ocean\nVed ankomst til Nairobi sættes kursen mod Amboseli Nationalpark, hvor Kilimanjaros sneklædte tinder danner kulissen de næste par dages safarioplevelser. Området tiltrækker store mængder vildt, specielt elefanter, som kan ses i flokke på op til hundrede.\nFra grænsen til Tanzania fortsætter I gennem den 6.000 km lange Great Rift Valley med vulkankratere, vandfald og små landsbyer til det frodige Lake distrikt omkring Lake Naivasha og Lake Nakuru. Sidste stop på rejsen er ved de store åbne vidder på Masa Mara sletten.\nUd over et fantastisk og mangfoldigt dyreliv giver rejsen jer også mulighed for, at få et indblik i de høje og rødklædte masaiers dagligdag, levevis og kultur.\nEfter en eventyrlig safari er der mulighed for at besøge Karen Blixens Museum i Nairobi inden hjemrejse, eller forlængelse af rejsen til det smukke Indiske Ocean, hvor svajende palmer, varme vand, kridhvide strande, og verdens næst længste koralrev kan nydes som afslutning på eventyret.\nRejsen foregår i minibus med plads til maksimum 6 personer. Der er vinduesplads til alle, og minibussen har ”pop-up-tag”.\nUndervejs overnattes på gode og hyggelige lodges.\nAmboseli, Kenya Lake Area, Masai Mara\nfra kr. 13.675\n2 nætter Amboseli Nationalpark\nAmboseli Nationalpark Kenya Lake area\nRejser til Amboseli Nationalpark\nKilimanjaro rejser sig majestætisk som et bagtæppe for Kenyas måske mest sceniske safarilandskab, Amboseli Nationalpark. Amboseli er især kendt for sine elefanter, som der menes at være over 1000 af i parken, og de lever i små familiegrupper.\nAmboseli Nationalpark Kenya Lake area Masai Mara\n2 Amboseli Amboseli Sopa Lodge\n1 Lake Naivasha Lake Naivasha Sopa Lodge\n2 Masai Mara Mara Sopa Lodge\nAnkomst til Kenya og transport til Amboseli – ca. 4 timers kørsel (F, A)\nEfter ankomsten til Nairobis Internationale lufthavn kører I til Somak Safari Lounge, hvor der er tid til at blive frisket lidt op og skifte tøj. Herefter fortsætter turen sydpå mod Amboseli Nationalpark der er beliggende ved foden af Afrikas højeste bjerg, Kilimanjaro.\nI når Amboseli og lodgen i god tid til den ventende frokost. Herefter er der tid til check in og et lille hvil inden turens første game drive – safarikøsel.\nDyrelivet er rigt, landskabet er afvekslende og utroligt smukt, ikke mindst fordi Kilimanjaro knejser sine 5.895 meter i horisonten. Blåt og ofte indhyllet i skyer står bjerget og synes at følge én hele vejen gennem Amboseli, selvom det egentlig ligger i Tanzania, 40 kilometer væk.\nAmboseli har navn efter parkens store sø, der på masaiernes sprog betyder "saltstøv". Søen er oftest aldeles udtørret og endog farbar. Da den har hørt til Rift Valleys mange sodasøer, indeholder jorden derfor mange salte, og græsset vokser sig ikke særlig højt. Det gør det nemmere at få øje på dyrene, og på en enkel safarikørsel kan I være heldige at spotte både de store flokke af slettevildt og bøfler, frække bavianer, adrætte geparder, farverige fugle og ikke mindst store flokke af elefanter.\nOvernatning: Amboseli Sopa Lodge.\nHel dag med game drive ved foden af Kilimanjaro og afslapning ved poolen (M, F, A)\nHele dagen tilbringes I Amboseli hvor I tager på game drive to gange. Først tidligt om morgenen og igen hen på eftermiddagen. Midt på dagen kan I nyde udsigten over den åbne savanne fra lodgen og te en svalende dukkert i swimmingpoolen.\nGennem Great Rift Vally til Lake Nakuru Nationalpark – ca. 5 timers kørsel (M, F, A)\nTidligt om morgenen forlader I Amboseli og kører mod Lake Naivasha. Turen går bl.a. gennem Great Rift Valley – verdens længste gravsænkning, som strækker sig over næsten 6.000 km fra Golanhøjderne i det nordlige Syrien gennem Jordan-dalen, Det Røde Hav og videre gennem Østafrika til den centrale del af Mozambique.\nVed ankomst til lodgen og efter check in, er resten af dagen til afslapning. Gå en tur i haven hvor der ofte ses giraffer, zebraer, gazeller og antiloper, eller måske I har lyst til en sen eftermiddags tur med båd, med mulighed for at komme tæt på nogle af områdets mange flodheste (mod tillæg og betales lokalt).\nOvernatning: Lake Naivasha Sopa Lodge\nOvernatning: Mara Sopa Lodge\nEn hel dag med safarikørsel og afslapning ved poolen (M, F, A)\nDenne morgen er der mulighed for, mod ekstra betaling, af starte dagen med en tur i varmluftballon over savannen. Det er en enestående og unik oplevelse, at se solen stige op i horisonten, og kaste sine første varme stråler på dyrelivet under jer. Turen slutter med morgenmad som serveres på savannen.\nHjemrejse eller forlængelse af rejsen ved Mombasakysten eller på Zanzibar – ca. 5 timers kørsel (M)\nEfter morgenmaden er det tid til at sige farvel til det smukke safarilandskab farvel og køre tilbage til Nairobi. Herfra kan I enten flyve tilbage til Danmark, eller I kan forlænge eventyret med nogle dage ved den 20 km lange hvide sandstrand i Mombasa eller på Zanzibar i Det Indiske Ocean.


Tjener du under 103.200 kroner om året, er du fattig | Information\nPersoner, der tre år i træk har haft en årsindkomst under 103.200 kr., er fattige. Det er konklusionen fra et ekspertudvalg ledet af tidligere overvismand Torben M. Andersen, som har haft til opgave af komme med anbefalinger til en fattigdomsgrænse.\nFattigdomsudvalgets grænse betyder, at der i 2010, hvor de seneste tilgængelige tal er fra, var 42.200 fattige danskere. Mere end en tredjedel af dem er på kontanthjælp.\n»Rapporten siger, at vi har et fattigdomsproblem,« vurderer professor Bent Greve fra institut for Samfund og Globalisering på RUC. »Selv om vi har en universel velfærdsstat, har vi et problem, fordi der er nogen, der har meget lave indkomster.«\nEkspertudvalget anbefaler, at fattigdomgrænsen defineres således, at personer, der i tre år i træk har en indkomst på under 50 procent af medianindkomsten, betegnes som økonomisk fattige. Udvalget fraregner studerende, samt personer med en formue på over 100.000 kr. I forhold til medianindkomsten netop nu betyder det, at personer, der i tre år har en indkomst på under 103.200 kr. ifølge udvalgets definition skal betragtes som fattige.\nFattigdomsudvalget blev nedsat af socialminister Karen Hækkerup i maj 2012, og socialministeriet oplyser, at regeringen vil følge ekspertudvalgets anbefaling til en fattigdomsgrænse.\n»Jeg synes, at de har sat grænsen meget lavt,« siger professor Bent Greve.\nHan mener, udvalget burde have fulgt det europæiske statistikbureau, Eurostats, fattigdomsdefinition på en indkomst på under 60 pct. af medianindkomsten. Det ville ifølge Bent Greve betyde, at »markant flere« ville blive betragtet som økonomisk fattige.\nLedende økonom i tænketanken Krakra, Kristian Thor Jakobsen, vurderer, at »udvalget har været dristige ved at opsætte et klart og enkelt fattigdomsmål«, mens den liberale tænketank CEPOS mener, at udvalget helt skulle have holdt sig fra at fastsætte en grænse.\n»Der bør ikke vedtages en politisk fastlagt grænse for, hvornår man er fattig, og slet ikke på dette meget høje niveau. Man er ikke nødvendigvis fattig, hvis man har 8.600 kr. om måneden efter skat,« siger direktør i CEPOS Martin Ågerup i en kommentar til ekspertudvalgets anbefalinger.\nFlere fattige under opsvinget\nFra 1999 til 2010 er antallet af fattige mere end fordoblet, viser ekspertudvalgets rapport. Den forklarer blandt andet den voldsomme stigning med de kontanthjælpsregler, som blev indført af VK-regeringen i begyndelsen af 00’erne.\n»For så vidt angår kontanthjælpsmodtagere skyldes stigningen blandt andet indførelsen af starthjælp mv. (kontanthjælpsloftet og 250-timers-reglen, red.), samt at medianindkomsten er steget lidt mere end kontanthjælpssatsen,« skriver udvalget i rapporten.\nDa udvalget kun medtager tal frem til 2010, betyder det, at effekten af SRSF-regeringens afskaffelse af de såkaldte fattigdomsydelser i 2011 ikke er slået igennem i opgørelsen over antallet af fattige. Udvalget forklarer den resterende del af stigningen i antallet af fattige fra 1999 til 2010 med stigende indkomstforskelle som følge af det økonomiske opsving midt i 00’erne.\n»Afskaffelsen af de såkaldte fattigdomsydelser vil trække i retning af færre fattige. Når der en gang kommer tal for 2012, hvor man ikke længere har starthjælp, timereglen og kontanthjælpsloftet, vil det påvirke antallet af fattige,« siger direktør i AE-rådet Lars Andersen.\nAE-Rådet er en af de organisationer, der tidligere har lavet analyser af fattigdommen i Danmark. Senest i september 2012 anslog AE-rådet, at en kvart million danskere var fattige.\nAE-rådet har hidtil anvendt en bredere definition af fattigdom, hvor også personer med en indkomst på under 50 pct. af medianindkomsten i blot en enkelt år, blev medregnet som fattige. Men sådan vil AE-rådet ikke længere gøre, fortæller direktør Lars Andersen, der har siddet med i regeringens ekspertudvalg.\nRådet vil fremover bruge ekspertudvalgets definition. Derudover vil de benytte det, Lars Andersen kalder ét-års-fattige – personer med en indkomst under 50 pct. af medianindkomsten i et enkelt år – som en indikator for udviklingen i antallet af økonomisk fattige. Han er fortaler for udvalgets fattigdomsdefinition, selv om den nye definition betyder, at AE-rådet har overvurderet antallet af fattige betragteligt i sine tidligere analyser.\nLars Andersen påpeger, at der fortsat – når tallene for 2012 bliver tilgængelige – vil være personer på overførselsindkomst, som efter den nye grænse er økonomisk fattige.\n»Jeg vil ikke argumentere for, at man skal regulere op på overførselsindkomsterne, så man når op til fattigdomsgrænsen. Det vil ikke være den rette vej overhovedet. Den rigtige vej at gå vil være at sige, hvem er de her personer, hvad kan vi gøre beskæftigelsespolitisk, uddannelsespolitisk og socialpolitisk for at få dem i job eller uddannelse. Sådan at de bevæger sig ud af fattigdomsgruppen,« siger Lars Andersen.\nPres for højere kontanthjælp\nI tænketanken Kraka mener man, at den store andel fattige på overførselsindkomst kan skabe fornyet debat om overførselsindkomsternes størrelse.\n»Alt andet lige vil det formentlig resultere i et opadgående pres på kontanthjælpens størrelse,« siger Kristian Thor Jakobsen fra Kraka.\nBent Greve er er bekymret for, at de kontanthjælpsmodtagere, der med den nye grænse defineres som fattige, risikerer at miste kontakten til samfundet.\n»Hvis du er fattig gennem tre år og på kontanthjælp, så betyder det virkelig noget for din mulighed for at deltage i samfundet. Den er relativt begrænset. Det er nogle mennesker, hvor der er en stor sandsynlighed for, at de ender med at blive udstødt,« siger Bent Greve.\nPer Pendikel og Reda Ammari anbefalede denne artikel\n08. juni, 2013 - 11:05\nLad os nu se hvad det kommer til at betyde for fattigdomsgrænsen at alle de søde politikkere er så rørende enige om at skære ned på sociale ydelser, så som socialhjælp og dagpengene, lad os tales ved når virkningerne af disse nedskæringer kommer.\nKurt Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Henrik Rude Hvid og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 11:13\nSelvfølgelig vil man ikke lave undersøgelser der giver et sandt billede, det ville jo betyder at man var nødsaget til at gøre noget andet en bare per refleks, at skære i sociale ydelser.\nKurt Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Janus Agerbo, Reda Ammari og Mette Hansen anbefalede denne kommentar\nEr det ikke en ualmindelig lav grænse de har sat?!\nPå den anden side, så kan politikerne jo så bryste sig af at fattigdomsproblemet jo slet ikke er så stort som mange ellers har ytret i mange år. Usmageligt!\nElisabeth Andersen, Peter Wulff, John Vedsegaard, Else Damsgaard, Rasmus Kongshøj, lars abildgaard, Karsten Aaen, Reda Ammari, Alan Strandbygaard, Lykke Johansen, Rune Petersen og Mette Hansen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 11:44\nNetaviserne har vist delte meninger om beløbet. Bla. BT skrev, at beløbet var efter skat, men Information skriver årsindkomst - altså må det betyde før skat.\nEr det _efter_ skat, er beløbet blot meget lavt (lidt over 8 jern om måneden). Men det er stadig muligt, at have en billig bolig og have penge til mad + alle fornødenheder samt løse udgifter omend selv 5-ørerne nok skal vendes i det daglige budget.\n08. juni, 2013 - 12:10\nIkke en eneste af alle disse eksperter nævner et ord om at et arbejde til disse mennesker vil gøre dem i stand til at hjælpe sig selv. Skuffende.\n08. juni, 2013 - 12:36\n237000 NETTO for en familie på 4 så er man fattig.\nDet svarer til, ca., en hustandindkomst på omkring 360000.\nDer er sgu noget galt i DK, hvis man vil betegne det som fattig\nDet kan vel være der ikke er alverden til fornøjelser. Men fattig, nej.\nOg hvorfor skal en såkaldt grænse sættes i forhold til median indkomst.\nDet ville sgu da være signifikant bedre at kigge om, det rent fysisk er muligtr at overleve med indkomst x eller . Så til helvede med median indkomster.\nDerudover så bude hele debatten dreje sig om, hvordan der skabes jobs, så mennesker kan klare sig UDEN offentlig hjælp. Kan man klare sig selv, så er indkomsen sgu da bedøvende ligegyldig.\nEn sådan fattigdomsgrænse vil blive brugt til at retfærdiggøre "høje" lønningetr og overførselsindkomster, fordi vi da ihvertfald ikke må have nogle "fattige"\nLars F. Jensen og Per Andersen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 13:07\nen fordel at læse mere info her, og se helhedsbilledet,\n08. juni, 2013 - 13:42\n"Tjener du under 103.200 kroner om året, er du fattig"\nDet skal i ærgerligt talt ikke bestemme.\n08. juni, 2013 - 14:31\nDet er længe ventet at Danmark får en officiel fattigdoms definition. Men denne fattigdoms definition skal ikke bruges til at udpege enkelte personer, og det kan den heller ikke. Det er en statistisk social demografisk værktøj, til at vurdere hvordan samfundet udvikler sig. Det er brug for sådanne værktøjer, også når politikerne laver reformer mm, så de kan se hvordan reformer mm påvirker samfundet. Det er ikke i en kontekst af enkelte personer sådanne værktøjer skal anvendes. Man skal ikke finde nogle Karina’er eller andre der som enkelte personer passer ind i denne fattigdoms definition.\nNiels P Sønderskov, Elisabeth Andersen, Rasmus Kongshøj og Janus Agerbo anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 14:36\nKontanthjælpssatserne nu og efter 1. januar 2014: Hjemmeboende under 25 år (2.600 personer):\n* Før: 3.265 kroner.\n* Efter: 2.479 kroner.\nUdeboende under 25 år (6.600 personer):\n* Før: 6.767 kroner.\n* Efter: 5.753 kroner.\n25-29 årige (390 personer):\n* Før: 10.500 kroner.\nEnlige forsørgere (1900 personer):\n* Før: 13.952 kroner.\n* Efter 11.505 kroner.\nForsørger, som er samboende eller gift med en SU-modtager (250 personer):\n* Efter: 8.051 kroner.\nØvrige forsørgere (2.200 personer):\nFattigdommen i Danmark vil stige dramatisk, når ovenstående 2014 satser implementeres. Og mange vil blive SÅ fattige, at de hverken har nok til daglige fornødenheder og husly.\nHvad mon regeringen - og Venstre - vil gøre ved det?\nSkal der bygges husvildebarakker og fattiggårde? Og skal der oprettes suppekøkkener så de fattige har en mulighed for at overleve? Eller skal de have lov at dø af sult?\nLige nu blæser svaret i luften, men lur mig! Efter 1. januar 2014 vil der i løbet af kort tid opstå panik blandt ansvarlige politikere, der vil tvinge dem til at øge satserne. Alt andet vil TRODS ALT være FOR UANSTÆNDIGT. Selv for Thorning, Corydon, Vestager og Mette Frederiksen.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Peter Wulff, Klara Liske, Carsten Søndergaard, Jens Overgaard Bjerre, John Vedsegaard, Majbritt Nielsen, Jakob Saaby, Else Damsgaard, Steffen Gliese, Rasmus Kongshøj, lars abildgaard, Henrik Rude Hvid, erik mørk thomsen, Karsten Aaen, Heidi Larsen, Johann A, Tue Romanow, Reda Ammari, Lise Lotte Rahbek og Alan Strandbygaard anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 15:25\nPanik blandt politikere? Det tvivler jeg på. Det er jo ikke dem, som skal leve under den fattigdomsgrænse,\nmen formodentlig nogle dovne, nassende og mistænkelige borgere.\nJeg ved ikke hvordan det fungerer i din familie, men i de fleste familier med 4 personer, er der ofte kun de to voksne personer, som har en indkomst. Prøv at regne din forargelse igennem en gang til.\nDer bliver aldrig lønnet arbejde til alle igen. I så fald skal alle maskiner og robotteknikker afmonteres og folk skal igen til at knokle sig halvt fordærvede i fysisk knokkel.\nAt skabe arbejde for at skabe arbejde så folk har en beskæftigelse er nu forsøgt på utallige nyttesløse måder. Og det falder altid ud som ydmygelser, meningsløshed og tåbeligheder.\nEnten deler vi det lønnede arbejde,\nder skal udføres,\neller også må vi finde en anden måde ar arrangere samfundet på.\nElisabeth Andersen, Peter Wulff, Jørn Sonny Chabert, Carsten Søndergaard, Per Torbensen, Katrine Visby, Hugo Pieterse, Jens Kofoed, Herdis Weins, Else Damsgaard, Peter Nielsen, Heidi Larsen, Vivi Rindom, Rasmus Kongshøj, Anders Reinholdt, Dana Hansen, erik mørk thomsen, Sven Elming, Tue Romanow og Reda Ammari anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 16:36\nDet var næsten 50 % af befolkningen som blev pålagt at betale for at have en konto hos danske bank. Årsagen var at de havde for lidt penge til at det kunne betale sig for Danske Bank at have dem som kunder.\nSå mon ikke man kunne betegne 50 % af befolkningen som fattig?\nKurt Jørgensen, Peter Wulff, Carsten Søndergaard, Majbritt Nielsen, Per Torbensen, Katrine Visby, Jakob Saaby, Else Damsgaard, Peter Nielsen, Steffen Gliese, Anders Reinholdt, Lise Lotte Rahbek, Karsten Aaen og Sven Elming anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 19:31\nSom en af dem, der har prøvet, at være fattig, vil jeg anmode dem, der benægter problemet, svare på dette.\nSenes når ens børn kommer i gymmasiet, kan de ikke længer klare sig uden computer og internet.\nOg selv om, vi fik det på skrift, fra skolen rektor, at det var nødvendigt, ville kommunen ikke hjælpe.\nJeg var førtidspensions, og bl.a det, jeg kunne få hjælp til, var dette ikke nævnt.\nMåske kan man anmode, socialministeren, om at få lavet en undersøgelse over, hvor mange unge, der har evner, skoleudtaler, men som ikke komme i gymmaset, fordi forældre ikke har råd.\nMinisternen kunne også undersøge, hvad dette på langt sigt, koster samfundet!\nmedlem af landsledelsen, LAP\nElisabeth Andersen, Peter Wulff, Karsten Aaen, Carsten Søndergaard, Majbritt Nielsen, Per Torbensen, Steffen Gliese, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Tove Lodal og Dana Hansen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 21:06\n@Erik Mørk Thomsen:\nBetyder din beretning at dine børn aldrig kom i gymnasiet af den årsag at der ikke var råd til computer/internet til dem?\nKurt Jørgensen, Per Torbensen og erik mørk thomsen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 22:01\nDet vil sige at folkepensionister uden pensionsopsparing er fattige. Det ved vi jo godt, men nu er det så sat på tryk.\nPeter Andersen, Carsten Søndergaard, Steffen Gliese, Rasmus Kongshøj, christel gruner-olesen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 22:19\nLiselotte. Det er stadig en indkomst på omkring 150000/P.A. Det vil jeg under omstændigheder betegne som fattig. Så må man sgu idrette sig efter sin indkomst. 237000 er lig 20000 netto/måned. Hvi en familien på 4 ikke mageligt kan leve af dette, så er der sgu noget i vejen. Med en sådan indkomst er der rig mulighed for f.eks. friplads i daginstituinoer. Noget som andre betaler 2200.3800/måned for svarende til 4400-7600 brutto/måned.\nDet ville jo fremme motivationen til jobsøgning e del, hvis det .eks. kunne betale sig at tage et rengøringsjob til f.eks 110 i timen. Men når dagpenge er 108 og der ikke skal betales AMBI eller afholdes transport omk. Så er den økonomiske motivation lig 0.\nDer ka sagtens skabers fler arbejdspladser i DK. Men det kræver arkanter sænkninger af skatter og afgifter opg noget nytænkning. Fe.sk. skattefrihed for fuldtidsindkomster på f.eks. 10-11000/måned.\nAlt bør prøves i jagten på selvforsørgende mennesker i det private arbejdsmarked\nLars F. Jensen, Per Torbensen, Per Andersen og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n08. juni, 2013 - 22:25\nEndnu engang udstilles djøffernes verdensfjerne øffer, og et godt tiltag afspores med forkert fokus - fattigdomsgrænsen må naturligvis fastsættes ifht købekraften - her er jeg for en gangs skyld enig med Per Nielsen - de andres indkomst er i denne sammenhæng mindre interessant, end hvor meget jeg kan få for mine kroner, når jeg handler.\nKarsten Aaen, odd bjertnes, Majbritt Nielsen, Jens Kofoed og erik mørk thomsen anbefalede denne kommentar\nJeg sætter skam stor pris på selvforsørgelse.\nMen det skal være via arbejde der giver mening og udkomme uden skam.\nIdeer om at mennesker skal rydde op efter herremænd, som vil have tjenestefolk og livegne til at rydde op efter sig uden reel løn,\nog mennesker som mener, at andre mennesker har fortjent at leve i småbure og med køkkenaffald som mad fra storkøkkener\nsom kaniner for at overleve og føde den næste generation af bur-slaver,\ndem har jeg ikke den store fidus til.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Karsten Aaen, Carsten Søndergaard, Majbritt Nielsen, Katrine Visby, Hugo Pieterse, Jakob Saaby, Peter Nielsen, Else Damsgaard, lars abildgaard, Keld Sandkvist, Rasmus Kongshøj og erik mørk thomsen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 00:23\nKære Poul Skov\nUndskyld det sene svar, alle mine unger, har fået en uddannelse, også på meget højt\nHvordan jeg fik det betalt, vil jeg ikke fortælle om, måske en H. C. Andersen hisstorie om det,\nmedlem af landledelsen, LAP\n09. juni, 2013 - 00:29\nPer Nielsen hvor Spinner du de tal fra, der er tale om 103.500,- for en. Voksen hvilket for to personer giver 206.400,-\nDet giver 17.200,- mdr. Brutto.\nDesuden hvorfor skal vi tage den diskussionen om og om igen, det er ikke børnefamilierne der er de virkeligt fattige, hvor svært er det at få banket ind i jeres tykke knold, det er singler og de barnløse par der er de reelt fattige. Fordi disse ikke får tilskudsordninger her, der og alle vegne men må leve for det lille beløb de måtte få skrabet sammen. Desuden vil jeg råde især de liberale. Markeds fanatikere til at kigge lidt på leveomkostningerne i København!! Så kan det være de vil fatte at man kun lige akkurat kan leve for 8-9000,- Netto.\nPer du grænser til det bundnaive, hvad tror du der sker når vi omstrukturere skatten, du får et gæt!!!\nJeg kan fortælle så meget at kort efter ville samtlige lande i konkurence med os følge trop, hvilket vil udhule den forskel vi skabte hurtigere end vi når at får noget ud af det.\nPer Nielsen, man kan ikke have alle i arbejde, det er utopi, hvilket alle ved som har bare en smule forstand på sagerne. En betragtelig del af de folk i det nuværebde matchgruppe 2 og 3 er ikke noget der kan give ordentligt profit for en arbejdsgiver, simpelthen fordi mange enten har nedsat arbejdsevne, har store alkohol/stofmisbrug eller har dårlige sociale egenskaber eller på anden vis har stået uden for arbejdsmarkedet i årevis, hvilket gør dem enten komplet eller delvis uegnet til arbejdsmarkedet, disse individer hvoraf der er adskillige tusinde kan max drømme om et arbejde der er designet til dem, det er meget utænkeligt at de nogensinde ville kunne forsørge sig selv uden offentlig støtte. Og skære du i indkomster til statskassen ja så ved vi alle med en smule forstand godt hvor de vil ende, som tiggere, tyve, prostituerede og lig. På dit, mit og vores gadehjørne. Men ak det er jo nok det du ønsker er rent klasse samfund hvor alle der ikke er rige er fattige.\nKurt Jørgensen, Karsten Aaen, Jens Overgaard Bjerre, Majbritt Nielsen, erik mørk thomsen, Vivi Rindom, Keld Sandkvist, Rasmus Kongshøj og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 00:30\nUndskyld 103.200. Tastefejl\n09. juni, 2013 - 00:36\nFat nu at folk arbejder af andre grunde end penge, folk søger og tager altså arbejde selvom den økonomiske gevinst er minimal.\nDesuden er det arbejdsgivernes pligt at skabe Jobs, ikke den arbejdsløse.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Peter Wulff, Karsten Aaen, Carsten Søndergaard, Jens Kofoed, Peter Nielsen, Else Damsgaard, Steffen Gliese, Keld Sandkvist og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 02:14\nEgentlig bør man operere med to fattigdomsgrænser, en relativ og en absolut.\nDen absolutte fattigdomsgrænse handler om hvorvidt den fattige har adgang til det, der betragtes som fornødenheder, for eksempel mad, tøj, bolig, varme osv. En sådan fattigdomsgrænse vil løbende skulle justeres i forhold til de reelle leveomkostninger og samfundets skiftende opfattelse af hvad der er nødvendigt for at opretholde en anstændig livsførelse. For 20 år siden var internet til gymnasieelever ikke nødvendigt, og for 100 år siden var elektricitet ikke nødvendigt.\nDen absolutte fattigdomsgrænse kan dels give et oplyst beslutningsgrundlag, når de sociale ydelser og mindstelønningernes størrelse skal fastlægges, dels kan den hjælpe med til at sætte fokus på den fuldstændigt oversete debat om leveomkostningernes himmelflugt.\nFattigdom handler imidlertid ikke kun om hvorvidt man har mad på bordet og tag over hovedet, fattigdom er i mindst lige så høj grad et socialt fænomen, for når folk bliver ramt af fattigdom, mister de ikke kun materielle goder; de bliver også udelukket af normalsamfundet fordi de ikke har råd til at deltage i almindelige sociale aktiviteter. Derfor bør en relativ fattigdomsgrænse, baseret på medianindkomst, også anvendes. Den relative fattigdomsgrænse sætter nemlig fokus på den sociale eksklusion som er en af de tungeste konsekvenser af fattigdommen.\nDet er derfor rigtigt godt at vi nu endeligt får en 'statsautoriseret' fattigdomsgrænse, der forhåbentligt kan gøre det sværere for borgerlige politikere - på begge sider af "rød klovn vs. blå klovn"-cirkusset - at krybe uden om det sørgelige faktum at vi har fattigdom i Danmark, og at den politiske elites beslutninger har som direkte konsekvens at flere borgere kastes ud i fattigdom.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Carsten Søndergaard, randi christiansen, Katrine Visby, Jens Kofoed, Mikkel Nielsen, Per Langholz, Steffen Gliese, lars abildgaard, erik mørk thomsen og Vivi Rindom anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 03:07\nDet grænser til det absurde at definere fattigdom i forhold til medianindkomsten af befolkningen. Det betyder, at hvis alle danskere pludselig blev 10 gange rigere, så ville andelen af fattige ikke ændre sig en tøddel. Hvad mon de siger til det i Afrika eller i Indien?\nFattigdombegrebet bliver på den måde udvandet. Hvis naboen kører i Mercedes og jeg kun kører i Folkevogn, så er jeg fattig. Fattigdom og misundelse bør adskilles som begreber. Kan vi virkelig være bekendt at operere med en national fattigdomsgrænse, der er uafhængig af nationalindkomsten? Vi fortæller hermed resten af verden, at det værre for en hvid at være fattig end det er for en neger eller en asiat.\n09. juni, 2013 - 06:31\nMeget forståeligt, at CEPOS er utilfreds. For det første er der ingen af CEPOS interessegrupper, som bare kommer i nærheden af denne grænse. For det andet er der sikker en hel del fra CEPOS interesse gruppe, som lever af skattemæssig "underskud" så det på papiret tjener - 103.200 og alligevel bor i million villaer på Strandvejen eller hvad de veje nu hedder.\nHvad skulle vi da gøre uden CEPOs's daglige øjenåbner kommentarer til alle os.\nKurt Jørgensen, Peter Wulff, Karsten Aaen og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 06:34\nHvorfor hører vi aldrig fra et politisk modstykke til CEPOS i medierene? Er det kun mig, som er træt af det daglige CEPOS medie cirkus? Betaler CEPOS usel mammon til de danske medie for at blive citeret dagligt?\nAltså jeg forstår det ikke. Er der nogen derude, som vil oplyse mig!\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Karsten Aaen, Carsten Søndergaard, Peter Andersen, randi christiansen, Lise Lotte Rahbek og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 06:55\nMine tal basere sig på en omregning fra netto 237000 for en familie på 4 til den brutto indkomst du ca. ville skulle have for at opnå netto 237000. Med ca. 33% skat giver det brutto 360000 varende til 180000/voksen lig 15000/måned pr.voksen.\nFor en enlig svarer det til omkring 157000 brutto eller 13000/måned.\nEn enlig har alt andet lige hellere de samme udgifter som en familie, derfor lavere ydelse. Det er vel logisk.\nMHvis ikke den økonomisk motivation er til stede, så er incitamentet ikke det maksimale.\nArbejdsgiverne og deres kunder skaber job der hvor det kan betale sig og hvor kunderne efterspørger ydelser og varer.\nKontanthjælp skal vel lt andet lige hellere ikke være til mere end overlevelse. Jeg vover stadig påstanden at forsørgere godt kan leve fornuftigt med rettidig omhu.\nKunne vi få skabt en masse job i f.eks. service sektoren, så ville disse job kunne bestrides af mennesker som normalsvis aldrig får job. Eller få produktionsvirksomheder til at lade være med at flytte ud.\nKunne vi bare få mennesker på dagpenge samt matchgrupperne 4 og 5 i job. Så var vi jo kommet uhyggelig langt.\nDet er jobskabelsen som er udfordringen ikke n latterlig såkaldt fattigdomsgrænse.\nEt job er et job. Så er det sgu da bedøvende ligegyldig om det som regøringshjælp, havemand eller lign for private. Menningsfuld er at sørge for sig selv.\nSom sagt med 10-11000 skattefri, så villearbejdsgiverne have adgang til "billig" arbejdskraft og der ville være et incitament til at tage job kontra kontanthjælp. Kombiner det med et 2 lags dagpenge system.\nHvor du har kaninbure og rester fra hoteller fra, det ved jeg ikke\n09. juni, 2013 - 08:35\nNej, Per Nielsen, et job er ikke et job, beklager. Det ses iøvrigt alle vegne - og det, der ses, er resultatet af det lave fødselstal, så det f.eks. ikke længere synes at være muligt at skaffe unge til fritidsjob en masse steder, hvor de ellers har fyldt godt op.\nDet giver så faktisk nogle unge, der ikke tidligere kom i betragtning, en chance, kan man se. Måske er det godt, jeg ved det ikke, jeg er vokset op med, at det grænser til udnyttelse af folk, der ikke selv kan bestemme - og i højere grad end dengang, hvor der var tale om at gå til hånde hos den lokale håndværker eller købmand, fordi de relativt større virksomheder også udraderer enhver illusion om at gøre noget af et godt hjerte.\nOmvendt kan jeg godt se problemet, hvis der er for få, der søger disse job.\nJeg bliver også forundret, når jeg sidder i toget og hører en ingeniørstuderende besvære sig over at skulle knokle meget mere på sit studium end nogle af dem, hun har gået i gymnasiet med - som argument for måske at skifte. Jeg ved det ikke - jeg er vokset op med, at man løser opgaverne og tager udfordringerne, når de er der. Måske er det anderledes for nutidens unge? Jeg ved det ikke, jeg ved ikke, hvad og om de tænker,\nKurt Jørgensen, Karsten Aaen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 10:58\nEn enlig på kontanthjælp har ikke de beløb, du taler om. Vedkommende har 10.300 brutto - og måske lidt boligsikring, hvis huslejen er høj.\nDu må i gang med at lave helt andre beregninger.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Karsten Aaen, Vivi Rindom og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 12:15\nEgentlig er jeg tilhænger af at man gør det målbart at tale om hvornår man må siges at være fattig, men tallet som er fremkommet her ved at dele nogle tal med hinanden forekommer besynderlig. I stedet skulle man beregne en fattigdomsgrænse ved at tage udgangspunkt i hvilken minimumseksistens man bør kunne forvente som borger i dette land. Her tænker jeg på hvilket beløb det som minimum koster at spise, skal man have PC og TV? skal man kunne rejse på ferie?, gå på restaurant, hvor tit skal man kunne købe nyt tøj etc. At tage udgangspunkt i behov må være bedre end i tal.\nPå den måde kan man se hvem der reelt har problemer med at leve et liv på et niveau som vi alle kan acceptere.\nJeg vil sige at kr. 103,000 efter skat og med en formue på op til kr. 100.000 er ikke fattig i min bog.\n09. juni, 2013 - 12:18\nJeg savner stadig at finde ud af om det er indkomst før eller efter skat, men på baggrund af artiklens oplysning om at det vil gælde for 42200 personer antager jeg at det er før skat og det er godt nok ikke ret meget.\nHvad jeg dog synes er mere opsigtsvækkende er at medianindkomsten faktisk kun er 206400 kr, d. v. s. at halvdelen af befolkningen har en indkomst før skat på under. Da gennemsnitsindkomsten så vidt jeg husker ligger omkring 370000 kr kan man uddrage at rigtigt mange tjener meget lidt og få rigtigt meget altså at spredningen er stor. Det vidste jeg nok i forvejen, men at gabet er så stort er overraskende.\nKurt Jørgensen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 12:48\nJeg kan se jeg lavede en lille fejl i går skrev hvis brutto hvor der skulle have stået netto.\nAnyway. Per ifølge mine beregninger er det nu snare 12000/mdr. 144.000,-/Annum. Med den form for indkomst har du ikke råd til ditten og datten som du nok har indregnet for at få en indtægt på 13000/brutto. At have 8600,- netto er altså ikke meget i københavn, tag og tjek boligudgifterne, el, vand, varme og gas ud og så kan du forhåbentligt indse af beløbet hurtigt får ben at gå på. Lige nu er det faktisk nærmest umuligt at få en bolig på under 6-7000,- Excl. Udgifter i København, medmindre du har et godt netværk eller har stået i et boligselskab siden du var en lille pode.\nPersonfradraget sætter jo ned til de 40.000,- Annum. Og i kbh. Betaler man 37% i skat, blot til oplysning.\nPer en enlig har stortset de samme udgifter til bolig som et par i københavn, for der eksistere stortset ikke billige boligere herover længere. Ja par med barn/børn har givetvis flere udgifter men de får også lidt over 1000,- fra staten oveni når de er i den indkomstgruppe når de har små børn. Ja det er selvf. Stadig ikke meget ekstra men man skal stadig huske at det er billigere at være to om huslejen og faste udgifterne end en enlig.\nPer som det er nu kan du knap og nok overleve på en kontanthjælp i København, det er da også sygt at denne nu befinder sig et godt stykke under fattigdomsgrænsen.\nMen ingen af disse enlig, samboende med børn eller ej får det svært for et sådan beløb, ja det kan givetvis lige lade sig gøre, men hellere ikke andet end lige præcis.\nKurt Jørgensen, Karsten Aaen, Jakob Saaby og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 13:46\nDu kan ikke sammenligne det at leve i dk og Indien. For det det kræver at overleve for i kbh. Ca 7-8.000,- kan du leve som en velhavende i Indien. Dvs. Du kan tage toget på første klasse, tage fly i ny og næ, bo godt, spise alle dine måltider ude hver dag samt have råd til at gå på en kaffebar hver evig eneste dag og stadig have råd til alt muligt andet ved siden af !\nSå derfor kan du godt pakke din argumentation sammen, lig også mærke til at i Indien lever altså næsten halvdelen af alle dem som lever under sultegrænsen og det er på trods af at det er en af de billigste lande at leve i.\nSå glem alt om at sammenligne de to landes fattige.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen og Jakob Saaby anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 14:23\n"237000 NETTO for en familie på 4 så er man fattig.\nDet kan vel være der ikke er alverden til fornøjelser. Men fattig, nej."\nDin sidste sætning hæfter jeg mig ved. Og netop at du mener dette bekymrer mig meget. Har man et ganske almindeligt job - hvad som helst - bør man da kunne have et liv der tillader en rimeligt mængde fornøjelser.\nEt (fuldtidsjob)job er et job, og skal da kune give en nær gennemsnitlig mængde fornøjelser, ellers er da tale om et slavelignende forhold - synes du ikke?\nNoget helt andet er selvfølgeligt folk på overførselsindkomst, i et sundt jobmarked uden arbejdsløshed som vi ser fortiden. De skal jo have en eller anden motivation til at finde et job, dvs. den gennemsnitlige mængde fornøjelser...\nJa! Du har 100% ret! Det er jo netop eens "peers" man skal sammenligne sig med.\nSjovt nok bliver der altid lavet sammenligninger med lande som Indien og central afrikanske lande, af folk som Joakim B. Olsen. At folk de lader sig narre af den slags argumentation er højest mærkværdigt. Jeg tror det kan skyldes 1. uuddannethed i almen forstand, 2. at man gerne vil lade sig narre i bekvemmelighedens tegn.\n09. juni, 2013 - 14:37\nTværtimod. Det er lige på kornet. Et lands bruttonationalprodukt er et udtryk for indbyggernes kollektive købekraft. Der et altså allerede taget hensyn til priser og øvrige leveomkostninger. Du glemmer måske, at en ikke uvæsentlig del af en danskers forbrug leveres af det offentlige. Der er fx gratis skolegang og lægehjælp, SU og folkepension samt bistandshjælp. Dertil kommer den i de fleste lande ufattelige luksus, at det er gratis at gå på universitetet. Min hovedanke er, at fattigdomsgrænsen sættes i et fast forhold til medianindkomsten. Det betyder, at selv massive stigninger i bruttonationalproduktet ikke nødvendigvis påvirker andelen af "matematisk fattige". Det er en provokation overfor denne verdens rigtige fattige.\nFuldsændig håbløs måde at udregne fattigdom på. Hvis naboen stiger i løn bliver jeg mere fattig. Hvis den øvre halvdel går ned i løn bliver der færre fattige. Man skal nok være politiker for at tro på at sådan en model kan benyttes til noget som helst.\nSom Rasmus Kongshøj skriver 9/6 kl. 2.14, så er det rigtige selvfølgelig at operere med både en 'relativ' og en 'absolut' fattigdomsgrænse.\n09. juni, 2013 - 16:52\nDu snakker om utopi scenarioer, for der er absolut intet der indikere at sådan noget skulle ske indenfor nogen overskuelig fremtid.\nJa jeg kan godt se det er frygteligt i at procentdelen af matematiske fattige stiger en mikro smule, såfremt scenarioet bliver opfyldt (sarkasme kan forekomme). Uha da da hvor er det frygteligt. Du får næsten til at lyde som om at folk der lever lige omk. fattigdomsgrænsen svømmer i penge. Hvor herre bevares til hest.\nI dag kan man lige akkurat overleve på en fattigdoms løn og ydelse, dvs. betale dine faste udgifter og få mad på bordet. At den nyskabte definition skulle være en fornærmelse mod staklerne i Indien, må siges at være total langt ude. Jeg kan godt garantere dig for at de også er bedøvende ligeglad med definitioner på fattige i dk og sådanne definitioner i det hele taget, for de tænker blot på om de får noget at spise til aften! Hvordan rigmænd og andre borgerlige overhovedet kan komme på sådanne åndsfraværende argumentationer, er mig er mysterie og noget jeg intet til overs har overfor. Og at de selvsamme individer gøre sig til moralens vogtere og lige pludseligt for første gang i deres liv får lyst til at tage verdens fattiges parti. Burde egentligt ses som værende en smule små komisk, hvis det ikke var fordi det kommer fra individer der ikke har gjort andet end udnytte de selv samme fattige til dagligt basis, hvilket gør deres moralske prædiken direkte usmageligt,\nSå Hellerup drengene kan godt droppe deres fornærmethed på andres vegne, for når det kommer til stykket er det dem der er fornærmet.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Vivi Rindom, Rasmus Kongshøj og Majbritt Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 17:41\nSå ud fra regeringens logik - hvis vi gav alle de 40.000 fattige 2 mio. kroner hver, ville vi I Danmark stadig have et stort antal fattige!?\nFørst når alle danske borgere tjener nøjagtigt det samme (om det så er 50.000 eller 50 mio.) er der ikke flere fattige i landet.\nMen det ville jo være en katastrofe, for så mister "godhedsindustrien" jo sin berettigelse og må ud at finde sig et rigtigt arbejde!\n09. juni, 2013 - 18:07\nJens E. Hansen:\nJeg vil gerne have en definition på "godhedsindustrien" .Hvem er det helt konkret?\n09. juni, 2013 - 18:39\nCEPOS Martin Ågerup synes ikke man er fattig, hvis man har 8600 kr. om måneden.\nMan kunne næsten unde ham at prøve at skulle leve på den løn efter skat. Hvor finder man i lejebolig under 5-6000 kr. og så kommer de faste udgifter: varme, el etc.\nSelv kan jeg glæde mig til et liv, som pensionist på 6.5oo Svkr. efter skat, for den danske pensionsstyrelse kan ikke bestemme sig for, om jeg skal få en klat fra DK også, men sandsynligvis havner det ikke over 8500 kr alt i alt. Altså blir jeg fattig.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Rasmus Kongshøj og Majbritt Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 19:01\nJacob. Jeg vil have det ganske udemærket med, hvis en gruppe mennesker trods fuldtidsarbejde "kun" har til dagen og vejen.\nAlt må være bedre end offentlig forsørgelse\nHvis der er mangel på billige boliger i København, så er det et særskilt problem.\n09. juni, 2013 - 19:19\nDu mener, at folk på dagpenge ikke tager lavslønsjob, fordi det ikke kan betale sig for dem. Hvad er så din forklaring på, at enlige på kontanthjælp ikke tager dem? Det kan nemlig sagtens betale sig? Kunne det være fordi, der faktisk ikke er job til alle, selv når man regner alle "skodjobbene" med ? Jeg har lige chekket, hvor mange hotjob - det er dem, der ikke kræver kvalifikationer - der udbydes i region Syddanmark. Der er 14 !\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Karsten Aaen, Rasmus Kongshøj og Majbritt Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 21:22\nDet godt jeg fik det at vide, ellers havde jeg slet ikke selv have tænkt på det. Og det såmænd, tror jeg, "farligt" først at opdage, når det er for sent.\nGrunden til at jeg ikke selv har opdaget denne rigtige grimmert, ar, at jeg altid briger langt færre penge end jeg har. Derfor er jeg ikke fattig.\nMen det da godt at vide.\n09. juni, 2013 - 21:30\nDu kan finde en billig lejebolig i provinsen, mange steder kan du også købe et billigt hus for en symbolsk udbetaling.\n09. juni, 2013 - 21:52\nJa lad os da endeligt få endnu flere kommuner med mange social udsatte, med hertilhørende sociale og økonomiske problemer, for der ingen tvivl om at det nok skal blive hyggeligt .\nHvis ikke så skal de rige nok hygge sig når det kun er dem der har råd til at bo i København, Århus etc.\nKurt Jørgensen, Elisabeth Andersen, Carsten Søndergaard, Rasmus Kongshøj og Majbritt Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 23:21\nJeg er forarget! At der ikke en eneste journalist, som har luret denne 'ekspertgruppes' konklusioner ud. Hvor er Ældresagen? Hvor er socialministeren? Sidder de og hyggefniser den?\nDet der er sket, er, at man har været nødt til at trylle den ned til 50% af middelindkomsten, kalde den en medianindkomst, og IKKE som andre lande bruge 60%. Og hvorfor ikke det? Fordi, hvis man brugte den regnestandard, altså de 60%, som ellers er gældende i andre lande, så ville en Dansk folkepensionist være under fattigdomsgrænsen. Altså betegnet som fattig. Han eller hun har i ren folkepension, ja gæt engang: 103.000 kr., når skatten er trukket. Og DERFOR har man været 'nødt' til at hive den ned på de 50 procent af middelindkomsten.\nDet er ren politik fra 'ekspertgruppes' side. Men, at der ikke er en eneste journalist, som kan lægge to og to sammen og få det til fire, og spurgt til denne side af sagen, viser kun, at de ikke aner noget om de faktiske forhold i landet. Gud fri mig vel. Selvom han, som journalisterne, nok også ligger i den høje ende af indkomsterne....\nKarsten Aaen, Per Pendikel, Carsten Søndergaard, Rasmus Kongshøj og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n09. juni, 2013 - 23:30\nEr man medlem af et byråd, kan man altså ikke være fattig, med mindre man ikke har andre indtægter.\nVederlaget for byrådsarbejde udgør i 2012 78.640 kr. kr.\nByrådsmedlemmer der har et eller flere hjemmeboende børn under 10 år modtager desuden et tillæg på 13.107 kr. Tillægget udbetales uafhængigt af antallet af hjemmeboende børn.\nBorgmesterens vederlag er fastlagt af Velfærdsministeriet. Vederlaget afhænger af antallet af indbyggere i kommunen. Borgmesterens vederlag i 2012 er 815.305 kr.\nBorgmesteren tjener 825.939 kr.\n1. viceborgmester 73.838 kr.\nRådmændene tjener 659.482 kr.\nAlle øvrige medlemmer i Aarhus Byråd modtager et grundvederlag på 79.665 kr.\nFormand for Teknisk Udvalg og Børn og Unge-udvalget: 81.531 kr.\nFormand for øvrige faste udvalg, Udvalget for Børn og Unge (tvangsfjernelse mv.) og Aarhus Havns bestyrelse: 54.356 kr.\nMedlem af Teknisk Udvalg og Børn og Unge-udvalget: 42.333 kr.\nMedlem af øvrige faste udvalg, Udvalget for Børn og Unge (tvangsfjernelse mv.): 28.222 kr.\nMedlem af Aarhus Havns bestyrelse: 45.490 kr.\nEt byrådsmedlem kan få godtgjort tabt arbejdsfortjeneste, der vil dog ske en reduktion på 20.000 kr. i det faste vederlag.\nByrådsmedlemmer, der har hjemmeboende børn under 10 år, har ret til et børnetillæg på i alt 12.071 kr., uanset antallet af børn.\nBorgmester og rådmænd er berettiget til en pension, som er afhængig af, hvor længe den pågældende har beklædt posten. Fx. vil en person, der har været rådmand i fire år, fra vedkommende fylder 60 få udbetalt 151.507 kr. om året; beløbet vil falde til 138.001 kr. ved pensionsalderen. De tilsvarende beløb for en borgmester er 167.918 kr. og 154.412 kr. (2010)\nDisse beløb inkludere ikke gratis frokoster, drikkelse og andre frynsegoder.\nOg så tør jeg slet ikke kikke på hvad det koster i København.\nKurt Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Mette Olesen og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n10. juni, 2013 - 00:05\nLad os lige starte med at regne rigtigt. Et beløb på 103.300 kr/år efter skat skal vel for det første omregnes fra 2010 til 2013 tal (Folkepension for en enlig er fx stedet godt 6,5% siden 2010).\nFor det andet burde det være overkommeligt at omregne fra et beløb efter skat (bes) til den indtægt som kan give samme beløb.\nTallene for 2013 er: personfradrag pf 42000, gennemsnitlig skat gs 0,375 , bruttoskat bs 0,08.\nBruttoløn= ((bes - pf)/(1-gs) + pf ) / (1 - bs) =\n((103300 -42000) / 0,625) / 0.92 = 152.250 kr ~ 12,688 kr/md\nMen her bør grænsen 103.300 hæves til de aktuelle 2013 tal.\nDet er sværere at regne på familier og især at familier med alders-afhængig børnecheck.\nFor det tredje er det mig mærkeligt, at de betydelige fri goder som bla skole, sundhed og folkepension ikke indregnes for os alle. Disse frie, næsten frie goder vægter jo langt mere for folk med begrænsede midler end for andre.\n@ Lise Lotte Rahbek "Der bliver aldrig arbejde til alle igen" - Det sagde rigtigt mange også først i 1980ërne, uden at der var meget langsigtet sandhed deri. Det viste sig at være noget fælt vrøvl.\nDet er måske rigtigt, at vi må sikre, at folk, der faktisk kan lære og forstå også gør det, og ikke optager/stjæler de mest simple jobs fra de allersvageste.


De bedste sunde bananvafler | Mummum De bedste sunde bananvafler – Mummum\nSpicy kylling i fad med soltørrede tomater, taandori og løg\nEn lækker og nem hverdagsret, som bare bugner med god smag og stærke krydderier. Den tager 30 mi\nVi har længe været ved at udvikle på vores opskrift på sunde bananvafler og vi har gerne ville lave en opskrift med havregryn, da det er en let tilgængelig vare og mætter godt. Vi har bare haft problemer med, at de bliver rimelig kompakte, når man bruger havregryn – men det tror vi, at vi har fundet løsningen på nu! De her blev i hvert fald rigtig gode. De var luftige, sprøde og overhovedet ikke en snært af at være kompakte. Vi kunne slet ikke få armene ned igen!\nVi har fundet ud af to ting i forbindelse med at lave disse vafler. To ting, som vi mener er rimelig essentielle for at undgå, at de bliver kompakte.\nHviletid! Det er vigtigt, at man lader dejen hvile 15-20 min, efter man har lavet den. Det giver den tid til at samle sig og den bliver lige en tand tykkere. Man skal derfor ikke altid føle sig fristet til blot at tilføje mere fylde. Havregrynene udvider sig, så hvis man tilføjer for meget havregryn, så bliver de altså kompakte.\nDel æggene. Vi har haft stor succes med at dele æggene i blommer og hvider. Blommerne bliver blandet sammen med dejen og de resterende ingredienser, hvorimod hviderne bliver pisket stive og vendt i til sidst.\nOpskrift (cirka 10-12 stk.):\n2 stk. bananer (meget modne!)\n2 spsk. suvida gylden (kan købes her) – kan erstattes af alm. brun farin eller sukker\n1 scoop vaniljeproteinpulver (kan udelades og erstattes med 2-3 tsk. vaniljepulver)\n75 g. havregryn blendet til mel\n2 spsk. mandelmel (kan udelades og der erstattes blot med 10 g. havregryn)\n2 spsk. smeltet kokosolie\n1. Bananer, æggeBLOMMER og mælk placeres i en skål og blendes sammen med en stavblender.\n2. Havregryn blendes til mel (vi gjorde det i en minihakker). Hvis man ikke kan blende det til mel, så kan man også tilsætte det til blandingen og blot blende videre med stavblenderen.\n3. Havregryn, suvida gylden, vaniljeproteinpulver, mandelmel, smeltet kokosolie og bagepulver og rør det hele godt sammen.\n4. ÆggeHVIDER piskes stive. De skal være så stive, at man kan vende skålen på hovedet uden, at hviderne falder ud.\n5. Hviderne foldes til sidst i dejen.\n6. Bages i et vaffeljern, som er smurt med lidt kokosolie.\nSmå sunde tahin-bites (5 ingr\nDanerolles croissanter med den...\nEn lækker og nem hverdagsret, som bare bugner med god smag og stærke krydderier. Den tager 30 min. at lave og passer sig selv og …


8 grunde til, at du skal onanere på din menstruation - Liv\n8 grunde til, at du skal onanere på din periode\nHar du altid dårlige menstruationskramper? Ikke alene kan onanering hjælpe med smerten, der er også masser af andre fordele, når du har Big O i løbet af din periode\nNår du er krøllet op på sengen med en varmt vandflaske presset mod din mave i løbet af den tid af måneden, kan det være den sidste ting du har i tankerne at have en orgasme. Imidlertid kan onanere faktisk være den eneste ting, der får dig til at føle dig lykkeligere og fjerne tankerne fra smerten.\nIfølge en undersøgelse foretaget af University of Charlottesville , de kvindelige deltagere blev fundet at lide at onanere mest, når de var på deres periode sammenlignet med andre faser af menstruationscyklussen. Handlingen med selvglæde kan også hjælpe med at lette noget af det ubehag, du oplever i løbet af din periode. Er du villig til at finde ud af mere? Her er otte grunde til, at du skal onanere på din menstruation.\n8 grunde til, at du skal onanere i løbet af din periode. Du føler dig måske mere ophidset end normalt\nOplever du, at du lettere bliver vækket i løbet af din periode? Ifølge forskning foretaget af University of Chicago , er der en seks-dages fase i deltagernes månedlige cyklus, hvor deres sexlyst virkede højere, og det faldt sammen med den samme tidsramme som deres periode. Dette kan skyldes, at vores testosteronniveauer er lidt højere end normalt, hvilket påvirker vores libido. Kvinderne i undersøgelsen følte ikke kun sig mere seksuelt aktive, de havde endda flere seksuelle fantasier også. Da du sandsynligvis allerede er tændt, hvorfor ikke glæde dig over at tilfredsstille dine behov?\nMicha Nowicki / 123RF.com Du kan have et stærkere og længere orgasmebillede\nHvis du vil opleve bedre orgasmer , at onanere på din menstruation kan være en god måde at gøre det på. Udover at øge din libido kan de højere testosteronniveauer også få dig til at få mere intense og behagelige orgasmer. Ændringer i dine hormonniveauer kan også få dig og dine damedele til at føle sig mere følsomme og øge fornemmelserne af din orgasme. Og perioden blod, som du måske finder icky? Det giver ekstra smøring, hvilket gør onani til at føles mere behageligt.\nAnna Denisova / 123RF.com Orgasmer kan hjælpe med at reducere billedet af menstruationskramper\nFrygt for at få din menstruation på grund af dårlige menstruationskramper? Den gode nyhed er, at onanering kan hjælpe dig med at lindre noget af smerten. Når du glæder dig og når en orgasme, vil det forbedre blodgennemstrømningen til kønsorganerne. Forøgelsen i blodgennemstrømning og din krops frigivelse af hormonet oxytocin under orgasmen kan hjælpe med at lindre smerter naturligt. Hvis orgasmer kan mindske smerter, er det helt sikkert en god ide at have flere af dem for at lette dit ubehag!\nprimagefactory / 123RF.com Du får et bedre billede\nOnanering kan udløse frigivelse af kemikalier kaldet endorfiner, der hjælper dig med at slappe af. Hormonet oxytocin kan også skabe en beroligende virkning og få dig til at føle dig søvnig efter dit klimaks. Hvis du har problemer med at få en god nats hvile, kan det være en god måde at få et dyrebart øje på at få en orgasme.\nPei Ting Hung / RF123.com Oprydning er let billede\nVær ikke bekymret for at lave et rod. Der er et par enkle ting, du kan gøre for at minimere oprydningen. Du kan bære en tampon eller menstruationskop og fokus på at stimulere din klitoris, så der er minimal væske. Og hvis du foretrækker vaginal penetration, behøver du ikke undgå det. Bare gør det i brusebadet, så du nemt kan rydde op bagefter eller lægge på et håndklæde, når du ligger på sengen.\npropan generator køre tid lommeregner\nDet er også fint at bruge sexlegetøj —Dæk det med kondom for nem oprydning eller bare vask det med sæbe og vand før og efter sessionen. Det er også en god ide at forberede væv og babyservietter på forhånd, så du nemt kan nå ud til dem, når du er færdig.\nSiam Pukkato / RF123.com Det er en fantastisk form for selvplejebillede\nNår du er på din menstruation og føler dig nede, kan du ende med at binge-se på dit yndlingsprogram i behagelige sved, mens du smutter væk på komfortmad. Hvis det stadig ikke gør tricket, hvorfor så ikke forkæle dig selv med en fornøjelse for at jage blues væk? Endorfiner, der frigøres under en orgasme, kan hjælpe med at forbedre dit humør og give lindring fra stress. Det kan også øge din selvtillid og få dig til at føle dig mere sexet, hvis du har været elendig og utiltrækkende.\npaulphoto / RF123.com Der er intet negativt billede af bivirkninger\nOnanering af menstruationen påvirker ikke din menstruationscyklus på nogen måde eller forårsager negative bivirkninger. Faktisk er onani en normal og sund aktivitet, der kan udføres hver eneste dag. Bare øv god menstruationshygiejne og vask hænder og legetøj før og efter brug af dem. Sørg også for at rengøre dine intime dele ordentligt, da du vil være mere sårbar over for infektioner under din menstruation.\nbelchonock / RF123.com Det er bedre end periodekøn\nHvis du føler dig selvbevidst om at have sex mens du er på din menstruation , at lege med dig selv kan hjælpe dig med at være rolig og virkelig give slip, mens du hygger dig. Det er også mere sikkert - du behøver ikke bekymre dig om at blive gravid eller få en STI (seksuelt overført infektion) fra din partner. I slutningen af dagen er du den mest fortrolige med din krop og er den bedste person til at give dig selv en tåkrøllende orgasme, når du måtte ønske det.\nhvordan man skærer bølgepap i glasfiber\nbadger 500 knap til nulstilling af affald\nspansk rengøringsdame familie fyr\ner dåsekiks gode efter udløbsdatoen\nhvilken størrelse træskørt til 9 fod træ\nblå med gult lighedstegn


Har du en inflammatorisk gigtsygdom, og går du med tanker om graviditet og ønsket om at få børn? Så skal du ikke opgive drømmen på forhånd. For gigt er ingen hindring for at blive mor – nøgleordet er planlægning. Læs mere og få gode råd i vores interview med overlæge Hanne Lindegaard.\nFlere og flere kvinder med inflammatorisk gigtsygdomme bliver i disse år gravide og får børn. Går du med ønsket om at blive mor, vil din gigtsygdom ikke være en hindring. Det kræver blot grundig rådgivning, regulering af medicinen og ikke mindst en konkret plan, hvis din gigtsygdom bliver forværret.\n"Læger mente indtil for få år siden, at det var klogt at holde sig fra at blive gravid, hvis man f.eks. havde leddegigt eller psoriasisgigt. Men sådan er det heldigvis ikke længere! Både inflammatoriske gigtsygdomme og bindevævssygdomme bliver i dag behandlet mere effektivt, og kvindernes hverdag fungerer ofte godt. Vi reumatologer har også fået mere erfaring med at justere medicinen."\nSådan siger Hanne Lindegaard, der er overlæge på Reumatologisk Afdeling på Odense Universitetshospital. Hun har speciale i diagnosticering og behandling af leddegigt og er en erfaren forsker i sygdommen.\nTal om graviditet – også inden det bliver aktuelt\n"Mit bedste råd er: Snak med den speciallæge, du går hos. Der findes ingen fast køreplan, og derfor foretager vi et individuelt skøn i hvert eneste tilfælde ud fra kvindens sygdomsaktivitet og symptomer," siger hun.\n"Det er et vigtigt emne, og derfor vil vi helst tale med både kvinderne og deres partner, så vi kan lægge en plan sammen med dem, allerede inden de overhovedet planlægger en graviditet. Faktisk er det noget, man bør tale med sin reumatolog om løbende hen over årene også længe inden ønsket om graviditet bliver aktuelt."\nGigtmedicin og graviditet\nMen hvad er det for problemer, der skal tages højde for, når man som kvinde med gigt planlægger at blive mor?\n"Vigtigst er nok, at det udbredte og i mange tilfælde effektive gigtpræparat methotrexat potentielt kan skade fosteret. Derfor skal medicinen ud af kroppen, før graviditet er tilrådelig. Der er naturligvis en risiko for sygdomsaktivitet, når du stopper med at tage din medicin, men der findes andre gigtmidler, som man kan tage, hvis sygdommen blusser op," siger Hanne Lindegaard.\nDet er også vigtigt at blive fulgt af en fødselslæge fra det øjeblik, graviditeten er en realitet. Ny forskning viser nemlig, at kvinder med leddegigt ofte får børn, der har en lavere fødselsvægt, og derfor skal der holdes godt øje med fosterets vækst.\n"Vi kender ikke hele årsagen til denne problematik, men den har nok at gøre med morens inflammatoriske sygdom. Risikoen for fostermisdannelser hos gravide med gigt er ikke større end for andre," forklarer Hanne Lindegaard.\nTo ud af tre kvinder med især leddegigt oplever at få det bedre under graviditeten og sommetider også i den periode, de ammer. Der findes imidlertid også nogle, der får slemme tilbagefald efter fødslen og bliver nødt til at begynde på medicinen igen og måske stoppe amningen. Under alle omstændigheder er det vigtigt at have lagt en plan sammen med sin reumatolog og at reagere med det samme, hvis sygdommen rører på sig.\n"Overordnet er mit budskab, at det her ikke er nogen sørgelig historie. Man kan sagtens blive mor, selvom man lever med en kronisk gigtsygdom. Og vi har heldigvis rigtig mange glade mødre med glade børn og ser flere ’reumarollinger’ hver måned," slutter Hanne Lindegaard.\nGode råd om gigt og graviditet\nGigt, graviditet og medicin\nMethotrexat skal være ude af din krop, før graviditet er tilrådelig. Det tager ca. tre måneder.\nSom noget nyt behøver mænd ikke holde pause med methotrexat før graviditetsforsøg.\nOm nødvendigt kan du i stedet få prednisolon eller ibuprofen. Tal med din reumatolog.\nFår du biologisk medicin, kan du som regel fortsætte, til du bliver gravid. Tal med din reumatolog.\nFår du biologisk medicin af typen TNFalfa-hæmmer eller visse typer DMARD som Salazopyrin og Plaquenil, kan du som regel fortsætte under graviditeten.\nTal med din reumatolog om graviditet – også længe inden, det er aktuelt.\nLæg en plan for medicin før, under og efter din graviditet.\nTal det hele godt igennem med især din partner, som måske skal yde en ekstra indsats i forhold til den lille ny.\nKontakt sundhedsplejersken eller en ergoterapeut for gode råd om, hvordan I bedst indretter jeres hjem og planlægger hverdagen med et barn.\nBed om en henvisning til et af de særlige centre for gravide med gigt, hvis du har en alvorlig gigtsygdom.\nSørg for at blive fulgt af en fødselslæge, der holder øje med fosterets vækst.\nSørg for at spise sundt, sove rigeligt og følge de råd, der gælder for alle gravide.\nNyd det, hvis du får det bedre under graviditeten.\nGlæd dig. Det lykkedes!\nReager med det samme, hvis din sygdom blusser op. Kontakt straks din reumatolog, eller følg den plan for medicin, I har lagt.\nSørg for at spise sundt og sove så meget som muligt.\nVær ikke bange for at bede om aflastning fra dine nærmeste.\nHar du leddegigt, og planlægger du at blive gravid? Ønsker du at bidrage til forskningen, kan du deltage i et dansk-amerikansk projekt. Projektet har base på Rigshospitalet, men du kan deltage næsten uanset, hvor du bor i landet.\nProjektet undersøger de genetiske forandringer, der dæmper sygdomsaktiviteten under en graviditet. Det er håbet, at ny viden på dette felt med tiden kan føre til nye behandlingsformer.\nLæs mere på rapregnancy.org eller ring på tlf. 24 43 04 73.


Yuki, Willetton - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nForslag til aktiviteter i Willetton\nBilleder af Willetton\nKort over Willetton\nAlle restauranter i Willetton Populære køkkener i Willetton\nCafé restauranter i Willetton\nFastfood restauranter i Willetton\nFisk og skaldyr restauranter i Willetton\nIndisk restauranter i Willetton\nJapansk restauranter i Willetton\nKinesisk restauranter i Willetton\nKoreansk restauranter i Willetton\nMalaysisk restauranter i Willetton\nSushi restauranter i Willetton\nBedste Fish & Chips i Willetton\nBedste Hamburgere i Willetton\nBedste Ribben i Willetton\nWilletton VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om WillettonHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nSydlige Stillehav Australien Western Australia Greater Perth Canning Willetton Restauranter i Willetton Yuki\nNr. 1 af 34 Restauranter i Willetton $$ - $$$\nJapansk, Sushi, Asiatisk Collins Road, Willetton, Canning, Western Australia, Australien+61 8 9259 5544Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 47 anmeldelserFremragende56 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig8 %Dårlig0 %Frygtelig2 %Lukket nuti - sø11:00 am - 2:30 pm5:00 pm - 9:30 pmAlle åbningstider KØKKENER Japansk, Sushi, Asiatisk, Vegetarvenlig PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Collins Road, Willetton, Canning, Western Australia, AustralienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende19Rigtig god12Gennemsnitlig3Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (34)Engelsk (46)Japansk (1)Sprog Dansk (34)Engelsk (46)Japansk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChris RPerth, Australien2Anmeldt 19 maj 2017 fra mobile enheder Bare fantastiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWayne210658Perth, Australien2Anmeldt 7 april 2017 Fantastisk japansk RestaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTrevor O395Anmeldt 9 marts 2017 Meget velsmagende japansk og meget venlige og effektive ansatteMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRichard HPerth, Australien7326Anmeldt 6 februar 2017 Japansk nogen?MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJohnnersezPerth, Australien7Anmeldt 3 februar 2017 fra mobile enheder Min normale japanske blandede, aldrig nogensinde dissapointsHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejOscarandRocketPerth, Australia31Anmeldt 26 januar 2017 Altid godHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMichaelgaynaPerth, Australien2213Anmeldt 30 december 2016 fra mobile enheder Fantastisk JapanskMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMorg84113Anmeldt 3 november 2016 fra mobile enheder Vi bestiller den samme hver gangHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNic_WalpolePerth, Australia145Anmeldt 31 oktober 2016 fra mobile enheder En dejlig herlige festMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHetty mParkwood, Australien2Anmeldt 24 oktober 2016 fra mobile enheder Elsker det!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Burrendah Tavern84 anmeldelser 1,45 km væk Southlands Fish & Chips28 anmeldelser 1,54 km væk Taurus Hawker Foods36 anmeldelser 0,53 km væk Seværdigheder i nærhedenThe Kart Centre13 anmeldelser 1,99 km væk Jet Flight Simulator Perth5 anmeldelser 2,05 km væk Whaleback Golf Course8 anmeldelser 2,58 km væk Aviation Heritage Museum187 anmeldelser 3,66 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Yuki.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nCollins Road, Willetton, Canning, Western Australia, Australien Placering:


Isolering Ringsted | Søg blandt lokale med Håndværkernøglen.dk\nFå et bedre indeklima i Ringsted med den rette isolering\nFå et isoleringstjek fra din isolatør fra Ringsted og omegn.\nIsolér og spar i Ringsted\nFå afgrænsede områder som tag, gulv og vægge isoleret og slip for at fyre for fuglene. Find din isolatør fra Ringsted og omegn her.\nDette giver selvsagt også et bedre indeklima til gavn for dig, der lever i boligen. Desuden er korrekt isolering sund fornuft, fordi det både beskytter miljøet i Ringsted og samtidig værner om din bankkonto.


Dansk 4G på de nye iPhones: Disse selskaber kan levere - Computerworld\nTDC har nu fået en afklaring på, om Apples nye iPhones understøtter de frekvenser, som selskabet udbyder 4G på - og som ikke var understøttet med iPhone 5.\n11. september 2013 kl. 11.01\nDen nye iPhone 5S.\nFrekvensoversigten fra Apple (klik for stor størrelse).\nTDCs iPhone-forbandelse kan blive brudt i morgen\nFor TDC har iPhone 5 været et lidt anstrengt bekendtskab.\niPhonen, som blev lancerede sidste efterår, understøtter nemlig ikke LTE/4G på 2600 MHz og 800 MHz, som TDC udbyder det hurtige netværk på.\nI stedet fokuserer iPhone 5 på at understøtte blandt andet 1800 MHz, som eksempelvis 3, Telia og Telenor anvender til 4G.\nMen nu kan TDC - sammen med en række andre europæiske teleselskaber - glæde sig over, at de to spritnye iPhones fra Apple, iPhone 5S og 5C, rent faktisk kommer i versioner, der er målrettet det europæiske marked.\n"Vi er super glade over lanceringen i går aftes, fordi vores langtrækkende frekvensbånd bliver understøttet. Det er trods alt dem, der er de dominerende i Europa, så det er vi rigtig glade for," siger TDC's indkøbschef, Morten Jensen, til Computerworld.\nBlandt andre Deutsche Telecom og British Telecom har haft samme udfordringer som TDC med iPhone 5.\nDette oplyser Apple\nPå Apples oversigt over de forskellige versioner af 5S og 5C, der vil blive sendt på markedet, fremgår det, at der kommer versioner, der understøtter både 2600 MHz og 800 MHz til lande som Frankrig, Tyskland og England.\nDermed må det formodes, at TDC også får mulighed for at sælge disse, når iPhone 5S og 5C formentlig kommer til det danske marked i december.\nTDC har som andre danske teleselskaber investeret milliard-beløb i at kunne udbyde 4G, og da iPhonen er en af de absolut bedst sælgende smartphones her i Danmark, er det ikke ligefrem til TDC's fordel, hvis kunderne ikke kan benytte denne telefon til selskabets 4G-netværk.\nMen det problem ser altså nu ud til at være fjernet med de to nye iPhones fra Apple.\nOg selvom iPhonen blot er en ud af mange smartphones i TDC's sortiment, spiller den en særlig rolle, forklarer indkøbschef Morten Jensen.\n"Selvfølgelig er iPhone utrolig vigtig for os, og det at de nu understøtter vores LTE-frekvenser gør bare det hele meget sjovere for vores kunder."\nTDC's iPhone-forbandelse kan blive brudt i morgen


Hvad er en PSA blodprve?_sygdom\n-Hvad er en PSA blodprve?\nHvad er alternative lungekrft beh hvad er de forskellige anvendelse symptomer på en meningeom tumor Hvad er de forskellige flles Medi Hvad Er Chiggers? Hvordan giver jeg frstehjlp til b hydrocoele hvad carbenicillin? Hvad er tegn p et Hairline Wrist Hvad er en etoposid?\nGilberts syndrom Hvad Er African fletning? hvad er de sundhedsmssige fordele Hvad Er Milt bjning syndrom? Hvad er tegnene p kyssesyge? Cykelstole & erektil funktionssvi Hvad er en Mascara Brush? der er en protese kn? hvordan man kan lindre sinus tryk hvad manipulation?\nHvad er en PSA blodprve?\nEn prostataspecifikt antigen (PSA) blodprve registrerer, om hje niveauer af et protein er til stede i en mana s krop. Forhjet PSA, der er et produkt af prostata, kan signalere, at patienten har prostatacancer. En PSA blodprve ogs anvendes til at pvise mindre alvorlige tilstande, ssom en forstrret eller betndt prostata. PSA blodprve er kontroversiel blandt nogle lger p grund af bekymringer over falsk-negative og falsk-positive resultater og sprgsml om, hvorvidt screening redder liv. en PSA-test udfres af en tegning blod fra en mand. Det blod testes ved medicinske teknikere i et laboratorium. Resultaterne er sendt til lgen, der fortolker data. Analysen er normalt udfres p mnd, der er 50 r eller ldre som en del af prostata screening. Det ofte anvendes i forbindelse med andre prostata checkups, ssom digitale rektale prver. PSA er et naturligt forekommende protein produceret i prostata-celler, og de fleste mnd opretholde et lavt niveau af antigenet. Mngden af antigen stiger svagt med alderen. En normal PSA-niveau for midaldrende og ldre mnd anses 4 frre nanogram per milliliter (ng / ml). En PSA blodprve, der viser forhjede niveauer p over 4 ng / ml kan indikere prostata problemer. Yngre mnd har en lavere baseline antigen belb p omkring 2,5 ng / ml eller mindre, og noget hjere for de yngre mnd kunne vre et tegn p prostata lidelser. Prostatakrft er en rsag til hje antigenniveauer, at testen kan opdage. Den blodprve sammen med en digital rektal eksamen kontrol af forekomsten af krft. Usdvanlige resultater vil fre til mere invasive undersgelser, ssom biopsier af mistnkelige masser. Bruges sammen, kan disse screeninger hjlpe lger opdage asymptomatisk prostatakrft, fr det forskud. Hje PSA niveauer ogs kan indikere mindre alvorlige prostata betingelser. Forhjede antigen belb i en PSA blodprve kan signalere en betndt prostata, en tilstand kaldet prostatitis. En anden mulig rsag er en forstrret prostata, kendt som benign prostatahyperplasi. En PSA blodprve kan ikke skelne mellem prostata trngsler. Usdvanlige antigenniveauer vil f endnu flere tests for at bestemme, hvad der eventuelt prostata lidelse er til stede. Companion vurderinger kan omfatte digital rektal eksamen, urinanalyse, og blodkreatinin arbejde ups. De kombinerede resultater af alle screeninger hjlper lgerne korrekt diagnosticere en patient. Kontrovers omgiver PSA-screening. Nogle mnd har oplevet falsk-positive, som fejlagtigt indikerer et problem og fre til undvendige yderligere testning. Mere invasive prostata screening kan medfre inkontinens eller erektil dysfunktion. Andre har haft falsk negative resultater, eller svigt af test til pvisning af en eksisterende sygdom, som kan muliggre en forudstning for fremskridt ubehandlet. Nogle lger tyder p, at PSA-test ikke har vist sig at vre gyldig og derfor kunne vre en undvendig medicinsk intervention.\tHvad er en PSA-test?\nPSA-test mler mngden af prostata-specifikt antigen (PSA) i en prve af en mana s blod. PSA er et protein primrt produceres af celler i prostata, den lille, valnd-store kirtel omgiver urinrret hos mnd. Prostata producerer en vske, der energizes sperm i sd. De fleste PSA frigives i denne vske, men sm mngder ogs frigives til blodbanen. Prostata-specifikke antigener kan detekteres p et lavt niveau i blodet hos alle raske voksne mnd. PSA testen, undertiden kaldet en prostatakrft-screeningstest, blev udviklet som en tumormarkr til at screene for og at overvge prostatacancer. Selvom PSA er til stede i bde godartede og ondartede prostataceller, krftcellerne producerer normalt mere PSA, hvilket giver anledning til bekymring, nr en mandlig har strre end normalt PSA niveauer. Der er ingen universelle retningslinjer for hvilke tal angiver normal ? og abnormal ? PSA niveauer. Men de fleste lger og laboratorier enige om, at mnd over en alder af fyrre, 2,5 eller frre nanogram PSA per milliliter blod er lav og niveau p mere end 10 er hj. Koncentrationen af total PSA mellem 4 og 10 betegnes ofte som A gray zone. ? Nogle lger vil anbefale patienter gennemg en prostata biopsi, mens andre lger vil foresl gentagelsen af PSA-test i et r for at kontrollere for vsentlige ndringer. Mens PSA test betragtes som en god screening vrktj for prostatakrft, er det langt fra idiotsikker. Forhjede PSA niveauer kan ogs indikere forstrrelse af prostata, kaldet benign prostatahyperplasi (BPH), en urinvejsinfektion (UTI), eller prostatitis, der er betndelse i prostata. Seneste seksuel aktivitet resulterer i ejakulation kan ogs hve en mana s PSA niveauer. Mild til moderat forhjede koncentrationer af PSA ses ofte hos mnd af afrikansk amerikanske arv, og niveauer tendens til at stige hos mnd af alle racer som de bliver ldre. Prostata-specifikke antigener, er derfor ikke specifik bare til prostatakrft. Den PSA-test skaber en masse polemik, fordi det ikke er blevet bevist, at denne test faktisk sparer Mena s liv. PSA-test er bde falsk positiv-tilbjelige og falsk negativ-tilbjelige ", hvilket betyder, at nogle gange mnd med prostatakrft vil have en negativ test, og nogle gange mnd med en hj PSA vrdi vil ikke have prostatakrft overhovedet. Mange lger fler, at risikoen for at udfre undvendig opflgning diagnostiske tests og krft behandlinger langt opvejer de mulige fordele ved PSA-screening. Det er vigtigt, at mnd taler med en betroet lge, fr du beslutter at gennemg en PSA-test. Hvad er en PSA Cancer Test?\nEn prostataspecifikt antigen (PSA) test er en screeningstest til at se, om en mand er i risiko for at have prostatacancer. Den mler niveauer af PSA, et protein produceret i prostata, i blodet for at bestemme om abnorm cellevkst finder sted, og er normalt anbefales til mnd over 50 r under rutinemssige prostata screeninger. Ud over den blodprve, kan mnd ogs vre fysisk undersges for tegn p forstrret prostata eller mhed. Ved PSA cancer test, er en blodprve, sdvanligvis fra en vene i albuen, og det analyseres i laboratoriet for at bestemme PSA-niveauet i patientens blod. Som mnd alder, tendens til niveauer af PSA til at g op. Hos mnd over 50 r, er PSA niveauer hjere end fire nanogram per milliliter anledning til bekymring, mens yngre mnd, cutoff er lavere, omkring 2,3 nanogram per millilter. Den tid, der krves for at opn resultater varierer, og patienterne kan sprge deres lge, hvor lnge de bliver ndt til at vente. Hvis en PSA cancer test afslrer forhjede niveauer, betyder det ikke ndvendigvis ensbetydende med en mand har krft. Flere andre forhold kan medfre forhjede niveauer, herunder inflammation og infektion omkring prostata og urinvejene, godartet prostatahyperplasi, og en historie af den seneste kateterisation eller endoskopi. Hje testresultater er en indikator for mere medicinsk undersgelse for at lre mere om mandens helbred og find ud af, hvorfor PSA krft testresultater var unormalt hj. Efter en PSA cancer test afslrer hje niveauer og en lge bekrfter tilstedevrelsen af krft, er der en Antallet af behandlingsmuligheder til rdighed. Nogle patienter kan afvise behandling med den begrundelse, at krft vil vokse langsomt og livskvalitet afvejningen med krftbehandling er ikke det vrd for dem. For patienter, der ikke nsker behandling, kirurgi, strling, og hormonbehandling er alle potentielle muligheder. Screening for prostatakrft er ikke uden kontroverser. Nogle kritikere ppege risikoen for falske positiver med muligheder som PSA krft test og argumentere for, at prostatakrft har en tendens til at vokse langsomt, og kan ikke ndvendigvis har brug for behandling, der frer mnd, der modtager tidlige diagnoser at gennemg undvendige procedurer. Hos mnd over 70, sdan prvning afskrkkes ofte fordi patienten er mere tilbjelige til at d af andre aldersrelaterede betingelser end prostatacancer. Andre mennesker tror, at tidlig diagnose og behandling br fremmes generelt for krft og sttter brugen af prostata screening. I sidste ende br patienter drfte sagen med deres lger, som hver patients situation er anderledes.\tPrevious： Hvad ammer Classes? Next ： Hvad er arvelig nonpolyposis kolorektal cancer? Designed by dgyfhb Copyright © 2008 · 2013 kendskab til sygdom


Kvinden køber ring på loppemarked, 30 år senere afsløres hemmeligheden som laver om på hendes liv\nNewsner » Familie » Kvinden køber ring på loppemarked, 30 år senere afsløres hemmeligheden som laver om på hendes liv\nHvis man går på loppemarked, kan man ofte finde mange spændende ting at købe. Selv leder jeg altid efter fint porcelæn eller andre ting at dekorere mit hjem med.\nSommetider gør man også nogle rigtigt gode fund, ligesom denne britiske kvinde, der købte en lille ring på et loppemarked.\nMen efter at have båret ringen dagligt i 30 år, skulle hun opdage en hemmelighed om den, der forandrede hendes liv.\nPå et loppemarked er det let at blive forelsket i visse genstande, og ofte plejer jeg altid at slå til på baggrund af mavefornemmelsen.\nPå et loppemarked udenfor London i 1980’erne købte denne kvinde, som har valgt at være anonym, en ring for cirka 100 kroner. Selvom den var lidt beskidt, var den egentlig meget smuk og der var noget ved den, som gjorde, at hun valgte at købe den.\nHun bar ringen dagligt i 30 år, men en dag blev hun nysgerrig og ville vide mere. Hvor kom ringen egentlig fra? Hvem havde båret den før hende? Er den noget værd?\nHun besluttede sig for at gå til juveleren og få den inspiceret. Og det var der, hun fik det utænkelige at vide.\nRingen viste sig at være en diamant på 26 karat, lavet i 1800-tallet, skriver Business Insider.\nJuveleren Jessica Wyndham, som inspicerede ringen for kvinden, fortæller, at det er et helt fantastisk fund.\n– Hvem som helst ville blive glad i min position. Den er penge værd, som kan forandre livet. Uanset hvilken baggrund du har, eller hvad du har prøvet før, revolutionerer den her livet, siger hun til Evening Standard.\nVærdien? Jo, ringen var som sagt en stor sum penge værd. Nærmere bestemt omkring 5,5 millioner kroner. Kvinden valgte at sælge den på auktion, og Wyndman fortæller, at kvinden ikke havde nogen anelse om, at den indeholdt diamanter. Da hun købte den, var den beskidt og glitrede slet ikke.\n– De kom ind til os og spekulerede på, om det faktisk var rigtige diamanter i den, og om den var noget værd. Majoriteten af os kan ikke engang drømme om at eje så stor en diamant, siger hun til Evening Standard.\nHvilken fantastisk overraskelse for denne kvinde!\nHvad havde du gjort med pengene? Del dine tanker med os i kommentarfeltet og del historien videre!


Få 3 gratis tilbud på hulmursisolering i Lyngby\nDu er her: Forside / Hulmursisolering / Billig hulmursisolering i Lyngby\nBillig hulmursisolering i Lyngby\nBor du i et ældre hus i Lyngby, kan det være værd at overveje at foretage en hulmursisolering, så du både kan spare penge på din varmeregning, få et bedre indeklima og begrænse dit CO2-aftryk. Her kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på billig hulmursisolering i Lyngby.\n» Bestil 3 tilbud på hulmursisolering i Lyngby\nNår du indhenter flere tilbud på hulmursisolering i Lyngby, kan du bedre danne dig et indtryk af prisniveauet, så du undgår at betale for meget. Der kan nemlig sagtens være forskel på prisen for den samme opgave fra det ene isoleringsfirma i Lyngby til det andet.\nI dag er der specifikke krav til isoleringen af nybyggede huse i Lyngby såvel som i resten af landet. Der er krav om isolering af både ydervægge, loft og gulv. Kravene kan du finde i det gældende bygningsreglement.\nDesuden kan der nemt opstå kondens på indersiden af en kold ydervæg, når varm luft møder en kold ydervæg. I ældre huse i Lyngby ser man derfor ofte en tendens til skimmelsvamp, som i værste fald kan brede sig og udgøre en sundhedsrisiko for husets beboere.\n3 vigtige fordele ved at efterisolere hulmuren i dit hus i Lyngby\nFor mange husejere i Lyngby er udsigten til en billigere varmeregning et godt incitament til at foretage en hulmursisolering af deres hus i Lyngby. Udgiften til en isolering af hulmuren kan nemlig tjene sig selv hjem igen på sigt, fordi husets ydervægge nu kan holde meget bedre på varmen, så man ikke længere fyrer for gråspurvene.\nDerudover vil en bedre isolering af dit hus i Lyngby forbedre indeklimaet. Du slipper for træk fra utætte vægge, og du minimerer risikoen for fugt og skimmelsvamp i dit hjem.\nSidst men ikke mindst bliver dit CO2-aftryk mindre, fordi du bruger mindre varme, så en efterisolering af dit hus i Lyngby er også til gavn for klimaet.\nOvervej også hulmursisolering hvis du skal sælge dit hus i Lyngby\nHar du planer om at sælge dit hus i Lyngby, kan du eventuelt overveje, hvordan du gør det så attraktivt som muligt for interesserede købere. Energimærket er en af de faktorer, som kan påvirke et hussalg i den ene eller anden retning, fordi det indikerer, hvor dyrt eller billigt det er at varme et hus op.\nHulmursisolering er en forholdsvis billig måde at efterisolere et hus i Lyngby, fordi det er ret nemt at udføre. I mange tilfælde vil en efterisolering af hulmuren på et hus forbedre energimærkningen. Det kan gøre det nemmere at sælge huset, og måske kan du endda tjene udgiften til hulmursisoleringen hjem, fordi din bolig stiger i værdi, når der er udsigt til en billigere varmeregning.\nHvad koster hulmursisolering i Lyngby?\nPrisen på hulmursisolering i Lyngby vil afhænge af, hvor meget isolering der skal bruges – hvilket igen afhænger af arealet på din hulmur. Måske er der tidligere foretaget en efterisolering af din hulmur, men isoleringen er efterhånden sunket sammen. Det kan et isoleringsfirma undersøge ved hjælp af en termografisk undersøgelse, hvor man kan se graden af varmetab gennem husets ydervægge.\nTermografi viser hvor godt dit hus i Lyngby er isoleret\nEn termografering er en undersøgelse, hvor man måler overfladetemperaturen på dit hus i Lyngby. Derfor skal en termografering udføres på et tidspunkt, hvor der er størst forskel på temperaturen udenfor og inde i dit hus. I Danmark vil det være i perioden september-april – det vil sige i det kølige efterår, om vinteren og i det tidlige forår. Desuden skal det helst være overskyet, når man udfører en termografisk undersøgelse, så man undgår, at solen varmer husets overflade op.\nResultatet af en termografisk undersøgelse er mere konkret end et energimærke, fordi den viser helt nøjagtigt, hvor stort varmetabet i dit hus er, og hvor utæthederne er. Er der fx tidligere foretaget en hulmursisolering af dit hus i Lyngby, kan en termografering afsløre, om isoleringen er begyndt at falde sammen, så der mangler isolering øverst i hulmuren.\nHvordan får jeg 3 tilbud på hulmursisolering i Lyngby?\nEr du på udkig efter et isoleringsfirma, som tilbyder billig hulmursisolering i Lyngby? Så er det en god idé at indhente flere tilbud. Det kan du gøre ved at tage kontakt til flere forskellige isoleringsfirmaer i Lyngby og omegn og bede dem om et tilbud på at isolere dit hus. Det tager lidt tid, men den vil være godt givet ud, fordi det giver dig mulighed for at sammenligne priser, inden du laver en aftale om at få hulmursisoleret dit hus i Lyngby.\nMan skal aldrig sige ja til det første det bedste tilbud på hulmursisolering af et hus i Lyngby, da der sagtens kan være stor forskel på den billigste og den dyreste pris for det samme arbejde. Når du sammenligner priser og tilbud, er det dog også vigtigt at være opmærksom på, om de forskellige tilbud indeholder alle udgifter til materialer, oprydning og bortkørsel af affald. Pas derfor på med at lade dig forblænde af det billigste tilbud på hulmursisolering i Lyngby.\nSkal det være så nemt som muligt, kan du prøve at bestille 3 tilbud online på hulmursisolering i Lyngby. Det er hurtigt klaret, fordi du bare skal beskrive din opgave en enkelt gang, inden du sender den ind til 3byggetilbud, som vi reklamerer for.\nHerefter bliver din opgave sendt videre til 3 isoleringsfirmaer i Lyngby og omegn, som står klar til at give dig et godt tilbud på hulmursisolering i Lyngby. Isoleringsfirmaerne ved godt, at du vil modtage flere tilbud på din opgave, så det kan være, at du får et rigtig godt tilbud på hulmursisolering af dit hus i Lyngby.\nBillig hulmursisolering i Lyngby med flere fordele\nNu er du forhåbentlig godt på vej til at få efterisoleret dit hus, så du kan se frem til en billigere varmeregning. Du kan nemlig forvente både en billigere varmeregning, et bedre indeklima og god samvittighed over for klimaet, hvis du beslutter dig for at få foretaget en hulmursisolering af dit hus i Lyngby.\nPrevious Post: « Billig hulmursisolering i Kokkedal\nNext Post: Billig hulmursisolering i Kolding »


Skatteminister støtter fynsk tømrermester | TV2 Fyn\nSkatteminister støtter fynsk tømrermester\nEn tømrermester fra Ringe får nu politisk opbakning fra skatteministeren i sin kamp mod en særskat til håndværkere. Poul Erik Hansen har anlagt sag mod skatteministeriet, fordi han bliver beskattet af det arbejde han udfører for sig selv. Men nu vil skatteministeren afskaffe særreglen.\n17. jan 2002, kl. 07:44\nPoul Erik Hansen har i sin fritid opført et sommerhus i Sejrøbugten. Skattevæsnet har krævet, at fynboen skal betale moms af sin timeløn og af en fiktiv fortjeneste. Men det mener hverken den fynske tømrermester og Byggeriets Arbejdsgiverforening er rimeligt, og derfor har de indledt en principsag mod skatteministeriet.\nAndre faggrupper må gerne udføre arbejde for sig selv uden at blive beskattet. Særskatten rammer udelukkende håndværkere.\nMen nu er der tilsyneladende politisk hjælp på vej til Poul Erik Hansen og andre håndværkere i samme situation. Skatteminister Svend Erik Hovmand(V) kalder særskatten urimelig og har nu indvilget i at se med kritisk lup på den særlige beskatning af håndværkere.


Plejefar for eksotiske fisk på afveje – Biologisk Institut - Københavns Universitet\nPlejefar for eksotiske...\nPlejefar for eksotiske fisk på afveje\nDen 44-årige chef for Øresundsakvariet i Helsingør, Jens Peder Jeppesen, får årets formidlingspris på Det Naturvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet, KU.\nJens Peder Jeppesen får prisen og de 25.000 kr., som følger med, for sine usædvanlige evner til at formidle oplysninger om havet – især overfor børn og unge.\nSiden han i 1997 blev chef for Øresundsakvariet, som hører under Biologisk Institut på Københavns Universitet, er antallet af besøgende steget støt til ca. 50.000 gæster om året. Mange af dem er børn og unge – ca. 20.000 – hvoraf en stor del af dem får undervisning i havets mysterier og får lejlighed til at stikke hovedet under overfladen i Øresunds vande.\nOg det er ikke så lidt, hvad der skjuler sig under overfladen i Øresund. Trods det, at Øresund er et af de mest trafikerede farvande i verden, er der alligevel et myldrende liv på bunden i forhold til mange andre danske farvande, hvor bl.a. trawlfiskeri er en væsentlig årsag til, at de er omdannet til rene ørkener.\nMen det er ikke kun Øresund, som akvariet beskæftiger sig med – trods navnet.\nJens Peder Jeppesen optræder ofte i medierne som plejefar for fremmede fisk, der er kommet på afvigerkurs i danske farvande, og som får logi i Øresundsakvariet eller bliver dissekeret til videnskabelig brug.\nOg det er alle mulige slags fisk fra en grønlandshaj på over 2 meter til eksotiske fisk som klumpfisk, Sct. Petersfisk og til ottearmede blæksprutter, der bl.a. har optrådt i TV2s Nytårsshow som spåkoner, der kunne forudsige fremtiden om kommende statsministre og landstrænere i fodbold.\nØresundsakvariet, Strandpromenaden 5, 3000 Helsingør\nJens Peder Jeppesen på mobil 28 75 19 70\neller journalist Svend Thaning på 28 75 42 81\nDet Naturvidenskabelige Fakultets formidlingspris er ikke den første pris Jens Peder Jeppesen modtager. Foto: Birgit Thorell (klik på billedet for at hente en stor udgave som frit kan benyttes, når blot fotografen krediteres).