1 Regionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering MS2 modtager patienter med medicinske lungesygdomme, herunder KOL, cancer og infektioner, reumatologiske og hæmatologiske lidelser. Vi har mange terminale lungesyge patienter. MS2 er en del af Medicinsk afdeling på Regionshospitalet. Regionshospitalet er en del af Region Midtjylland. Hospitalet er et af regionens akuthospitaler. Hospitalet er akkrediteret i foråret Samarbejdsrelationer herunder bl.a. tværfaglige og tværsektorielle I hverdagen samarbejder sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter, sygeplejestuderende og social- og sundhedsassistentelever. Afsnittet er opdelt i 3 grupper, og hver gruppe ledes af en sygeplejerske. Den ene af disse grupper fungerer som studieunit, hvor alle studerende, samt SOSU assistent elever er tilknyttet. I hver gruppe har en sygeplejerske gruppelederfunktionen og dermed det sygeplejefaglige ansvar for gruppens patienter. Hendes opgave er at lede og koordinere udførelsen af sygeplejen i gruppen og varetage stuegang. Hun deltager i teamkonference med afdelingssygeplejersken, lægerne og gruppemedlemmer, hvor behandling og pleje planlægges. Plejegruppen samarbejder med personalet i lungeklinikken, reumatologisk ambulatorium og med personalet i det palliative team. I afsnittet planlægges med en senvagtfunktion, som modtager patienter til indlæggelse samt medicinadministration. Plejegruppen samarbejder på hospitalet med en række andre faggrupper om at identificere og yde den mest hensigtsmæssige pleje og behandling: Lægegruppens hovedansvar er diagnosticering og sygdomsbehandling Billeddiagnostiskafdeling udfører diverse røntgenundersøgelser, CT scanninger, MR scanninger og ultralydsundersøgelser Bioanalytikeren tager blodprøver og analyserer disse Fysioterapeuter og ergoterapeuters hovedansvar er mobilisering, ADL-træning og vurdering af behov for hjælpemidler Diætisten giver ernæringsvejledning til patienter med særlige ernæringsbehov Udskrivningskoordinatorer/visitatorer i hjemmeplejen er vigtige samarbejdspartnere med henblik på at planlægge hensigtsmæssige udskrivelser. Samarbejdet er essentielt og med henblik på at skabe kontinuitet og sammenhæng for den enkelte patient jf. den danske kvalitetsmodel (IKAS Serviceassistenter sørger for transport af patienter mellem afsnittene, rengøring, henter journaler, bestiller mad og lign. Side 1 af 14\n2 Regionshospitalet Patientkategorier/borgerkategorier På afd. MS2 plejer og behandler vi patienter med lungesygdomme. Det kan være Kronisk Obstruktiv Lungelidelse (KOL), lungekræft til behandling og udredning og astma. Det kan også dreje sig om nyopererede lungepatienter, der overflyttes fra Skejby Sygehus, og som indlægges på afsnittet til rehabilitering. Afsnittet plejer og behandler ligeledes patienter med alment medicinske, reumatologiske og hæmatologiske lidelser. En anden stor gruppe er de terminale patienter. Dette er patienter med meget komplekse sygeplejefaglige problemstillinger. Beskrivelse af sygeplejefaglige forhold Centrale kliniske sygeplejefaglige problemstillinger Sygeplejefaglige opgaver på sengeafsnit MS2 er at identificere patientens behov for sygeplejefaglig hjælp og støtte under indlæggelsen samt medvirke til at identificere og observere symptomer og sygdomme med henblik på at planlægge, udføre, evaluere og dokumentere et målrettet pleje- og behandlingsforløb. Ofte har patienterne respirationsbesvær og skal have hjælp til at understøtte respirationen. Det kan dreje sig om ilt nasalt eller via Lomholtfugter, optimal lejring af patienten samt støtte og vejledning i at tage inhalationsmedicin. Nogle patienter har brug for hjælp til personlig pleje, andre har mere behov for vejledning, information og undervisning for at kunne leve med en kronisk sygdom. Andre patienter har brug for hjælp til at varetage såvel grundlæggende som sygdomsrelaterede behov. I den daglige pleje kan det også være en opgave at skabe lindring for den døende patient. Her vil plejen rette sig mod at lindre lidelse f.eks. smerter og angst. I denne sammenhæng samarbejdes med det palliative team og sygehuspræsten. Patienter og pårørende kan ofte være midt i en sorgproces. De kan have brug for omsorg og støtte til at tage afsked og opnå en værdig død. Typiske kliniske sygeplejeopgaver Det faglige indhold retter sig mod sygeplejerskens virksomhedsområde. Der er primært fokus på at udføre sygepleje, men der indgår også elementer af at formidle sygepleje, at lede sygepleje og at udvikle sygepleje. Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til det at udføre sygepleje, relaterer sig til afdelingens patientkategorier og det/de konkrete patientforløb, som du er involveret i: Kropspleje Side 2 af 14\n3 Regionshospitalet Assistere ved sengebad Nedre toilette Brusebad Hud-, negle-, hår-, skæg- og øjenpleje Mundpleje Sengeredning og skift af sengetøj Hygiejniske forholdsregler Håndhygiejne Adskillelse af og omgang med rent/urent Beskyttelse af patient og personale mod smitte Mobilisering og aktivering Hjælpemidler til forflytning og forflytningsteknik Mobilisering af patient i sengen, til stol og stående/gående Lejre patienten Forebygge og behandle immobilisationens risici og følger Støtte patienten i forhold til behovet for søvn/hvile, sansestimulering og aktivering Respiration Observere og vurdere patientens respiration Vurdere sekretmængde og udseende Lejre den respirationspåvirkede patient Assistere ved behandling med ilt Cirkulation Måle og vurdere puls og blodtryk Observere og vurdere patientens cirkulatoriske tilstand Observere og vurdere patientens væskebalance Udregne patientens væskebalance Observere og vurdere patientens elektrolytbalance Servere drikkevarer og hjælpe patienten med at drikke Ernæring Vurdere patientens ernæringstilstand Udarbejde ernæringsberegning Være opmærksom på eventuelle årsager til nedsat appetit hos patienten og søge at afhjælpe disse Anvende forskellige kostformer Servere mad og hjælpe patienten med at spise Registrere patientens kost- og væskeindtagelse Udskillelse Måle, observere og vurdere patientens forskellige former for udskillelser Hjælpe patienten med bækken/bækkenstol Side 3 af 14\n4 Regionshospitalet Hjælpe patienten med at regulere mave- og tarmfunktionen Assistere ved anlæggelse af KAD eller engangskaterisation Legemstemperatur Måle og vurdere patientens temperatur Hjælpe patienten med at regulere temperatur Sanse- og nervesystem Observere og vurdere patientens bevidsthedsniveau Observere og vurdere patientens neurologiske forhold Stimulere patientens sanser Smerter Observere og vurdere patientens smerter Afhjælpe patientens smerter ud fra smerters fremmende og hæmmende faktorer Hud og slimhinder Observere og vurdere patientens hud og slimhinder Assistere ved skift af forbinding ved rene/urene sår Observere og pleje af huden ved dræn og katetre Søvn og hvile Hjælpe patienten til søvn/hvile Observere og vurdere patientens søvnmønster Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til at formidle sygepleje, indebærer, at du: Samarbejder Informerer og vejleder patienter og pårørende i relation til grundlæggende sygepleje Dokumentation Dokumenterer i et tydeligt fagsprog på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden for sygeplejehandlinger Formidler observationer og refleksioner til samarbejdspartnere Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til at lede sygepleje, indebærer, at du: Indgår i plejen i relation til udvalgte patientforløb under hensyn til patientsikkerheden Sygeplejefaglige opgaver, der er knyttet til at udvikle sygepleje, indebærer, at du: Øver dig i at argumentere for sygepleje i et tydeligt fagsprog på baggrund af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Indgår i faglige diskussioner i relation til grundlæggende sygepleje De sygeplejefaglige opgaver, den studerende udfører i praksis, handler om at stille sin sygeplejefaglige viden til rådighed for patienter og pårørende. At dokumentere og formidle sine observationer og refleksioner om Side 4 af 14\n5 Regionshospitalet sygeplejen til den enkelte patient og til medstuderende, sygeplejersker og øvrige samarbejdspartnere. At den studerende agerer hensigtsmæssigt og ansvarligt i relation til hospitalets retningslinjer og egne kompetencer. Samarbejde med patient/pårørende herunder at medinddrage patienten i plejen og formidle ny viden til patienten i forhold til grundlæggende sygepleje ud fra patientens behov og ud fra at optimere patientforløb (IKAS 2012). Patientforløb tager udgangspunkt i, at den studerende samarbejder med patienten og får indsigt i dele af patientens livshistorie og erfaring med sygdom, pleje og behandling. Sygepleje ved patientforløb er at indhente og analysere data med henblik på at identificere patientens behov, opstille mål for sygeplejen, udføre sygepleje, evaluere og justere den udførte sygepleje og dokumentere den udførte sygepleje i forhold til patientens grundlæggende behov (Dansk Sygeplejeråd 2012) samtidig med at sikre kvalitet i patientforløbet (IKAS Typiske patientforløb/borgerforløb Patienter kommer på afsnittet fra Modtageafsnittet på alle tider af døgnet eller fra lungeklinikken i dagtiden. Vi lægger særlig vægt på at afdække samspillet mellem det akutte og de kroniske problemer, og at der på samme tid startes hurtig udredning og behandling af de medicinske og evt. kirurgiske sygdomme samt træning af funktionsevne. Vi lægger vægt på at leve op til kravene i Den danske kvalitetsmodel (DDKM). Indlæggelsesvarigheden kan være fra få dage til et par uger. Rehabilitering er i fokus, således at vi tilstræber, at patienterne er i eget tøj, og mobilisering er en væsentlig del af døgnrytmen. Der bliver lagt meget vægt på, at patienten og patientens pårørende er velinformerede, og at de inddrages tidligt i forløbet og i planlægningen af den videre pleje og behandling. Planlægning og koordinering omkring udskrivelse sker tidligst muligt i samarbejde med udskrivningskoordinatoren. Metoder i klinisk praksis Du skal arbejde med nedenstående metoder. Kliniske metoder: Sygeplejeprocessen herunder identifikation af patienten/patienternes problemstillinger og behov for sygepleje, opstille mål for patienten, planlægge sygeplejen til de udvalgte patienter og handle/ intervenere i relation til denne planlægning, observere patienten og evaluere den udførte sygepleje Kliniske metoder til vurdering af patientens tilstand - Respirationsfrekvens og måling til vurdering af respirationsaktivitet - Body mass index (BMI) og vægt til vurdering af kost - ernæringsscreening - Blodprøve til vurdering af f.eks. kroppens væske- og elektrolytbalance - Urin teststrimmel (stix) til vurdering af urinens udslag på bestemte stoffer Side 5 af 14\n6 Regionshospitalet - Temperaturmåling til vurdering af kroppens temperatur - Pulsfrekvens og blodtryk til vurdering af kroppens cirkulationsgrad - Observationsskema til vurdering af afgrænsede områder i relation til afsnittets patientkategori - Hindsøes test og/eller Glascow coma scale til vurdering af menneskets bevidsthedstilstand - Visuel analog skala (VAS) og/eller numerisk rangskala (NRS) til vurdering af smerteintensitet og ændring - EKG til vurdering af hjerterytme - NIP-skema (national indikator projekt) - TOKS (Tidlig Opsporing af Kritisk Sygdom) - ISBAR (Identifikation, Situation, Baggrund, Analyse, Råd) Refleksionsmetoder: Erfaringsudveksling - Model for praktisk færdighedsudøvelse - indhold og rækkefølge, nøjagtighed, lethed, integration og omsorg væremåde ( Patientforløb Fælles refleksion seminar (se Modulbeskrivelsen, bilag 2) Forsknings- og udviklingsmetoder: Litteratursøgning vedrørende metoder til afdækning af kvalitet 1. Faglig kvalitet 2. Organisatorisk kvalitet 3. Patientoplevet kvalitet Kendskab til aktuelle forsknings- og udviklingsaktiviteter i afsnittet Implementering og udvikling af elektronisk patientjournal Anvendelse af metoder til høj patientsikkerhed Aktuelle sygeplejefaglige udviklings- og forskningsområder Du skal have kendskab til afsnittets kliniske retningslinjer, instrukser og procedurer ved pleje og behandling, der relaterer sig til det/de patientforløb, som du er involveret i. Du skal desuden have kendskab til følgende fælles retningslinjer for Regionshospitalet : Kliniske retningslinjer vedrørende Håndhygiejne og Uniformshygiejne Klinisk instruks vedrørende Trykspor og Tryksår Klinisk instruks vedrørende Ernæringsscreening Klinisk retningslinje vedrørende Mundpleje Side 6 af 14\n7 Regionshospitalet Beskrivelse af uddannelsesmæssige forhold Undervisningens organisering herunder vejlednings- og evalueringstilbud På Regionshospitalet er den kliniske undervisning organiseret sådan, at der i hvert afsnit er ansat en klinisk vejleder, som varetager den overordnede vejledning i relation til de studerende. De studerende og elever samles omkring et udvalgt antal patienter og varetager sygeplejen for patienterne i samarbejde med og understøttet af den kliniske vejleder samt et udvalgt antal sygeplejersker. De centrale vejledningsmetoder er peer learning og før-, under- og eftervejledning. Studerende/elever drøfter og planlægger sygeplejen med udgangspunkt i den enkelte studerendes kompetencer. Klinisk undervisning: Inden for de første 14 dage vil den kliniske vejleder i afsnittet og den studerende afholde planlægningssamtale med henblik på at starte planlægning af den studerendes forløb i afsnittet samt at afklare forventninger mellem den studerende og den kliniske vejleder Herefter afholdes hver uge vejlednings- og evalueringssamtale mellem den kliniske vejleder og den studerende. Dette planlægges med hensyn til den kliniske praksis. Samtalerne tager afsæt i de studerendes erfaringer fra praksis. Samtalerne indeholder også en evalueringsdel, hvor den kliniske vejleder vil evaluere, hvordan den studerende arbejder i relation til læringsudbyttet for modulet Praktikportalen anvendes som samarbejdsredskab mellem den studerende og den kliniske vejleder Den studerende vil have mulighed for at reflektere over patientsituationer som en del af den daglige vejledning. Det vil indebære en refleksion over den planlagte sygepleje såvel som den udførte sygepleje. Denne vejledning og refleksion foregår primært som gruppevejledning. Den daglige vejledning vil udspille sig direkte i den kliniske praksis i autentiske patientsituationer Den studerende vil have mulighed for at få vejledning og feedback til planlagt og fastlagt studieaktivitet, som en del af den vejledning den studerende får til ugesamtalen Den kliniske vejleder vil vejlede den studerende i forhold til intern klinisk prøve og gennemføre prøven som eksaminator Den studerende evaluerer det kliniske undervisningsforløb sammen med den kliniske vejleder. Den studerende har på forhånd udfyldt evalueringsskema. Samtalen er placeret efter afvikling af intern klinisk prøve. Den kliniske vejleder har ansvaret for at finde et tidspunkt og et uforstyrret lokale til afholdelse af planlægningssamtale, vejlednings- og evalueringssamtaler og evalueringssamtale Læringsmiljø - Praksisfællesskab: Den studerende vil deltage i afsnittets fællesskab. I fællesskabet vil den studerende have mulighed for at stille spørgsmål og indgå i faglige diskussioner, samtidig med at den studerende får mulighed for at lære af forskellige rollemodeller. De studerende betragtes som en del af afdelingen og det forventes, at den studerende deltager i opgaverne i afsnittet og er opsøgende i forhold til læringsmuligheder i afsnittet. Læringsmulighederne ligger netop i at deltage i praksis understøttet af refleksion før-, under- og efter Side 7 af 14\n8 Regionshospitalet patientsituationer Studieplaner i klinisk praksis: Læringsudbyttet og rammerne for læring er beskrevet i Modulbeskrivelsen og er udspecificeret i den generelle kliniske studieplan for det enkelte afsnit Derudover udarbejder den studerende den individuelle kliniske studieplan, som vil formes over hele det kliniske forløb Både den individuelle kliniske studieplan, den generelle kliniske studieplan og modul beskrivelsen danner grundlag for samarbejdet mellem den kliniske vejleder og den studerende. Det vil være med udgangspunkt i dem, at den studerende og den kliniske vejleder kan planlægge den studerendes læreproces. Forventninger til den studerende Forventninger til den studerende i klinisk praksis: Vi forventer, at den studerende er til stede i gennemsnit 30 timer om ugen. Hvis den studerende har fravær kan det være nødvendigt at planlægge, at den studerende bruger en del af sin studiefrie tid i klinisk praksis. Dette aftales internt mellem den kliniske vejleder og den studerende. Den kliniske undervisning vil kunne placeres på alle tidspunkter af døgnet og ugen. Det afgørende er, hvordan og hvornår den studerende har mulighed for at opnå læringsudbyttet for modulet, og hvornår der er vejledningsmuligheder Der kan ikke planlægges med længerevarende studiefrie perioder, ferie mv. med mindre, det er begrundet i ferielukning af afsnittet Den studerende skal i relation til planlægningssamtalen forberede et udkast i praktikportalen til den individuelle kliniske studieplan. Den studerende skal ajourføre sin studieplan i praktikportalen og arbejde aktivt med den individuelle studieplan gennem perioden i klinisk praksis, så den afspejler læringsudbyttet for modulet Vi forventer, at den studerende er forberedt til vejlednings- og evalueringssamtalerne. Samtalerne tager afsæt i de erfaringer den studerende får i praksis. Den studerende planlægger, hvad samtalen konkret skal tage afsæt i. Den kliniske vejleder kan, hvis ikke den studerende har forberedt, hvad samtalen skal have fokus på, vælge at give den studerende en evaluering og herefter afbryde samtalen Vi forventer, at den studerende til den afsluttende evalueringssamtale udfylder og medbringer en kopi af evalueringsskemaet Vi forventer, at den studerende deltager aktivt og ansvarligt i afsnittets praksisfællesskab ud fra den studerendes forudsætninger. Den studerende forventes ligeledes at tilgå praksis med nysgerrighed og undren i forhold til praksis, men med respekt for den viden afsnittet er i besiddelse af Vi forventer, at den studerende er ansvarlig i forhold til sin egen læring og kompetencer, samarbejdspartnere og patienter. Dette indebærer blandt andet at være opsøgende i forhold til læring og søge vejledning Side 8 af 14\n9 Regionshospitalet Kliniske vejlederes sygeplejefaglige og pædagogiske kvalifikationer Den kliniske vejleder er sygeplejerske og uddannet som klinisk vejleder ved de mellemlange videregående sundhedsuddannelser. Dvs. at den kliniske vejleder har pædagogiske kompetencer til at kunne varetage vejledning af den studerende. Den kliniske vejleder har desuden klinisk erfaring samt lyst og motivation til at vejlede studerende. Den kliniske vejleder indgår i et vejledernetværk, hvor der er fokus på kollegial supervision og kvalitetsudvikling af den kliniske undervisning. Den kliniske vejleder samarbejder med den uddannelsesansvarlige sygeplejerske, som har ansvaret for sygeplejerskeuddannelsen på hospitalet. Den uddannelsesansvarlige sygeplejerske planlægger møder og udvikling for de kliniske vejledere samt samarbejder med uddannelsesenheden. Krav vedrørende klinisk pensum Det samlede pensum er på sider pr. ECTS-point svarende til sider. Der må ikke anvendes tidligere opgivet pensum. Den studerende: Vælger sider selvvagt pensum med afsæt i litteratur omhandlende de for modulet relevante emner. Pensum består af praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden Arbejder løbende med sit pensum i den kliniske undervisningsforløb, så den studerende ved afslutning af perioden har dokumenteret sit pensum til vejlederen i praktikportalen Følger op på og ajourfører det selvvalgte pensum, når behov i den studerendes individuelle kliniske studieplan indikerer dette og sådan, at selvvalgt pensum er fuldendt inden intern klinisk prøve Anvender pensum til at reflektere over praksisfeltet og understøtte læring og læringsudbytte på Modul 4 Anvender pensum reflekteret i forhold til handlinger og interventioner i praksis Det kliniske uddannelsessted: Opgiver sider. En del af dette er fælles litteratur for de studerende på og en del er specifikt for det enkelte afsnit Fælles opgivet litteratur (se bilag 2) Specifik opgivet litteratur findes beskrevet i afsnittet og udleveres til den studerende af den kliniske vejleder Bestemmelser vedrørende studerendes studieaktivitet og bedømmelser At være studieaktiv er en forudsætning for at deltage i den interne kliniske prøve. Den kliniske vejleder vurderer, om den studerende har været studieaktiv. Side 9 af 14\n10 Regionshospitalet At være studieaktiv indbefatter, at den studerende: Deltager aktivt i sygeplejeopgaver beskrevet i uddannelsesstedets generelle kliniske studieplan. Dette betyder, at den studerende demonstrerer viden og indsigt i den sygepleje, som den studerende udfører i afsnittet. Ligeledes betyder det, at den studerende kan handle forsvarligt og kompetent i forhold til de sygeplejeopgaver, som er afspejlet i den generelle kliniske studieplan. Derudover betyder det, at den studerende i gennemsnit skal være til stede i klinisk praksis 30 timer ugentligt Udarbejder individuel klinisk studieplan og følger op på samt ajourfører denne. Dette betyder, at den studerende i praktikportalen udarbejder et udkast til den individuelle kliniske studieplan og drøfter den med den kliniske vejleder under hele den kliniske periode Deltager aktivt i andre studieaktiviteter beskrevet i den generelle kliniske studieplan og i den individuelle kliniske studieplan. Dette betyder, at den studerende skal deltage i studieaktiviteter, således at deltagelsen og den studerendes viden og kompetencer afspejler læringsudbyttet på det pågældende modul Har afviklet fastlagt studieaktivitet, som retter sig mod kliniske metoder til vurdering af patienters/borgeres fysiologiske tilstand. Dette betyder, at de opstillede kriterier er opfyldt (se bilag 2) Har afviklet planlagt studieaktivitet med fokus på modulets tema i form af seminardeltagelse. Dette betyder, at de opstillede kriterier for deltagelse i seminar er opfyldt (se Modulbeskrivelsen, bilag 2) Opgiver og får godkendt selvvalgt litteratur, som er indskrevet i praktikportalen. Dette betyder, at den studerende løbende arbejder med udarbejdelse af den individuelle litteraturliste, så den inden intern klinisk prøve foreligger. anvender og ajourfører de relevante elementer i praktikportalen. Dette betyder, at den studerende skal anvende praktikportalen i relation til den kliniske undervisning under hele den kliniske undervisningsforløb herunder planlægningssamtalen, vejlednings- og evalueringssamtaler, afsluttende evalueringssamtale, samt til refleksion over planlagt og udført sygepleje Intern klinisk prøve Modulet afsluttes med en intern klinisk prøve, som består af to delprøver (se Modulbeskrivelsen modul 4, bilag 1). Udarbejdet af: Medicinsk lungemedicinsk/hæmatologisk/reumatologisk sengeafsnit MS2, juni Klinisk vejleder Helen Larsen Bro og uddannelsesansvarlig sygeplejerske Mette Kitnæs. Godkendt af uddannelsesleder ved Dato og underskrift. Annette Rosenkilde Side 10 af 14\n11 Regionshospitalet Bilag 1 Litteratur/pensum Bernild, C. et al. 2012, Anbefalinger til fremtidens studieunits, Sygeplejersken, vol. 112, no.12, pp Dansk Selskab for Patientsikkerhed 2011, Patientsikkerhed og kvalitetsarbejde i en tid med begrænset økonomisk vækst, Dansk Selskab for Patientsikkerhed, Hvidovre, pp. 1-12, ekonomisk_vaekst_2011.pdf Dansk Selskab for Patientsikkerhed 2007, Håndbog i sikker mundtlig kommunikation: kommunikation - teamsamarbejde, Dansk Selskab for Patientsikkerhed, Hvidovre, pp. 1-16, Gram, M.N., Krøjgaard, D.M., 2014, Grundlæggende sygepleje gør en forskel, Sygeplejersken, vol. 114, no.2, pp Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionale dokumenter, afsnit Håndhygiejne, regional retningslinje [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionale dokumenter, afsnit Uniformshygiejne - hygiejniske forholdsregler, regional retningslinje [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Hygiejneorganisation [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Procedure for rekvirering af Cobi statisk reaktiv madrasser [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Tidlig opsporing af kritisk sygdom hos voksne patienter indlagt på sengeafsnit, Regionshospitalet (DDKM ) [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Hospitalerne i Region Midtjylland u.å.,, Regionshospitalet og Grenå, fælles dokumenter, afsnit Instruks for ernæring hos voksne indlagte patienter på Regionshospitalet (DDKM og ) [Homepage of Region Midtjylland], [Online]. Available: Martinsen, B. 2011, "Bliv bedre til at hjælpe med spisning", Sygeplejersken, vol. 111, no. 6, pp Side 11 af 14\n12 Regionshospitalet Nielsen, C., Larsen, K., Skovsgaard, A. & Stenholt, B. 2007, "Model for at lære praktisk sygepleje", Sygeplejersken, vol. 107, no. 17, pp Nielsen, C., Skovsgaard, A., Stenholt, B. & Lomborg, K. 2009, "Brug for fokus på kliniske færdigheder", Sygeplejersken, vol. 109, no. 16, pp Kommune & Region Midtjylland u.å., Lokal Sundhedsaftale. Kommune og Region Midtjylland , Sundhedsstyrelsen, beredskab/sundhedsaftaler/sundhedsaftaler /godkendte-sundhedsaftaler-for /~/media/4cee769cff584c4e8f7fa9cb511515eb.ashx Rasmussen, L.I. 2012, "Patientsikkert Sygehus skaber flotte resultater - langsomt", Ugeskrift for læger, vol. 174, no. 26, pp Sundhedsstyrelsen 2008, Vejledning til læger, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter, sygehjælpere og kliniske diætister: screening og behandling af patienter i ernæringsmæssig risiko, 1.1st edn, Sundhedsstyrelsen, København, pp. 1-35, Sundhedsstyrelsen, DTU Fødevareinstituttet, Fødevarestyrelsen, Kost & Ernæringsforbundet & Kliniske Diætister 2010,, Den Nationale Kosthåndbog. Available: Tellervo, J. 2003, "Det snavsede dilemma; Jocelyn Lawlers regler om at overkomme forlegenhed", Sygeplejersken, vol. 103, no. 12, pp Aarhus Universitet, Afdeling for Sygeplejevidenskab 2011, Klinisk retningslinje for håndhygiejne, Center for Kliniske Retningslinjer - Nationalt Clearinghouse for Sygepleje, Side 12 af 14\n13 Regionshospitalet Bilag 2 Klinisk studiemetode: Fastlagt studieaktivitet rettet mod kliniske metoder til vurdering af patienters/borgeres fysiologiske tilstand Definition og rammer Den fastlagte studieaktivitet skal med udgangspunkt i modulets læringsudbytte afspejle den studerendes kendskab til og arbejde med kliniske metoder i praksis. Den studerende skal kunne arbejde problemløsende og målrettet i forhold til den grundlæggende sygepleje i samarbejde med en udvalgt patient. Den studerende skal anvende sygeplejeprocessen som klinisk metode. Patientforløbsbeskrivelse med udgangspunkt i sygeplejeprocessen. Den studerende skal med udgangspunkt i sygeplejeprocessens 4 faser øve sig i at arbejde med sygeplejeprocessen som et redskab i forhold til patientens sygeplejefaglige problemstillinger i relation til udvalgte fysiologiske behov. Sygeplejeprocessen: Den studerende kan læse mere om sygeplejeprocessen på: som er en e-læringsportal omkring sygeplejeprocessen. Sygeplejeprocessen kan bruges til: Vurdering herunder en dataindsamling, en analyse og fortolkning af data og formulerer en eller flere problemer/sygeplejediagnose. Planlægning af sygeplejen herunder prioritering af problemer, mål for plejen, valg af handlinger. Udførelse af sygeplejen herunder en fortsat dataindsamling. Evaluering af sygeplejen. Ramme: Den studerende skal udarbejde en plejeplan, som afspejler indsigt og viden i forhold til det patientforløb, der tages udgangspunkt i. Beskrivelsen er i forhold til udvalgte fysiologiske behov. Den studerende vælger 1-2 sygeplejefaglige problemstillinger ud fra den autentiske patientsituation, den studerende har oplevet i praksis. Den studerende reflekterer over problemstillingerne med henblik på at opnå forståelse for patientens situation og sygeplejeprocessen som en klinisk metode til at opnå en målrettet pleje af patienten samt begrundelser for sygeplejen. Beskrivelsen kan indeholde en kort beskrivelse af problemstillingen, planlægning, intervention/handlinger og evaluering. Dette gøres med afsæt i praksis-, udviklings- og forskningsbaseret viden. Dette danner udgangspunkt for en refleksion i forhold til de beskrevne problemstillinger. Det skriftlige produkt giver mulighed for fordybelse i praksis og mulighed for refleksion Side 13 af 14\n14 Regionshospitalet i forhold til den konkrete praksis. Ansvars- og rollefordeling Sygeplejestuderendes rolle: Beskriver patientens situation ud fra sin dataindsamling. Data kan indsamles fra patienten selv, den elektroniske patientjournal og samarbejdspartnere Udvælger ud fra data 1-2 sygeplejefaglige problemstillinger i relation til patientens fysiologiske behov Anvender sygeplejeprocessen til at analysere disse behov skriftligt i forhold til at vurdere, planlægge, intervenere og evaluere sygeplejen til den udvalgte patient Afleverer 2 sider til den kliniske vejleder på et aftalt tidspunkt. Tidspunktet for aflevering skal overholdes og aftales til planlægningssamtalen Den studerende møder forberedt til drøftelse af det afleverede materiale Klinisk vejleders rolle: Den kliniske vejleder har gennemlæst og forholdt sig til det, den studerende har afleveret Den kliniske vejleder drøfter det afleverede med den studerende og gør det skriftlige materiale til genstand for refleksion Den kliniske vejleder giver den studerende tilbagemelding med henblik på, at den studerende udvikler kompetencer i forhold til praksis Side 14 af 14\nRegionshospitalet Beskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Intensivt afsnit er et alment intensivt afsnit med plads til 8 patienter. Intensivt afsnit er en del\nHvert plejecenter har en aftaleholder, der refererer til Souschefen i Sundhed og Omsorg.\nBeskrivelse af organisatoriske og ledelsesmæssige forhold Organisatorisk placering Plejecenter Violskrænten Violskrænten 13 8500 Grenå Tlf: 8959 2433 Plejecenter Violskrænten, er en del af Sundhed og Omsorgsområdet


Her vil med tiden komme en gennemgang af museums- og veteranbaner. Som altid er alle bidrag og al yderligere information velkommen bare send en mail.\nDVF, Danske Veterantogsoperatøres Fællesrepræsentation er en fællesorganisation for en række Danske Veterantog- og baner. Fælles for disse er, at man ønsker at vise historisk jernbanemateriel i drift. Dette sker ikke på kommerciel basis, og de midler som kommer ind ved kørsel anvendes til vedligeholdelse af de gamle tog, samt restaureringsopgaver.\nLimfjordsbanen har kørt eget veterantog hvert år siden 1973. LFB har til huse i den tidligere privatbaneremise for enden af Hjulmagervej.\nMariager - Handest\nMariager-Handest Veteranjernbane er stiftet midt i 1960'erne, hvor størsteparten af Danmarks lokale jernbanenet blev nedlagt. Veteranjernbanen har siden dengang samlet interessant, historisk jernbanemateriel med det formål, at bruge dette materiel i et aktivt og levende museum.\nPå den resterende strækning af Horsens - Silkeborg Jernbane findes nu Veteranbanen Bryrup - Vrads.\nVed et utroligt held og engagement fra fremsynede mennesker lykkedes det at erhverve en del materiel fra den nedlagte Horsens - Silkeborg Jernbane allerede i nedlæggelsesåret.\nLokomotivklubben KLK er stiftet i 1962, med det formål at "erhverve og bevare historisk jernbanemateriel, og søge dette anvendt i et "veterantog". Fra starten var det især jernbanemateriel fra Koldingegnens privatbaner, der havde klubbens interesse.\nSom så mange andre baner blev Nyborg - Ringe - Fåborg ramt af sparekniven, det skete i 1962. Mens Nyborg - Ringe strækningen blev fjernet bibeholdt DSB i en årrække godsdrift på Strækningen Ringe - Fåborg. Da man i midten af 1980'erne begyndte at tale om indskrænkninger og nedlæggelser på den tilbageværende del begyndte en række lokale at arbejde med tanker omkring en bevaring.\nVed lov af 20. november 1868 blev der givet tilladelse til at anlægge og drive jernbanen. Koncessionen blev givet den 8. januar 1869.\nI 1962 kom der "ny" trafik på banen, idet Dansk Jernbane-Klub fik tilladelse af Lollandsbanen til at køre Museumstog mellem Maribo og Bandholm "på søn- og helligdage, når der ikke kører godstog".\nDansk Jernbane-Klub, D-maskinegruppen kører veterantog overalt på Sjælland. Det er her muligt at leje “sit eget tog”.\nOg bag denne tilsyneladende enkle opgave ligger tusindvis af arbejdstimer fra mange engagerede mennesker.\nHelsingør Jernbaneklub så dagens lys den 20. marts 1958, da en gruppe lokale jernbaneinteressede samledes omkring opbygningen af et modelbaneanlæg.\nNordsjællands Jernbaneklub har i dag mere end 350 støttemedlemmer og ca. 100 aktive medlemmer.\nUdgangspunktet er den tidligere station i Allingåbro. Der tilbydes forskellige aktiviteter som f.eks.: skinnecykling på 27 km. nedlagte jernbanespor, kanosejlads på Alling Å, kørsel med veteranbus eller -tog lige til Randers Regnskov.\nDSB Museumstog er en del af Danmarks Jernbanemuseum, som er ejet af DSB og Banestyrelsen i fællesskab. Der er ingen eller meget få ansatte i Museumstog.\nAlt arbejde med vedligehold, istandsættelse og kørsel foregår ved hjælp af frivillig arbejdskraft.\nAabenraa Veteranbane blev hjemmehørende i Aabenraa den 16. august 1999. Veteranbaneforeningen blev oprindelig stiftet den 13. marts 1993 i Tønder (Tinglev - Tønder Veteranjernbane, TTVJ) og virkede fra Tønder Gamle Remise frem til 1999, hvor en flytning blev aktuel, da arealerne skulle bruges til andet formål.\n"Esbjerg Veteranbane Klub" er en ny forening. Klubben er stadig i udvikling men klubben håber på at den med andre toginterressedes opbakning, vil vokse sig større.\nSelv om de officielle oversigter ofte undlader at berette herom har der engang været en jernbane på Ærø. Skal man være helt retfærdig må det i bedste fald kunne strækkes til begrebet "havnebane".\nØSJK har hjemme i Køge og har med tiden fået opbygget en pæn samling af materiel fra danske jernbaner. I sagens natur er en del heraf fra ØSJS. Klubbens store projekt lige nu er et vognhals- og remiseprojekt der skal sikre at det kostbare materiel kan komme under tag.\nJernbanemuseet i Struer\nStøtteforeningen for Jernbanemuseet i Struer er en ny forening, og dens formål er at hjælpe Struer Museum med bevaringen af Midt- og Vestjyllands jernbanehistorie.\nForeningen De Bornholmske Jernbaner håber at kunne genskabe en metersporet jernbanestrækning på Bornholm og derved bevare et synligt bevis for øens helt specielle jernbanehistorie.\nDjurslands Jernbanemuseum er hjemmehørende i jernbanebyen Ryomgaard. Museet arbejder med indsamling, registrering, bevaring og formidling omkring Djursland og dets kollektive trafik, herunder særligt jernbanedrift på nuværende og tidligere, såvel stats- som privatdrevet banestrækninger,\nVeterantog Vest blev stiftet i foråret 1998. Med basis i den gamle remise i Bramming, køres der med veteranmotortog over det meste af Jylland og Fyn.\nForeningens overordnede formål er at samle alle med interesse for de i 1933 nedlagte alsiske jernbaner og at deltage i genopbygningen af en eller flere delstrækninger.


James Bond Fest med eget Casino. Sikkert hit til Temafest ⇒ Book her\nIngen James Bond fest uden casino – så enkelt kan det siges.!\nSom bekendt forsømmer vores allesammens agent 007 aldrig muligheden for et smut forbi det lokale casino når skurken skal overmandes.\nDerfor er en casino aktivitet til din James Bond fest naturligvis også det oplagte valg når underholdningen skal sikres\nGennemført James Bond Temafest med Casino Event – Få tilbud allerede i dag!\nCasino event som underholdning til James Bond fest\nLige så vel som hele James Bond universet er en udødelig klassiker på filmlærredet, så er 007 tema en lige så sand klassiker når der skal holdes temafest.\nEn hel aften i vores allesammens superagents navn er nu også et sikkert hit med masser af mulighed for at slå sig løs som alle de legendariske skurke samtidig med alle de ligeså legendariske James Bond sange på playlisten.\nUanset hvilket fest tema der vælges skal det dog være gennemført for at det fungerer og er sjovt. Når vi snakker James Bond temafest er der få ting der ligger mere til højrebenet end et casino indslag.\nUd over at passe som fod i hose til hele 007 universet, så er det nok så vigtigt en sikker vinder som underholdende indslag. Og ligesom James Bond sjovt nok altid selv har vind i sejlene ved spillebordene, så vil din temafest helt sikkert også blive et hit med casino som underholdende aktivitet undervejs.\nEt casino event vil helt sikkert appellerer til alle i selskabet da alle kan spille med og få noget ud af det efter kun ganske kort intro. Og selv hvis den indre spillefugl skulle være lidt rusten, så vil hele 007 stemningen helt sikkert automatisk finde den frem hos alle i selskabet.\nSom en ekstra bonus sikrer spillet også at deltagerne kommer lidt op af stolene og får “minglet” lidt på kryds og tværs og vist deres 007 udklædninger frem for de andre.\nFå mere info om muligheden for komplet James Bond Temafest under Full Service Events hvis du ønsker udvidet tilbud på alt fra location, mad & drikkevarer til udsmykning og musik & underholdning.\nAf andre oplagte fest temaer med casino indslag kunne eksempelvis være Great Gatsby Tema, Las Vegas/Casino tema, eller Gangster Tema.\n5 gode grunde til at booke et casino indslag som underholdning til din James Bond fest:\nAppellerer til ALLE deltagere – uanset alder og køn!\nSjovt og anderledes indslag der får gæsterne aktiveret\nIndbygget konkurrence i spillet\nUnderstøtter det gennemgående 007 tema\nGaranti for glade gæster og en temafest der huskes!\nKontakt os allerede nu for uforpligtende tilbud på netop din James Bond fest


Billig Billeje Lahr (Tyskland) - Sammenligner af Biludlejning Lahr Jetcost.dk\nBiludlejning i Lahr\nBillig biludlejning i Lahr\nSammenlign billige biludlejninger i Lahr med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Lahr. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Lahr .\nVejrudsigt for Lahr\nSammenlign priser på biludlejning i Lahr: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Lahr (Tyskland). Find den billigste bil i Lahr ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Lahr, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Lahr.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Madina Mahamoud Roble\nJeg føler mig ikke fremmed til daglig, men når jeg ser fjernsyn gør jeg. ”Muslimer skal ikke være her i Danmark. Tørklædet skal af”. Det bliver jeg ked af at høre.\nI Somalia droppede jeg skolen og valgte militæret. Jeg var der i 15 år. Jeg fik en uddannelse og arbejde i telekommunikationsafdelingen. Det var dejligt at gøre karriere og bestemme over nogen. Jeg er god til at bestemme. På en god måde. Jeg lavede sjov med folk. Folk kunne godt lide mig. Jeg vil gerne have den tid tilbage, men det kommer den aldrig. På mit nuværende arbejde bestemmer jeg ikke noget, men jeg kan komme med forslag.\nI 2014 samlede jeg brugt sygehusudstyr sammen. Jeg fik ideen, men jeg gjorde det ikke alene. Jeg afleverede det selv i Somalia. Danmark gav mig mulighed for at gøre det. Jeg var glad for det projekt. Når jeg starter på noget, så gør jeg det. Så bliver jeg militær, og jeg giver ikke op. Jeg har også været bydelsmor. Jeg var den første i landet, der blev uddannet, og hver gang et hold nye bydelsmødre bliver færdige, så kommer borgmesteren, og han tør godt give hånd. Hvis jeg fortæller min veninde i London om borgmesteren, så kan hun ikke forstå det. Men sådan er Danmark nogle gange. Det er dejligt.\nJeg er bange for at blive gammel. Gamle danskere kommer på plejehjem. Ingen besøger dem. Pludselig får du en seng i et værelse og ligger og kigger op i loftet. Det giver mig ondt i maven. I den kultur jeg kommer fra, bor de gamle hjemme, og selv om du ligger i en seng, så kommer børnebørnene og løber frem og tilbage. Her bliver du bare smidt ud. Selvfølgelig bliver du behandlet godt, men det er anderledes. Jeg kommer ikke til at være hos min familie.\n59 år / kvinde / gift / børn / social- og sundhedshjælper / Herning / kom til Danmark i 1994 / fra Somalia / opholdstilladelse i 1995


Sidst ajourført: 2/1 2011\nLæst af: 46.969\nKrigsforbrydelser er strafbare forbrydelser under international lov. Den skyldige person eller personer kan straffes for sådanne forbrydelser, uanset om der er tale om militære eller civile personer. Krigsforbrydelser er de overtrædelser af krigens love der er fastlagt i Haag Konventionerne og Geneve Konventionerne.\nKrigsforbrydelser er imidlertid et mellemstatsligt anliggende - angår kun krige mellem stater. Interne konflikter er reguleret af nationale love og den humanitære folkeret. Interne folkemord i en stat som f.eks. folkemordet i Rwanda i 1994 er derfor ikke krigsforbrydelser, men kan derimod retsforfølges som «forbrydelser mod freden» eller «forbrydelser mod menneskeheden».\nEn anden begrænsning er, at begrebet krigsforbrydelser alene kan anvendes under krige eller krigslignende situationer.\nHaag Konventionen og Geneve Konventionerne er hjørnestene i det internationale samfunds forsøg på at opstille et sæt krigens love. Baggrunden for udviklingen af sådanne love var den teknologiske udvikling af krigsførelsen i det 19. og 20. århundrede, og senere at civilbefolkningen i stigende grad blev ofre for krigsførelsen.\nDet første skridt var vedtagelsen af 1. Genevekonvention i 1864. Den omhandler behandlingen af sårede under krig og krigslignende handlinger. Konventionens vigtigste elementer var såredes ret til hjælp, og at der ikke må skelnes mellem hvilken part den sårede part hører til. En central konsekvens af konventionen var videre, at det er ulovligt at dræbe (likvidere) sårede. Konventionen blev udformet som led i dannelsen af det Internationalt Røde Kors, der netop blev dannet med det formål at skaffe hjælp til sårede soldater.\nHaag Konventionen af 1899 havde som sit primære formål at forbyde en række nye krigsformer: bombardementer fra luften (balloner), kemisk krigsførelse og anvendelsen af dum dum kugler (som eksploderer i det menneskelige væv).\nAnden Genevekonvention fra 1906 var en simpel udvidelse af første konvention til også at gælde krig til søs.\nHaag Konventionen fra 1907 afspejlede søkrigens stigende betydning, idet den først og fremmest omhandlede reglerne for krig til søs, anvendelsen af miner, status for handelsskibe mm.\nFørste Verdenskrig i 1914-18 viste, at konventionerne alligevel blev overtrådt - især i form af luftkrigsførelse og anvendelsen af kemiske og biologiske stoffer. I 1925 blev der derfor tilføjet en protokol til Haag Konventionen, der (atter engang) forbød anvendelsen af kemiske- og biologiske våben. Det var især den udbredte anvendelse af sennepsgas og tilsvarende våben under verdenskrigen, der skabte et stort folkeligt pres for at få forbudt disse våben. At heller ikke denne protokol blev respekteret ses af vedtagelsen af Konventionen mod biologiske Våben i 1972 og Konventionen mod kemiske Våben i 1993.\nDe grusomme erfaringer fra Anden Verdenskrig førte i 1949 til revideringer (stramninger) af de eksisterende konventioner og vedtagelsen af 2 nye Genevekonventioner: den 3. der regulerer behandlingen af krigsfanger og den 4. der regulerer behandlingen af civilbefolkningen i krigstid og under en fremmed magts besættelse. Konventionen fastslår, at krigsførelse ikke må rettes mod civilbefolkningen, og at krigsoperationer ikke må gennemføres hvis de kan skade civilbefolkningen. Den fastslår samtidig, at kollektiv afstraffelse af civilbefolkningen er en krigsforbrydelse. Et hyppigt anvendt afstraffelsesform af nazisterne under 2. Verdenskrig, af Israel overfor det besatte Palæstina og senest dets krig mod Libanon.\nKonventionerne er blevet videreudviklede, og der er tilføjet nye konventioner siden 1949. Senest konventionen mod anvendelsen af anti-personel miner fra 1997 - der imidlertid ikke er underskrevet af hverken USA, Rusland eller Kina.\nProblemet med konventionerne var imidlertid gennem årtier, at der ikke eksisterede noget internationalt retsorgan til håndhævelse af konventionerne - bortset fra den Internationale domstol i Haag, der imidlertid sjældent bevægede sig ind på konventionernes område. Tysklands krigsforbrydelser under 2. Verdenskrig måtte derfor behandles af en særdomstol i Nürnberg (1945-49), og der skulle gå 50 år før de næste særdomstole blev nedsat (af FN's Sikkerhedsråd) til behandling af forbrydelserne i henholdsvis Rwanda og ex-Jugoslavien.\nI erkendelse af de manglende retsstrukturer igangsatte FN derfor i slutningen af 1990'erne en proces, der i 2002 ledte frem til oprettelsen af den Internationale Straffedomstol (International Criminal Court, ICC), der kan behandle både krigsforbrydelser og forbrydelser mod international humanitær lov. Det er imidlertid interessant, at en lille håndfuld stater med USA, Israel og Kina i spidsen har sat sig uden for dette system, og er meget kritiske overfor domstolen. Deres manglende opbakning til domstolen beskytter imidlertid ikke deres statsborgere, idet disse fortsat kan stilles for domstolen, hvis de pågribes i et land, der faktisk har tilsluttet sig denne. Specielt USA har derfor været særdeles aktiv omkring indgåelsen af særaftaler med en lang række af de stater, der ellers har tilsluttet sig domstolen. USA har anvendt en bred vifte af økonomisk og politisk pression for at sikre, at de pågældende lande ikke vil udlevere statsborgere fra USA til retsforfølgelse ved domstolen. USA's påstand har været, at landet selv er i stand til at retsforfølge sine statsborgere, når de har gjort sig skyldige i forbrydelser dækket af konventionerne. Den mangelfulde eller helt fraværende retsforfølgelse af USA's krigsforbrydelser i Iraq har imidlertid vist, at dette ikke er tilfældet.\nSelv om Danmark har tilsluttet sig ICC, har også Danmark vist en mangelfuld retsforfølgelse af skyldige i krigsforbrydelser. Selv om landet har underskrevet og ratificeret FN's konvention mod tortur, frikendte Østre Landsret i juni 2006 en række officerer for tortur, trods det at de havde begået tortur i Iraq. Argumentationen var, at torturen «ikke blev udført under krig», og den militære strafferet der kun omhandler tortur under krig var derfor ikke anvendelig. Samtidig er torturkonventionen ikke skrevet ind i den civile straffelov. Retten blåstemplede på den måde anvendelsen af militær tortur i «fredstid». I strid med torturkonventionen.\nTrods eksistensen af objektive konventioner er der en klar tendens til, at det er sejrherrerne der retsforfølger taberne for disses krigsforbrydelser. Nürnbergprocessen kom derfor alene til at handle om Tysklands krigsforbrydelser under 2. Verdenskrig. Ikke de allieredes terrorbombardementer af civilbefolkningen i Tyskland eller USA's nedkastning af atombomberne over Hiroshima og Nagasaki. Bipolariteten i verden efter 2. Verdenskrig (mellem USA og Sovjetunionen) var sandsynligvis den vigtigste årsag til, at ingen blev retsforfulgt for krigsforbrydelser de følgende 50 år, trods mange tilfælde. Først Sovjetunionens sammenbrud i 1991 reetablerede sejrherrernes retsforfølgelse af taberne. Det var i den forbindelse i USA's interesse, at de nye særdomstole blev nedsat af FN's Sikkerhedsråd, hvor USA har veto. Ikke at der blev oprettet en egentlig straffedomstol, hvor USA ikke automatisk har veto. USA er nemlig ved flere lejligheder blevet dømt af internationale domstole. Bl.a. af den Internationale Domstol i Haag i 1986 for sin illegale krig mod Nicaragua.\nMens både USA og Israel har ignoreret afgørelser fra den Internationale Domstol, der ikke har nogen sanktionsmidler. Men det har ICC, der har beføjelsen til at fængsle dømte krigsforbrydere. Det er baggrunden for, at USA, Israel og Kina i langt højere grad frygter ICC.\nEt andet problem ved konventionerne er vurderingen af, hvornår en krig er en krig eller en krigslignende situation. I modsætning til tidligere tiders krige, udkæmpes moderne krige i stigende grad uden at der er erklæret krig. Både USA's angreb på Iraq i 2003 og Israels på Libanon i 2006 er eksempler herpå. Inden det kan diskuteres om konventionerne overtrædes, må det derfor først diskuteres, om der overhovedet er tale om krig eller krigslignende situation.\nNår enkeltpersoner eller grupper målrettet bevidst går efter at skade civilpersoner er der tale om terrorisme. Når stater gør det samme, er der tale om statsterrorisme. Denne kategori er imidlertid fraværende i international lov, og staters terror mod egen eller andre staters civilbefolkning falder derfor ofte udenfor international lov og udenfor konventionerne, med mindre de er så alvorlige at de kan karakteriseres som forbrydelser mod menneskeheden. Denne gråzone er baggrunden for, at en del stater praktiserer statsterrorisme, med det formål at opnå bestemte politiske mål.\nKonventionerne forholder sig alene til de metoder der tages i anvendelse under krig. Ikke om krigen i det hele taget er ulovligt. FN's charter omtaler en stats angrebskrig mod en anden som ulovligt, men dette falder udenfor konventionerne, og kan altså kun sanktioneres af FN eller FN's Sikkerhedsråd. Under bipolariteten mellem USA og Sovjetunionen i 1948-91 kunne FN ikke skride ind overfor sådanne angrebskrige, fordi modparten ville nedlægge veto herimod. Det er i højere grad blevet mulig siden da, men lider fortsat af at stormagterne har vetoret i Sikkerhedsrådet. Det var baggrunden for, at FN som fredsskabende organisation måtte se passivt til under USA's angrebskrig mod Iraq i 2003, og ligeledes under Ruslands krige mod Tjetjenien. USA bruger på samme måde sin vetoret til at sikre, at Israel kan holde sine nabolande besat i strid med FN's sanktioner, og kan gennemføre angrebs- og erobringskrige.\nTabellen nedenfor viser de alvorligste krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden begået siden midten af 1930'erne.\nAlgeriet (1945-62). Algeriets selvstændighedskamp fra Frankrig blev en ualmindelig blodig affære. Allerede festligholdelsen af sejren over nazi-tyskland i 1945 udviklede sig til et folkeoprør, hvor 45.000 algierere. Da den egentlige selvstændighedskamp brød ud i midten af 50'erne (se Algierkrigen) svarede den franske kolonimagt med nedbrændingen af 8.000 landsbyer, slog ca. 1 mio. civile algierere ihjel. De højreorienterede franske settlere dannede dødspatruljen OAS, der slog yderligere flere tusinde ihjel. De skyldige for krigsforbrydelser og andre forbrydelser blev aldrig retsforfulgt.\nDen islamiske oppositions valgsejr i 1991 førte til militærkup og en blodig kamp gennem 1990'erne mellem militær og islamisk opposition. Under massakrer udført af begge parter blev titusinder dræbt.\nKenya (1945-62). Kenyas selvstændighedskamp fra Storbritannien adskilte sig ikke meget fra Algeriets. Selvstændighedskampen blev indledt af hvad europæerne kaldte «Mau Mau» oprøret. 12.000 oprørere, 2.000 afrikanske «loyalister» og ca. 100 europæere (heraf 32 civile) blev dræbt. Mere end 75.000 afrikanere blev interneret i koncentrationslejre. De skyldige for krigsforbrydelser og andre forbrydelser blev aldrig retsforfulgt.\nLignende træk præger tilsvarende selvstændighedskampene i Zimbabwe (1964-80) mod det racistiske britiske styre; Mozambiques, Angolas og Guinea-Bissaus selvstændighedskampe fra Portugal (1960-75). I de to første lande blev lidelserne yderligere forlængede, fordi USA gennem UNITA fortsatte kampen mod Angolas regering, og Sydafrika gennem RENAMO fortsatte kampen mod Mozambiques regering. I begge tilfælde blev der gennemført alvorligere krigsforbrydelser - pr. stedfortræder.\nSydafrika (1948-90). Kampen mod Apartheid og for demokrati. Der er to knudepunkter i kampen mod apartheid: protesterne mod de forhadte paslove, der i 1960 fik myndighederne til at gennemføre massakren i Sharpeville, der kostede 100 afrikanere liver; og oprøret blandt unge i Soweto i 1976, hvor sikkerhedsstyrkerne dræbte omkring 1000 sorte.\nNamibia (1966-90). Namibias selvstændighedskamp fra Sydafrika. I 1978 gennemførte Sydafrika en massakre i flygtningelejren Cassinga i Angola og dræbte omkring 1000 namibiske flygtninge.\nVestsahara (1975-). Marokkos angrebskrig mod og besættelse af Vestsahara. I forbindelse med diktaturets fald i Spanien, fik Vestsahara i 1975 selvstændighed. Umiddelbart herefter blev landet angrebet og besat af Marokko. Trods FN resolutioner om at besættelsesmagten skal ud, indsættelse af fredsbevarende styrker og en FN fredsplan, holder Marokko med støtte fra USA fortsat landet besat.\nUganda (1985-). Siden 1985 har Herrens Modstandshær (Lords Resistance Army) ført krig mod Ugandas regering, der har kostet ½ mio. ugandere livet. Hæren betjener sig i vid udstrækning af kidnapning af børn, der bruges som børnesoldater og sexslaver. ICC har igangsat undersøgelser og rejst anklager mod lederne af LRA.\nLiberia (1990-2003). For at holde sig ved magten førte Charles Taylor i 1990-2003 krig mod sin egen befolkning og støttede oprørsbevægelser i nabolandene i Vestafrika. I 2005 nedsatte FN et krigsforbrydertribunal i Sierra Leone til behandling af krigsforbrydelserne. En af de anklagede er Taylor, der er anklaget for at have ansvaret for 250.000 dræbte i Liberia og nabolandene. Han blev stillet for retten i tribunalet i juni 2006.\nRwanda (1994). Et af historiens største folkemord blev begået i Rwanda over 3 måneder i 1994. Det kostede over 800.000 dræbte. FN nedsatte et specielt krigsforbrydertribunal, der siden 1995 har arbejdet med kortlægningen og domfældelsen af de skyldige i folkemordet.\nDemokratiske republik Congo (1998-). Konflikten i Rwanda flød ind over grænsen til den Demokratiske republik Congo, hvortil flere hundrede tusinder hutuer - heraf mange medlemmer af de militser der var ansvarlige for folkemordet i Rwanda i 1994. Siden 1998 har landet været i borgerkrig der har inddraget både flygtningene, tropper fra flere nabolande og 17.000 fredsbevarende soldater fra FN. Konflikten er med 4-5 mio. dræbte den blodigste siden 2. Verdenskrig, betjener sig af massakrer, tortur, slavearbejde og andre systematiske overgreb på civilbefolkningen. Verdenssamfundet har imidlertid indtil videre ikke gjort noget for effektivt at stoppe konflikten.\nSudan (2003-). Konflikten i Darfur provinsen i det sydvestlige Sudan har i langt højere grad den vestlige verdens opmærksomhed, trods det at den ikke er nær så blodig som konflikten i Congo. Årsagen er, at ofrene i Darfur er kristne. 2 mio. kristne er drevet på flugt fra deres hjem af militser støttet af centralregeringen i Khartoum. Konflikten har siden 2004 kostet over 200.000 dræbte. FN har siden da diskuteret, hvordan organisationen kunne gribe ind.\nDet latinamerikanske kontinent har i den undersøgte periode (siden 1935) stort set ikke været præget af krigsforbrydelser. Det skyldes, at kontinentet overvejende var afkoloniseret før denne periodes start, og de blodige selvstændighedskrige derfor lå tidligere. Antallet af væbnede konflikter mellem staterne har desuden været begrænset.\nTil gengæld har de fleste lande været præget af omfattende interne konflikter, der i mange tilfælde har været præget af systematiske massakrer og overgreb. De blodigste af disse er:\nGuatemala (1956-95) hvor 3-400.000 mennesker blev dræbt efter at USA gennem CIA havde invaderet landet og indsat militærdiktaturer, der de følgende 40 år styrede landet.\nNicaragua (1970-90) hvor landets befrielsesbevægelse FSLN bekæmpede det USA støttede Somoza diktatur. Det kostede omkring 70.000 dræbte. Siden førte USA gennem 80'erne krig mod Nicaragua pr. stedfortræder. Dette kostede yderligere 100.000 dræbte, og USA's krig blev i 1986 kendt ulovlig af den Internationale Domstol i Haag, der samtidig pålagde supermagten at betale krigsskadeerstatning - uden at dette skete.\nArgentina (1976-83) hvor landets USA støttede militærdiktatur systematisk henrettede 30.000 oppositionelle (venstreorienterede).\nEl Salvador (1978-92) hvor landets USA støttede militærdiktatur gennemførte massakrer, torterede og dræbte 70-80.000 civile.\nMen også USA støttede militærdiktatur i Honduras, Venezuela, Colombia, Brasilien, Uruguay, Chile, Paraguay, Bolivia, Peru og Ecuador har i perioden begået massakrer og systematiske overgreb mod civilbefolkningen. I specielt Brasilien, Mexico, Ecuador og Peru der alle har store grupper af oprindelig befolkning, har staten endvidere i perioder systematisk angrebet og udryddet disse grupper. I Mexico er der endvidere gennemført flere massakrer på oppositionelle. Den mest kendte er massakren på arbejdere og studerende på Tlatelolco pladsen i Mexico City i 1968, hvor sikkerhedsstyrker dræbte over 270.\nDe største krigsforbrydelser i Asien fandt sted under 2. Verdenskrig, hvor Japan tegnede sig for de fleste forbrydelser, Vietnamkrigen der også involverede Laos og Cambodia. USA tegnede sig her for de fleste forbrydelser. Og endelig krigene i Mellemøsten siden 1948, hvor Israel og USA tegner sig for de fleste forbrydelser.\nKina (1932-45). Allerede i 1931 indledte Japan angrebskrig mod Manchuriet, og dannede året efter marionetstaten Manchukuo. Danmark var et af kun 4 lande der anerkendte den japanske marionetstat. Japan begik i perioden omfattende krigsforbrydelser mod manchurerne i form af bl.a. massakrer og medicinske og biologiske eksperimenter. Japan udstrakte i løbet af 2. Verdenskrig sin besættelse videre til andre dele af det nordlige Kina, der led store tab efter de japanske forbrydelser.\nInternt kan det diskuteres om «det store spring fremad» i 1958-61 kan karakteriseres som forbrydelse mod menneskeheden. I hvert fald udløste «eksperimentet» hungersnød, der kostede 2-3 mio. døde.\nI 1959 indledte Kina angrebskrig mod Tibet, erobrede landet og har siden holdt det besat.\nKulturrevolutionen (1967-70) kostede flere hundrede tusinde dræbte.\nTienanmin Massakren i Beijing (1989) kostede flere hundrede dræbte.\nJapan blev efter sit nederlag i 2. Verdenskrig dømt for en lang række krigsforbrydelser i Kina, Filipinerne, Malaysia, Singapore, Indonesien og Burma ved forskellige krigsforbrydertribunaler i Asien.\nUSA kastede i slutningen af krigen atombomber over Hiroshima og Nagasaki. To byer der stort set savnede militærindustri. omkring 200.000 civile blev dræbt ved disse angreb og i årene efter.\nIndien (1945-48). Indiens selvstændighedskamp fra Storbritannien blev ikke nær så blodig som de afrikanske, men briterne gennemførte ved flere lejligheder massakrer på civilbefolkningen. Den største i byen Amritsar.\nIndisk militær har under indisk Kashmirs kamp for selvstændighed gennemført systematiske overgreb mod civilbefolkningen.\nVietnam (1964-75). USA's angrebskrig mod Nordvietnam. Over 2 millioner vietnamesere blev slået ihjel under denne krig - den overvejende del civile, dræbt af USA. Supermagten gennemførte massakrer mod civilbefolkningen (hvoraf kun én, My Lai blev retsforfulgt), bombede den med napalm, anvendte afløvningsmidlet Agent Orange der endnu i det 21. århundrede dræber mange vietnamesere, foretog vilkårlige henrettelser og samlede civilbefolkningen i koncentrationslejre.\nCambodia (1965-95). USA's angrebskrig mod Cambodia. Som led i Vietnamkrigen førte USA også krig mod Cambodia med de samme midler som i Vietnam. Krigsomfanget var dog langt mere begrænset. USA's brutalitet var baggrunden for fremkomsten af Khmer Rouge, der i 1975 overtog magten, da USA's militærdiktatur i landet brød sammen. Khmer Rouge dræbte de følgende 5 år 1-2 mio. cambodianere i massakrer og vilkårlige henrettelser.\nBangladesh (1971). Østpakistans selvstændighedskamp fra Vestpakistan blev en særdeles blodig affære, der af nogle kilder er blevet betegnet som folkemord. Tabstallet varierer fra pakistanske oplysninger om 26.000 bangladeshi til 3 mio. 2-400.000 bangladeshi kvinder blev voldtaget af de pakistanske soldater.\nIndonesien (1965-). Efter det USA støttede militærkup i 1965 blev omkring ½ mio. formodede kommunister dræbt under et folkemord.\nEfter Østtmors selvstændighed i 1975 invaderede Indonesien landet og holdet det besat i 25 år. Konventionerne blev i denne periode brudt massivt i form af manglende respekt for krigsfanger og systematiske overgreb mod civilbefolkningen. Det kostede flere hundrede tusinde mennesker livet. Overgrebene kulminerede efter selvstændighedsafstemningen i 1999, hvor Østtimor stemte for selvstændighed. Indonesisk kontrollerede militser brændte halvdelen af landet ned og dræbte flere tusinde.\nIndonesisk militær har taget tilsvarende metoder i brug overfor selvstændighedsbevægelser i Irian Jaya og Aceh provinsen i det nordlige Sumatra.\nIrak-Iran krigen (1980-88). Krigen startede som en irakisk angrebskrig mod Iran. Iraq gjorde udstrakt anvendelse af sennepsgas og andre kemiske kampstoffer, der kostede mindst 20.000 iranske soldater livet og invaliderede yderligere 80.000. Begge lande angreb olietankere og handelsskibe i strid med konventionerne.\nVed krigens slutning angreb begge lande deres respektive kurdiske befolkninger. Værst i Iraq hvor kurderne blev angrebet med kemiske kampstoffer. Bedst kendt er Iraqs drab på 500-5.000 kurdere i byen Halabja med kemiske kampstoffer.\nUSA indledte i 2003 angrebskrig mod Iraq. Nordamerikanske læger regnede 2 år senere ud, at over 100.000 (næsten alle civile) var døde som følge af besættelsen. USA overtræder på en række punkter konventionerne: behandlingen af krigsfanger, anvendelsen af tortur, gennemførelsen af massakrer på civilbefolkningen, anvendelsen af forbudte våben som klyngebomber og fosforbomber, manglende hensyn til civilbefolkningen under supermagtens militæroperationer. Det blev især tydeligt under supermagtens angreb på byen Falluja i 2004.\nSri Lanka (1985-). Tamilernes kamp for selvstændighed overfor Sri Lankas centralregering har ført til utallige overgreb fra begge sider mod civilbefolkningen i en krig der allerede har kostet flere hundrede tusinde dræbte.\nPalæstina (1945-). Zionistiske terrorgrupper angreb fra slutningen af 30'erne den britiske kolonimagt i området og den arabiske befolkning. Midlerne var terror og massakrer.\nDa terrorgrupperne var kommet til magten og Israel oprettet, gennemførte den nye stat etnisk udrensning af 800.000 palæstinensere, der blev fordrevet til nabolandene. Gennem 1950'erne foretog det israelske militær flere massakrer på landsbyer i dets nabolande.\nI 1967 indledte Israel angrebskrig mod samtlige nabolande og besatte Golanhøjderne fra Syrien, Vestbredden fra Jordan og Sinai fra Egypten.\nI starten af 70'erne gennemførte det israelske militær under Ariel Sharons ledelse massakrer på befolkningen i Gaza. Israel gik samtidig i gang med - i stil med 4. Genevekonvention - at bygge bosættelser i de besatte områder.\nIsrael har siden besættelsen i 1967 systematisk brudt konventionerne - især 4. Genevekonvention om beskyttelse af civilbefolkningen. Det er sket gennem: bosættelsespolitikken, behandlingen af fanger, kollektiv afstraffelse af familier, byer eller hele landet (i form af bl.a. ødelæggelse af huse, militære udgangsforbud, afbrydelse af forsyningerne af el og vand). Israel har endvidere systematisk angrebet byer og flygtningelejre med F-16 kampfly, kamphelikoptere, tanks, artilleri, raketter og infanteri. Titusindvis af civile palæstinensere er i perioden blevet dræbt under de israelske overgreb og tusindvis af huse og andre bygninger er blevet ødelagt af besættelsesmagten.\nLibanon (1978-). I 1978 indledte Israel angrebskrig mod Libanon og besatte den sydlige del af landet. Overgrebene mod civilbefolkningen førte nogle år senere til dannelsen af Hizbollah, der forsvarede befolkningen mod de israelske besættelsesstyrker.\nI 1982 besatte Israel Beirut. I september lod Israel kristne militser under dets kontrol gennemføre massakrer i de palæstinensiske flygtningelejre Sabra og Chatila. Omkring 2.000 civile blev dræbt. Israels forsvarsminister Ariel Sharon endte i 1983 med at blive fjernet fra posten, da en israelsk undersøgelseskommission placerede ansvaret for massakren hos ham.\nDen libanesiske borgerkrig (1975-90) kostede 60-80.000 dræbte og var præget af mange systematiske overgreb på civilbefolkningen.\nI 2006 indledte Israel atter en angrebskrig mod Libanon, gennemførte omfattende luftangreb på civilbefolkningen og landets infrastruktur.\nI 2008 indledte Israel krig mod Gaza. FN gennemførte under ledelse af dommer Goldstone efterfølgende en undersøgelse af de israelske krigsforbrydelser. Undersøgelsen viste, at Israel ulovligt havde brugt hvid fosfor mod civilbefolkningen, havde anvendt civilepersoner som skjolde, bevidst havde angrebet hospitaler, ambulancer og FN installationer og havde gennemført rene likvideringer af gamle, kvinder og børn. Undersøgelsen fik ingen konsekvenser for Israel. Den vestlige verden har en politik for under alle forhold at se gennem fingre med Israels krigsforbrydelser.\nEuropa slå imidlertid klart resten af verden i krigsforbrydelser og overtrædelser af humanitær lov. Overtrædelserne har to hovedomdrejningspunkter: 2. Verdenskrig og krigene på Balkan i 1990'erne. Dernæst bør nævnes konflikterne i Kaukasus, der har udviklet sig siden 1990'erne. Tjetjenien er den vigtigste af disse konflikter.\nSovjetunionen (1934-40). Stalin lod i årene 1934-40 sine politiske modstandere henrette. Både virkelige modstandere og indbildte. Over 1 mio. partimedlemmer blev i perioden arresteret. Nogle få blev stillet for retten i skueprocesser - de såkaldte Moskvaprocesser. Men det store flertal blev arresteret, forhørt og henrettet. Opgørelser over henrettede varierer fra 1-10 mio. russere.\nSpanien (1936-39). Den spanske borgerkrig var præget af nogle overgreb mod civilbefolkningen. De alvorligste overgreb skete imidlertid efter Franco diktaturets sejr, hvor Franco lod 50-100.000 republikanere henrette i et politisk betinget folkemord.\nTysklands angrebskrige mod lande i resten af Europa var i udgangspunktet forbrydelser mod freden. Tyskland overtrådte i løbet af krigen systematisk konventionerne i form af massakrer, vilkårlige henrettelser, behandlingen af krigsfanger og kollektiv afstraffelse af civilbefolkningen. Over 20 mio. blev dræbt. Overgrebene var størst i Sovjetunionen og Polen, og mod jøder, romaer, homoseksuelle og kommunister der blev henrettet i de nazistiske koncentrationslejre under Holocaust der kostede 4-5 mio. livet. De tyske forbrydelser blev retsforfulgt af sejrherrerne ved krigsforbryderprocessen i Nürnberg efter krigen.\nDe allieredes krigsforbrydelser blev aldrig retsforfulgt. Det gælder Sovjetunionens drab på 20.000 polske soldater og officerer i Katyn i 1939; Storbritanniens og USA's uindskrænkede søkrig mod handelsskibe, de omfattende allierede terrorbombardementer af tyske byer i 1944-45, der kostede flere hundrede tusinde civile livet. Og endelig behandlingen af krigsfanger. Der er mange eksempler på henrettelse af tyske krigsfanger, men de alvorligste overgreb fandt sted i Rheinwiesenlager efter krigen, hvor de allierede opbevarede de tyske krigsfanger. Et sted mellem 8.000 og 71.000 fanger blev dræbt og et sted mellem 100.000 og 1 mio. døde af sult og manglende behandling.\nBosnien, Kroatien (1992-95). Ved opløsningen af Jugoslavien i første halvdel af 1990'erne udbrød der borgerkrig og angrebskrige, der kostede flere hundrede tusinde livet. Overgrebene blev foretaget af kroatiske og især serbiske styrker og militser. Overgrebene fandt sted mod krigsfanger, i form af massakrer, etniske udrensninger og andre systematiske overgreb mod civilbefolkningen. Den mest kendte massakre er massakren på 5-6.000 bosniske mænd i Srebrenica i juli 1995.\nDa ingen af stormagterne tog direkte del i kampene, kunne FN i 1998 nedsætte en krigsforbryderdomstol i Haag til retsforfølgelse af de skyldige i overgrebene. Domstolen arbejder fortsat.\nTjetjenien (1991-). Den vigtigste konflikt i Kaukasus siden 1990'erne har været tjetjenernes selvstændighedskamp fra Rusland. Konflikten har været særdeles blodig og præget af alvorlige overgreb fra begge parters side i form af massakrer, henrettelse af krigsfanger og systematiske overgreb på den tjetjenske civilbefolkning - men især fra russisk side. Konflikten har kostet flere hundrede tusinde døde - især civile. Rusland har modsat sig enhver udenlandsk indblanding i konflikten, som landet sær som et indre anliggende.\nAlgeriet, Algierkrigen, Anden Genevekonvention, Anden verdenskrig, Angola, Apartheid, Argentina, Atomvåben, Bangladesh, Bolivia, Bosnien-Hercegovina, Bosættelser (Israelske bosættelser i de besatte områder), Brasilien, Cambodia, Chile, Colombia, Congo, Den Demokratiske Republik, Danmark, Den spanske borgerkrig, Dødspatruljer, Ecuador, Egypten, El Salvador, Filippinerne (Philippinerne), FSLN (Frente Sandinista de Liberación Nacional), Første Genevekonvention, Første verdenskrig, Gaza, Geneve konventionerne, Golan højderne, Guatemala, Guinea-Bissau, Hezbollah (Hizbollah), Hiroshima, Honduras, Indien, Indonesien, Internationale Straffedomstol, den (International Criminal Court, ICC), Iran, Iraq (Irak), Irian Jaya, Israel, Japan, Jordan, Jøde, Kemisk krigsførelse, Kenya, Kina, Koncentrationslejr, Krig, Kroatien, Libanon, Liberia, Malaysia, Marokko, Massakren I Beijing, Mexico, Moçambique, Moskvaprocesserne, Myanmar (Burma), Namibia, Nicaragua, Nürnbergdommene, Nürnbergprincipperne, Palæstina, Paraguay, Peru, Polen, Rusland, Rwanda, Sabra og Chatila, Serbien, Settlerkolonier, Sharon, Ariel, Sierra Leone, Singapore, Spanien, Sri Lanka, Stalin, Josef (Vissarionovitsj Dsjugasjvili), Sudan, Sydafrika, Syrien, Terrorisme, Tibet, Tyskland, Uganda, Uruguay, USA, Venezuela, Vestsahara, Vietnam, Vietnamkrigen, Zimbabwe, Østtimor


Le Grand 8 og vinen | Bloggen · VINSVIN\nLe Grand 8 og vinen\nLige bagved en af verdens helt store turistfælder - Sacré-Cœur -, fandt jeg en helt urimeligt fin og autentisk fransk bistro, hvor tjernerne smilte, de lokale snakkede på tværs af bordene og vinen alt sammen var nature. Jeg var i fucking himlen på trods af influenza og dertilhørende træthed, og min aften på Le Grand 8 kommer på top 5 over mine bedste restaurantbesøg.\nMaden var meget simpel og meget uskønt anrettet. Men den var virkelig veltilberedt, og så passede den bare perfekt til stedet. En ret med lam og rodfrugter (og lidt grønt til øjnene) og en anden ret med en steak, blomkål og kartofler.\nNå, men det her er jo en vinblog, så lad os fokusere på det. For jeg fik tre forskellige vine, hvoraf den ene var himmelsk, den anden var sjov og den tredje var for varm.\nLes Tailles 2011, Jean-Christophe Garnier\nLavet på 50% Franc og 50% Sauvignon i Loire, macereret carbonisk og naturgæret i fiberglas. En tredjedel af vinen har set lidt eg, og der er lavet 8.000 flasker. Jordbunden er sandet, og vinstokkene er mellem 3 og 60 år gamle.\nIkke overraskende var det en super let og saftig sag med en fin portion syre. Franc'en trådte ret klart igennem med sit pebrede udtryk, men der var også røde frugter i næsen. Meget lige til og ukompliceret på en smuk og elegant måde.\nI munden fortsatte glæden - endda med lidt perlende happiness. Igen med et lidt pebret udtryk fra Franc-mosten, og så bare enorm saftighed og lethed. Det passede virkelig fint til vores simple mad. For det er en rimelig simpel vin, men også en virkelig fokuseret vin. En elegant og balanceret tørstslukker, men lidt natur-vildskab liggende lige under overfladen.\nJeg kaster 90 point efter den, selvom jeg har lyst til at kaste flere point i grams, fordi jeg havde det så skide hyggeligt.\nDerudover smagte vi en vin fra Phillipe Tessier lavet på 30/70 af Gamay og Pinot Noir. Jeg tror egentlig, at den var ret skøn. Men vi fik den sidst på aftenen, og den var blevet en del for varm. Og så fik vi et glas hvidvin med en lille smule restsukker og ret meget lugt af neglelakfjerner. Det bliver jeg aldrig helt vild med, men det var sjovt nok. Producenten fik jeg ikke fat i.\nMen ta' endelig på Le Grand 8, hvis du er i Paris. Det er fandme lige som Luns i de gode gamle dage - bare på fransk.


Lejlighed i Frankrig på deltid - Udvandrerne.dk\nBOLIG, KØB, SALG, BOLIGKØB, DELEJERSKAB\nLejlighed i Frankrig på deltid\nARTIKEL Marie-Louise Truelsen 08-04-07 ~6 minutters læsning · 1120 ord\nRækker tiden, kræfterne eller måske pengene ikke til en bolig i udlandet, kunne løsningen være en lejlighed, som du kun råder over et vist antal uger om året. Indtil nu har omkring 50 danske familier investeret i en eller flere anparter i lejligheder i Cannes, Sainte Maxime eller Paris. Lejlighederne er på omkring 70 m². Lige nu er der ti anparter til salg i hver af de to sydfranske byer, Sainte Maxime og Cannes, og 13 anparter i Paris.\nFirmaet Kristensen og Nielsen Ejendomme har igennem et års tid har udbudt anparter. Selskabsformen er kommanditselskaber, hvor investorerne kun hæfter i begrænset omfang. Direktør Lone Mosbek mener, at trenden går i retning af, at mange gerne vil have en anden eller tredje bolig og, at den gerne må ligge i udlandet. Ved anparter kan de fleste være med rent prismæssigt.\n”Vi har mange kunder, som er glade for deres sommerhus i Danmark, men som gerne vil noget mere”, siger Lone Mosbek. ”De gider dog ikke bøvlet med at have deres egen ejendom i udlandet og har måske heller ikke lyst til at betale en formue for det. En anpart til et sted mellem kr. 255.000 og 392.000 kan de fleste imidlertid få råd til.”\nAt købe en anpart svarer til at købe fem ugers ferie. I Sainte Maxime og Cannes giver anparten ret til to gange 14 dage og en uge på et andet tidspunkt. I Paris gælder en anpart for fire uger, som ligger én ad gangen. Ugerne ligger helt fast i et skema, som forskydes hvert år. På den måde får alle anpartshavere alle uger over en periode på ti år. Derefter kører systemet forfra. En lejlighed er stykket ud på ti eller 13 anparter, som sælges hver for sig. Man kan dog sagtens købe flere anparter i den samme lejlighed.\n”Er man pensionist, eller har man af andre årsager mulighed for at bruge lejligheden mere, kan man købe det antal anparter i samme lejlighed, der passer med det antal uger, man gerne vil være der”, siger Lone Mosbek. ”Allerede ved købet skal man altså tænke over, hvor meget man vil bruge boligen. Nogen vælger at købe f.eks. to anparter i Sainte Maxime og en anpart i Paris. På den måde kan man kombinere storbyferie med ferie længere sydpå.”\nIfølge Lone Mosbek er der mange fordele ved at købe en anpartslejlighed frem for en hel bolig.\n”Du bliver medejer af ejendommen og får fuldt overblik over alle udgifterne, og du ejer ejendommen sammen med et forudbestemt antal øvrige ejere. Du betaler kun for din andel i ejendommen, og du får et fællesskab med de andre anpartshavere. Dertil kommer, at du kan leje din anpart ud, enten selv eller gennem os og, at du altid kan sælge din anpart igen. I den forbindelse skal du være opmærksom på, at de andre anpartshavere har forkøbsret. Du fastsætter selv prisen og du får selv gevinsten. Endelig er det værd at bemærke, at der ikke er nogen bekymringer i forhold til administration og løbende vedligeholdelse, og at der er nogle meget gunstige skatteregler i Frankrig.”\nIndretningen rører man ikke ved\nUlemperne ved at købe anpartslejligheder er til at overskue, mener Lone Mosbek, og det er en af anpartshaverne enig i. Chefkonsulent Jens Just, 53 år, købte sammen med sin kone og to børn en anpart i Sainte Maxime for et år siden.\n”Den eneste ulempe vi har oplevet er, at det godt kan være lidt svært for min kone, at hun ikke kan få lov til at ændre på indretningen og flytte lidt rundt på tingene”, siger Jens Just. ”Hvis der skal laves noget om, så skal alle anpartshavere jo være enige om det, og derfor er det begrænset, hvad man kan gøre ved indretningen.”\nAt blive enige med de øvrige anpartshavere har ikke været et problem indtil videre. Jens Just mener, at det dels skyldes, at der bliver lavet et regelsæt for, hvordan tingene skal fungere og dels, at anpartshaverne ofte kender hinanden.\n”I vores lejlighed er vi flere, som kender hinanden i forvejen gennem arbejde, familie eller venner. Vi har ikke haft problemer overhovedet. Tværtimod oplever vi, at folk står i kø for at hjælpe hinanden og for at ordne forskellige ting i lejligheden.”\nNyanskaffelser til boligerne\nAlle anpartshavere mødes en gang årligt til en generalforsamling. Her stemmer man om større nyanskaffelser som f.eks. en parabol. Flertallets beslutning er gældende. Ødelægger en anpartshaver en ting i løbet af året, køber vedkommende selv en ny og tilsvarende ting. Ved almindeligt slid indkøbes nye ting med de opsparede penge i selskabet. Det er typisk en af anpartshaverne, der påtager sig at stå for indkøbet.\nBor man i Danmark og lejer sin feriebolig ud i Frankrig, er de skattemæssige forhold helt unikke. Årsagen er, at der mellem Danmark og Frankrig er en dobbeltbeskatningsoverenskomst, som siger, at Frankrig har beskatningsretten til en eventuel lejeindtægt. Det vil sige, at man ikke skal medtage en eventuel lejeindtægt med på sin danske selvangivelse.\nLejeindtægten skal beskattes i Frankrig. I Frankrig betaler man ikke skat af 72 procent af lejeindtægten, såfremt der er tale om en møbleret lejlighed.\nSkatteprocenten, som de sidste 28 procent af lejeindtægten bliver beskattet med, udgør mellem 7 og 48 procent.\nI henhold til dobbeltbeskatningsaftale skal man heller ikke betale ejendomsværdiskat af sin feriebolig i Frankrig til den danske stat (i modsætning til ferieboliger i f.eks. Spanien, Tyrkiet, Bulgarien, Kroatien osv.). Man sparer således 1 procent i dansk ejendomsværdiskat ved at købe feriebolig i Frankrig på grund af de unikke skattemæssige forhold.\nRenteudgifter vedrørende lån i banken til køb af en kommanditanpart har man normalt skattefradrag for på sin danske selvangivelse.\nEt kommanditselskab (K/S) er en selskabsform, hvor alene komplementaren (et til lejligheden stiftet ApS) hæfter fuldt ud for selskabets gæld, imens investorerne kun hæfter i begrænset omfang. Komplementaren ejes 100 procent af kommanditisterne.\nKapitalen i et K/S kaldes stamkapital. Kommanditisterne tegner sig hver for sin andel af stamkapitalen ved erhvervelse af x-antal kommanditanparter.\nFordelene for investor ved K/S formen er:\nIndividuel opgørelse hos hver af investorerne\nTre regneeksempler på anparter\nSainte maxime - penthouse _\nPris pr. anpart _\nKr 392.000 _ _\nfinansieret køb _ _\n4,75% rente_ _\n32%-fradrag _ _\nFaste udgifter (vand/varme, ejendomsskat, vedl.)\nKr 3.100 _\ntotal årlig omk. _ _\nKr 15.762 _ _\nKr 10.734 _\nParis - rue mouffetard_ _\nKr 255.000 _\nKr 2.115 _\nKr 10.352 _ _\nKr 7.082 _ _\nCannes - le suquet_ _\nKr 350.000 _\nKr. 2.675 _\nKr 13.009 _ _\nKr 8.906 _\n- Rue Mouffetard – på anpart\n- En ruin i Toscana genopstår\n- Ferieboliger på anparter griber om sig\n- Sommerhus i udlandet til halv pris\n- Som brødre vi dele\nNæste bidrag Byggeboom på nyt rejsemål\nForegående bidrag Tyrkiet på 1. klasse


Det er eksempelvis meget vigtigt, at man sørger for, at barnet har mulighed for at sove godt, og hvis barnet oplever problemer med søvn, skal man gøre, hvad man kan for at lave om på det. Og så kan man jo lige så godt gøre det på en sjov måde, ved at give ting i pakkekalenderen, som hjælper barnet med at sove.\nBørn skal have deres nattesøvn!\nSøvn er meget vigtig for alle børn, uanset hvor store de er. Det er når man sover, at man får energi til dagen, og som bekendt skal især de helt små børn sove rigtig meget, for at kunne få noget ud af dagen.\nDet er altså jeres job som forældre at garantere en god søvn for barnet, og det er altså ikke altid lige let. Nogle forældre oplever meget besvær med at få børnene til at sove, og det kan der være mange årsager til.\nHvis det er svært at få barnet til at sove, er det en god ide at søge så meget vejledning som muligt, hvilket både kan være på nettet eller fra en læge – og sådan får du baby til at sove!\nGaver man faktisk kan bruge til noget, er altid et hit\nHvis din baby ikke vil sove, kan det godt gå hen og blive et stort problem. Så derfor skal der selvfølgelig gøres noget ved det, og det kan man jo lige så godt gøre på en sjov måde.\nNår det handler om noget, som er lidt alvorligt, gælder det om at finde på løsninger, som gør det lidt mindre alvorligt. Du kan eksempelvis give gaver i pakkekalenderen, som hjælper barnet til at sove, for så bliver noget, som ikke er så godt pludselig lidt bedre, fordi det er i sammenhæng med noget, som er rigtig dejligt.\nFor en pakkekalender er simpelthen en skøn ting, og selvom fjollede gaver kan være meget sjove og fede at få, så er det også bare rigtig godt med gaver, som man rent faktisk kan bruge til noget. Og når det endda er noget, som kan hjælpe barnet, er det endnu bedre.\nForrige Forrige indlæg: 4 gode julekalendere til børn de kan nyde hver dag i december\nNæste Næste indlæg: Elsker børnene at være kreative, så lad kalendergaverne være ting til juleklip


TV-kalundborg - Video: Træer sprunget i luften på Møllebakken\nVideo: Træer sprunget i luften på Møllebakken\nFredag lige omkring middag blev de to træer sprængt i luften med et ordentligt brag på Møllebakken i Kalundborg. Yderlig fire træer sprænges i løbet af eftermiddagen fredag.\nKan man forbedre naturen ved at sprænge træer i luften? Svaret er ja. Fredag eftermiddag blev toppen sprængt af seks store bøgetræer på Møllebakken i Kalundborg. Formålet er nemlig at udbygge biodiversiteten og give plads til unge træer.\nI alt blev der anvendt 7,5 kg. dynamit til sprængningen af de seks træer. Fredag lige over middag blev de to første træer sprængt i luften med et ordentligt brag og hele kronen af de to træer faldt til jorden.\nInden sprængningen var hele Møllebakken blevet spærret af for færdsel, og kommunens medarbejdere bevogtede alle indgange.\nMange gamle træer med store kroner kan kvæle undervæksten af nye, unge bøgetræer, og derfor må nogle af de gamle trækroner nu vige pladsen til fordel for nye. De gamle træer sprænges 6-8 meter over jorden, og kronerne bliver liggende i skovbunden for at efterligne naturen og styrke biodiversiteten i skoven. Når stammerne står splintrede tilbage, simulerer det naturens egen udtynding ved fx lynnedslag eller storm.


Slagter Kirkeby tilbagekalder pålæg og pølser | dbrs.dk\nSlagter Kirkeby har måttet tilbagekalde produkter. Her er det forretningens indehaver Michael Kirkeby. Arkivfoto: Mads Dalegaard\nEn allergene er ved en fejl ikke blevet oplyst på etiketten. Fødevarestyrelsen gjorde opmærksom på fejlen.\n01 jul. 2020 kl. 09:14\nSKJERN: Efter et besøg fra Fødevarestyrelsen tirsdag har Slagter Kirkeby i Skjern straks tilbagekaldt rullepølser, solgt i skiver, og som en del af en pålægspakke.\nDesuden er pølserne med navnet Italienske Griller blevet tilbagekaldt. De er kun solgt i Slagter Kirkebys egen butik, mens pålægget er solgt i en række dagligvareforretninger.\nÅrsagen er, at produkterne indeholder gulsennepsmel. Det er en allergene, og det har Slagter Kirkeby ved en fejl ikke oplyst på etiketten. Her har der kun stået krydderier, og det er en fejl, hvilket Fødevarestyrelsen har gjort opmærksom på.\n- Det er en fejl fra vores side, at det ikke er skrevet på. Produkterne fejler ingenting, men vi vil være kede af, hvis folk fik det dårligt af det, siger butikkens mestersvend Rikke Sørensen.\nHvor lang tid at produkterne er blevet solgt med forkert etiket, er uvist. Foruden Slagter Kirkebys egen butik, er produkterne solgt i dagligvarebutikkerne i Kloster, Houvig, Velling, Stauning, Borris, Astrup, Ådum, Fjelstervang og Skarrild.\nAlle de butikker, der forhandler Slagter Kirkebys produkter, er nu blevet kontaktet, og Rikke Sørensen anslår, at der sammenlagt er tale om mellem 15 og 20 pakker.\nButikkerne fik leverancen mandag, men der kan også være rester fra tidligere leverancer. Det mente butikkerne dog ikke, at de havde. Desuden er der tale om fem rullepølser.\nDet er en fejl fra vores side, at det ikke er skrevet på. Produkterne fejler ingenting, men vi vil være kede af, hvis folk fik det dårligt af det.\nMestersvend Rikke Sørensen\nSlagter Kirkeby må ikke sætte nye etiketter på. Produkterne skal tilbagekaldes. Lidt andre regler gælder for det pålæg, som sælges fra pålægsdisken i slagterbutikken i Skjern, for her er det nok, at personalet kan svare på hvilke allergener, der er i.\nDe varer, der kommer retur, bliver destrueret, og har folk købt en af de pågældende varer, får de pengene tilbage.


Køb Fanvil i51W SIP Indendørsstation her - JED\nWebshop / IP-Dørtelefoner & Intercom / Fanvil i51W SIP Indendørsstation\nEAN: 6937295602234 Varenummer FAN-i51W Kategori IP-Dørtelefoner & Intercom\nIndbygget 1.5W højtaler med AEC\n1.036,00 DKK 1.036,00 DKK ex. moms\nFanvil i51W SIP Indendørsstation antal\nFanvil i51W er en SIP indendørsstation med 4,3-tommer farveskærm. Den har 5 funktionsknapper: opkaldshåndtering, overvågning, åbning, tilbage/læg på og besvar. Ved at kombinere Fanvil i51W med en udendørs dørtelefon, får du en fremragende løsning til boliger, kontorer og lejlighedskomplekser. Det kan også tilsluttes alarmer og andre intelligente sikkerhedsenheder.\nFanvil i51W Hurtig installationsguide\nFanvil i51W Datablad\nFanvil i51W Brugermanual\nFanvil i51W Mål til montering\n17.9 × 11.5 × 4.0 cm\nVær den første til at anmelde “Fanvil i51W SIP Indendørsstation” Annuller svar


Sådan Beregn Shear Load\nForskydningslast er en måling bruges af ingeniører til at bestemme den kraft, der bliver placeret på en struktur vinkelret , som to objekter glider over hinanden. Dette er en vigtig forskel fra normal belastning , som er den kraft , der bliver placeret på strukturen ved blot vægten af objektet og tyngdekraften. Ingeniører skal kende begge målinger for at sørge for, at strukturen ikke falder sammen . At finde ud af shear belastning , bliver du nødt til at finde ud af specifikationerne i den struktur, du arbejder med. Instruktioner\nBestem normal belastning , der vil være på strukturen. Dette betyder, at tilføje op den vægt, vil sidde på struktur uden at bevæge sig. For eksempel, hvis en blok sidder på en struktur vægtes med 50 pounds, der er din normale belastning.\nMål dele af konstruktionen , at den normale belastning bliver fordelt på . For eksempel, hvis du kommer til at skubbe blokken på en struktur med tre bjælker , bliver du nødt til at måle de tre bjælker.\nDivider vægten af den normale belastning af område , at belastningen vil rejse tværs. Dette er forskydningslast ( eller shear stress) af objektet , som det bevæger sig på tværs af strukturen .\nResidential tag stilarter\nHvordan man opbygger Octagonal Træ Kolonner\nSådan Beregn Udarbejdelse Dimensioner\nOffentlige tilskud til at hjælpe købe en bolig\nHvordan man beregner Fourier antal af et materiale…\nSådan installeres Beadboard Bag Molding\nTyper af tagformer\nHvordan kan jeg konvertere enheder Are…\nAlternative metoder til bygning huse\nNiveauer af arkitektur , som er usynli…\nHistorie af cementindustrien\nSådan fjernes frontpanelet på en Com…\nSådan Cut Sandsten Blocks\nSådan Mow Floratam Grass\nSådan Indram en væg og etage…\nEr My Pachysandra Dead hvis de…\nDIY Hælde en indkørsel\nSådan Paint en Bullnose Corne…\nKan du plante et Pink Lady Med…\nHvad er Ultraviolet Mold Light…\nSådan Bestem hældningen fra …\nHvordan man opbygger et dæk W…\nFlorida Building Kode for stig…\nKategorier af arkitektoniske s…\nUltra- Modern Steel Design Car…\nDele af en Dekorative Porch Co…\nDe dele af et Adobe House\nSpørgsmål , når de køber e…


Feriebolig: Det første sydafrikanske Parfumemuseum, Cape Town | Vrbo\nDet første sydafrikanske Parfumemuseum – find den bedste feriebolig\nLejlighed ved stranden med adgang til stranden, delt pool og tv-kabel\nModerne condo med havudsigt, fælles pool og to blokke fra stranden!\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 1.522 ferieboliger nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum. Fra 313 Feriehuse til 835 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum.\nCamps Bay: 205 ferieboliger\nParklands: 27 ferieboliger\nRondebosch: 26 ferieboliger\nTable View: 159 ferieboliger\nGreen Point: 357 ferieboliger\nJa, selvfølgelig. Vrbo har 313 Feriehuse nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum. Blandt andre populære typer af ferieboliger nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum finder du:\nJa, du kan vælge din foretrukne ferielejlighed med pool blandt vores 777 ferielejligheder med pool nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder.\nJa, Vrbo tilbyder et udvalg af 1.521 ferieboliger nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum, der kan bookes online, hvoraf 851 kan bookes med øjeblikkelig bekræftelse. Så vent ikke alt for længe – søg blandt Vrbos ferieboliger via søgefeltet, så du er klar til din næste rejse nær Det første sydafrikanske Parfumemuseum!


Stormøde med oprettelse af brugerråd og aktivitetsgrupper i det kommende kulturhus - Vores Egedal\nStormøde med oprettelse af brugerråd og aktivitetsgrupper i det kommende kulturhus\nDet kommende Kulturhus opretter brugerråd og aktivitetsgrupper på stormøde\nNu tages der for alvor hul på arbejdet med at skabe liv og aktivitet i det nye Kulturhus, som åbner i Stenløse til næste år.\nBrugerråd skal styre Kulturhusets arbejde\nDen 6. november inviteres alle interesserede borgere til stormøde i brugerrådet omkring det nye Stenløse Kulturhus. På mødet præsenteres den politiske rammeplan for huset og så skal der vælges folk ind husets første aktivitesgrupper. Medlemmerne i Brugerrådet vil være dem, som er med at sætte kursen på Kulturhusets arbejde og aktiviteter, når det åbner, så jeg håber, at rigtig mange borgere med interesse i kulturlivet vil møde op for så vi kan komme i gang med at planlægge konkrete aktiviteter i huset, fortæller Projektleder Jeannett Tankred fra Egedal Kommune.\nUdover det store Brugerråd skal der også nedsættes en række mindre aktivitetsgrupper, som har lyst til at sætte deres præg på livet og dagligdagen i huset. Det kan for eksempel være aktivitetsgrupper, der planlægger koncerter, laver kunstudstillinger, afholder kagekonkurrencer, arbejder med innovation eller måske har lyst til at omdanne et hjørne i huset til et by-have projekt med jordbærplanter og krydderurter.\nEn aktivitetsgruppe har en livscyklus på 4 måneder, men kan selvfølgelig vælge at forlænge deres arbejde, hvis de ønsker det, oplyser Jeannett Tankred.\nDen 6. november på Boesagerskolen, Flodvej 89, 2765 Smørum klokken 19.00 til 22.00.\nYderligere info fås hos Projektleder Jeannett Tankred på telefon 7259 7607 og mail jeannet.tankred@egekom.dk eller Frivillighedskoordinator Nadia Eriksen på telefon 7259 6909 og nadia.eriksen@egekom.dk.


Læs her: Lastbiler (Bog, Indbundet, Dansk)\nLastbiler er de største biler på vejen. De kører med grus, mælk, vinduer og alt muligt andet. Danmark kan slet ikke undvære sine lastbiler. Letlæsning - Lix 22.2 (ml=7.3 lo=14.9)\nLæs her: Tog (Bog, Indbundet, Dansk)\nTog kan køre på damp, på diesel eller på el. Tog kører midt inde i byen og ude på landet. Tag med ud og se på tog i Danmark! Letlæsning - Lix 17.8 (ml=7.5 lo=10.3)\nStatus: Forventes at udkomme i uge 50\nMadkundskab: Håndbog til valgfag og prøve (Bog, Indbundet, Dansk)\nAf: Camilla Damsgaard & Susanne Tønneskov Hansen\nMadkundskab - Håndbog til valgfag og prøve er henvendt til læreren, der underviser i madkundskab som valgfag, og som skal føre eleverne til den afsluttende prøve i faget.... Læs mere\nLæs her: Fly (Bog, Indbundet, Dansk)


Romantic Trulli i Alberobello til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVico Salamida 10, Trullis Zone, Alberobello, Italien, 70011 - Se på kort\nMere om Romantic Trulli\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Alberobello, så er Romantic Trulli et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Alberobello. Bagageopbevaring, parkeringsservice, roomservice, lufthavnstransport, børnepasning er blot nogle af de faciliteter der adskiller Romantic Trulli fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, minibar, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Romantic Trulli er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Alberobello.\nDu bedes give Romantic Trulli besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Du skal betale via bankoverførsel før ankomst. Overnatningsstedet kontakter dig med flere oplysninger, når du har gennemført bookingen.\nBooking.com Anmeldelser (360)Agoda Anmeldelser (3)\nhansang fra Sydkorea\nBest condition, Kind people, & Wonderful breakfast!!!!”\nBest condition, Kind people, & Wonderful breakfast!!!!\nJINYA fra Japan


tyler perry's nye netflix-filmtrailer har twitter i en vanvid -->\nI de sidste to årtier har mediemogulen Tyler Perry underholdt publikum med sit mærke af inderlig humor og trobaserede beskeder som den ikoniske karakter Madea. Siden debuterede karakteren i hans første etape Jeg kan gøre dårligt af mig selv Perry har samlet millioner af fans (og dollars) ved at implementere Madea i alle hans skuespil, såvel som hans film, der begyndte i 2005 med den klassiske fortælling om kærlighed gået galt Diary of a Mad Black Woman.\nSpol frem til 2020 og Perry gør løbende store træk. Han har nu et spredt filmstudie i Atlanta, Georgien, der konstant vil skabe indhold i mange år fremover. Og under et interview med Gayle King (via CBS News) talte han om, hvor vigtig åbningen af studiet var for ham.\n'CBS This Morning' co-vært Gayle King besøgte studiet med Perry, hvor han diskuterede den 'poetiske retfærdighed' ved at opbygge studiet på en tidligere konfødereret hærbase.\n”Tænk på den poetiske retfærdighed i det,” sagde han. 'Den konfødererede hær kæmper for at holde negroer slaverne i Amerika, kæmper, strategier, planlægger på netop denne grund. Og nu ejes netop denne jord af mig.\nPerry annoncerede for nylig en aftale med Netflix, hvor han ville skabe sin allerførste film til streaming-netværket. Filmen med titlen Et fald fra nåden, indeholder Perry, den legendariske skuespillerinde Cicely Tyson samt konstante samarbejdspartnere / skuespillerinder Phylicia Rashad, Crystal Fox og Bresha Webb. Han frigav en trailer til filmen fredag den 3. januar.\nShowbiz Cheatsheet rapporterer, at reaktioner fra traileren er blevet blandet, og mange er begejstrede for filmens frigivelse, mens andre ser trætte af Perrys prøvede og sande formel.\nPerry er tidligere blevet stærkt kritiseret for at have præsenteret sorte kvindelige karakterer som flade og en dimensionelle i hans skildring. Mange fans føler, at han skildrer sorte kvinder som bitre, mishandlede, ødelagte og nedslidte, som i sidste ende bliver frelst af en stærk sort mand - eller som oplever unødvendigt smertefulde og vanskelige kampe, før de når deres højdepunkt.\nTwitter-tilhængere tilbød forskellige kritikker. En skrev 'Hvornår vil Tyler Perry gøre sorte kvinder glade ?? De er altid triste, offer og misbrugt i hans film. 'med en anden, der gentager disse følelser ved at tweet'Hvorfor ønsker ikke Tyler Perry at se sorte kvinder glade, blomstre og blomstre'. Men mange hjalp ham. En bruger skrev 'Tyler Perry tvinger dig ikke til at se hans film. Hvis du ikke kan forholde dig, skal du holde det i bevægelse'. og en anden tilføjelse 'Jeg undrer mig stadig over, hvorfor folk klager over mønsteret i Tyler Perrys film. Han bruger sine film til at hamre på, hvad sorte kvinder går igennem, hvordan er det galt? Er det aktivisme? Hvorfor klager du'Men Perry havde den sidste grin under hans atelieråbning, da han henvendte sig til kritikerne på forhånd.\n”For hver kritiker, der sagde, hvor forfærdelige mine film var, og typisk var de ikke sorte, fik jeg tusinder af breve fra folk, der fortalte mig, hvor meget værket bogstaveligt talt ændrede deres liv”, sagde han. „Havde jeg fokuseret på kritikken, ville jeg ikke eje dette studie i dag. Jeg kunne ikke være kommet uden Madea.\nEt fald fra nåden har premiere 17. januar på Netflix.