Hjælp - er jeg forfatter? | Kultur | fyens.dk\nHjælp - er jeg forfatter?\nForfatterne Sofie Kirk Henriksen (til venstre) og Vibeke Marx mødtes for første gang på en bænk på Banegårdspladsen i Odense. Den ældre forfatter har tilbudt den yngre at være hendes coach i kunsten at skrive romaner.\nForfatteraspirant Sofie Kirk Henriksen vandt erfaren fynsk forfatterhjælp - fordi hun sendte sit manus ind\n"Mor? Mor? Du må ikke forlade mig! Du må ikke rejse væk! jeg har brug for dig, far har brug for dig! Mor?! MOAR!".\nSådan starter 16-årige Sofie Kirk Henriksens første kapitel, første bog - der forhåbentlig udkommer ... engang.\nLige nu står historien i stampe, fordi Sofie går til eksamen på Faaborgegnens Efterskole. Men det gør ikke så meget, for den unge forfatter, der har skrevet hele sit liv og ikke kan lade være, gjorde noget rigtigt her i foråret. Og det bliver hun nu belønnet for.\nBelønningen hedder Vibeke Marx. Erfaren forfatter fra Brenderup med mange bøger bag sig.\n- Her, den skal du have. Det er min seneste bog "Bjerget brænder", siger Vibeke Marx, da hun og Sofie Kirke Henriksen mødes for første gang nogensinde.\nDet sker på Banegårdspladsen i Odense.\nDet var også her - inde i Stiftstidendes MedieLab - at de fynske forfattere på Bogens Dag 23. april sammen med avisen og Odense Centralbibliotek lavede en aften omkring ungdomsbogen.\nHer opfordrede forfatterne unge nye talenter til at sende deres manuskripter ind til sparring hos bl.a. forfatterne Silja Bødker, Esther Rutzou, Torben Poulsen - og altså Vibeke Marx.\n- Vi synes, det er vigtigt, at de unge kommer ud af busken med deres manuskripter. Men vi modtog kun fire. Alle var gode, men Sofies var bedst. Ja, det rørte ved noget i mig, siger Vibeke Marx.\nDa Sofie efterfølgende fik at vide, at hun med sit manuskript havde vundet retten til en coach og selv kunne vælge forfatter, valgte hun Vibeke Marx.\nDerfor er mødet, som Stiftstidende satte i stand mellem de to forfattere også lidt spændende.\nDet kan blive knald. Eller fald. For ingen af de to piger/kvinder har nogen garanti for, at de også kan tale sammen om noget så følsomt som deres egne skriveprodukter.\n- På vej herind havde jeg da også lige fundet på en undskyldning, hvis jeg nu mødte en ung og alt for sikker på sig selv skribent, der bare kunne det hele selv. Men en sådan undskyldning behøver jeg ikke overfor Sofie. Jeg kan mærke, at hun er tænksom, siger Vibeke Marx efter at vi har siddet på bænken i blæsten og talt sammen nogle minutter.\nSofie smiler lidt undseeligt. Også da hun bliver spurgt, om hun vil være forfatter fra nu af og resten af livet.\n- Jeg vil gerne være journalist. For hvis man skal skrive romaner om verden, er det nok en god ide at lære den at kende og ikke bare sidde på sit værelse og skrive om den, siger Sofie.\nVibeke Marx lytter opmærksomt og fortæller, at hun selv først turde komme frem med sine manuskripter, da hun var over 30 og færdig som pædagog. Og at hun derefter var glad for, at hun i 10 år arbejdede som leder af en børnehave i Brenderup.\n- Det er ensomt at være forfatter. Ensomt og usikkert. Derfor er jeg selv glad for, at jeg nåede at få et almindeligt liv, inden jeg som nogle og fyrreårig sprang ud som heltidsforfatter, siger Vibeke Marx.\nHun vil for fremtiden være Sofies sparring. En, som læser og kommenterer og giver gode råd i det omfang, Sofie selv vil have det.\n- Det, man skriver om, er også at åbne op for sig selv. Derfor er man som forfatter sårbar, siger Vibeke Marx og ser oprigtigt ud til at glæde sig over at skulle hjælpe Sofie Kirk Henriksen.\nHendes roman om pigen, hvis mor lige er død og hvis far sidder i stuen og drikker, er slet ikke kalkeret over hendes egen virkelighed.\n- Da jeg var barn skrev jeg om hunde og katte. Nu er det fængende at skrive noget, der er usandsynligt og langt ude. Min historie ender ikke godt, siger Sofie Kirk Henriksen og ser ud, som om hun har hele handlingen inde i hovedet.\nNu skal eksamen lige overståes. Så skal Nyborg Gymnasium indtages efter sommerferien - og så ...?\nUanset svaret, så er forfatterenfremtiden i hvert fald hjulpet på vej et lille stykke - med en forfattercoach ved navn Vibeke Marx.


Fire steder, som du skal besøge, inden klimaforandringerne ødelægger dem - Den bæredygtige ferie\nviable.dk august 22, 2019\nVi lever i en verden, som er truet af klimaforandringer. Verden ser ikke længere ud som den gjorde i gamle dage, og udviklingen vil formentligt forsætte, hvis der ikke sker drastiske ændringer i den måde, som vi alle lever på.\nI vores verden findes der en helt masse fantastiske steder. Det er dog ikke sikkert, at alle disse vidundere vil være her lige så længe som os. Derfor vil du her blive præsenteret for fire steder, som du bliver nødt til at besøge, inden det er for sent.\nDet første sted, som du bør besøge, er Taj Mahal i Indien. Dette palads blev bygget i midten af det syttende århundrede. Det tog hele 20 år, men det har helt sikkert været arbejdet værd. I spidsen for opbygningen var kejser Shah Jahan. Men han byggede det ikke til sig selv. Han byggede dette smukke slot som et gravmæle til sin hustru. Hustruen var død kort efter, at hun havde født, og dette storslåede palads er nu et evigt minde til ære for hende.\nDette særværdige palads i Indien er truet af forurening, og der arbejdes på mulige løsninger, som kan redde Taj Mahal.\nThe Great Barrier Reef er Australiens mest besøgte sted – og det er samtidig det eneste naturskabte fænomen i hele verden, der kan observeres fra rummet. Dette område er truet af to grunde. For det første er vandtemperaturen steget, hvilket skader leveforholdene for koralrevet. Herudover sker der en masse koralblegning på grund af forurening. Så hvis du gerne vil nå at se dette, så bør du planlægge rejsen snart – nogle eksperter mener blot, at koralrevet har 20 år tilbage at leve i.\nEverglades er en nationalpark i Amerika, nærmere bestemt i den sydlige del af Florida. I denne nationalpark kan du opleve en masse forskellige dyr, for eksempel alligatorer, som levede i et område, der lignende deres naturlige habitat.\nMen disse naturlige omgivelser har ikke været ægte, og dette skaber du problemer. På grund af brugen af kunstig vanding og mængden af landbrug, er der sket en stor dræning af området. Dette har ført til en stor ubalance i økosystemet, hvilket nu truer disse omgivelser. Og hvis disse omgivelser forsvinder, så forsvinder nationalparken ligeså.\nAlperne i både Frankrig og Schweiz er truet – og du kan nok godt regne ud, hvad der truer dem. Over de årtier er der blevet talt mere og mere om global opvarmning, og det er et helt reelt problem, når man kigger på, hvad der sker med Alperne.\nFlere og flere af de velbesøgte gletsjere er ved at smelte, og eksperter pege på, at størstedelen af gletsjerne på Alperne vil være forsvundet inden vi når år 2030.\nDette var altså lidt af en gyserhistorie om nogle enkelte af de smukke steder, som risikerer at blive ødelagt på grund af klimaforandringer.\nForrige artikel 5 Bæredygtige Alternativer Til Flyrejsen Til Thailand\nNæste artikel 4 ting du kan overveje for at vælge et mere bæredygtigt hotel


KEN nr 9846 af 24/08/2010 Gældende\nafsagt af Tvistighedsnævnet den 24. august 2010 i sag 92.2009\nAnpartsselskabet af 25. september 2009 tidl. B\nI sagens behandling har som faste medlemmer af Tvistighedsnævnet deltaget Mogens Kroman (formand), advokat Linda Rudolph Greisen og chefkonsulent Simon Neergaard-Holm (begge DA) samt advokat Ulrik Mayland og faglig sekretær Jeanette Hahnemann (begge LO). Endvidere har som særlig sagkyndige medlemmer deltaget konsulent Mogens Rold Sørensen, Dansk Byggeri og faglig medarbejder Jan Nielsen, TIB.\nMellem klageren, A, født den 19. december 1988, og C, blev den 21.juni 2007 indgået uddannelsesaftale, hvorefter klageren skulle uddannes som tømrer med uddannelsesperiode fra den 26. juni 2007 til den 24.september 2010.\nIndklagede, B, overtog den 1. januar 2008 C.\nKlageren har ved sin organisation, Forbundet Træ-Industri-Byg i Danmark, ved klageskrift modtaget den 23. oktober 2009 indbragt sagen for Tvistighedsnævnet med endelig påstand om, at indklagede tilpligtes at betale 169.636,79 kr. til klageren. Beløbet er sammensat af skyldig løn og feriepenge 2008 og 2009, i alt 32.946,04 kr. Disse krav er opgjort på baggrund af overenskomsten mellem Dansk Byggeri og TIB. Herudover er der rejst krav om kompensation for manglende afholdte feriefridage, 3.038,62 kr., og pension, 16.127,13 kr. Disse krav er opgjort på baggrund af overenskomsten mellem DST og TIB. Endelig er der rejst krav om godtgørelse for misligholdelse af uddannelsesaftalen ved ophævelse af denne, 50.000 kr. og godtgørelse efter lov om ansættelsesbeviser, 67.525 kr. svarende til 20 ugers løn.\nDanske Snedker- og Tømrermestre har i et svarskrift af 9. december 2009 oplyst, at indklagede blev taget under konkursbehandling den 19. november 2009. Det er i svarskriftet anført, at man er enig i As krav på skyldig løn og feriepenge 2008 og 2009, at man mener, at A har krav på 2.517,48 kr. i kompensation for feriefridage, at pensionskravet er 16.028,04 kr. Der er påstået frifindelse over for kravet om godtgørelse for ophævelse af uddannelsesaftalen og efter ansættelsesbevisloven.\nDer var i uddannelsesaftalen af 21. juni 2007 ikke under pkt. 8 oplyst noget om overenskomst. Tillæg til uddannelsesaftalen mellem A og B er dateret 1. januar 2008 og registreret af erhvervsskolen 10. november 2008.\nDen 2. oktober 2009 opsagde B, A pr. 2. oktober 2009 med den begrundelse, at der var manglende arbejde.\nVirksomheden blev taget under konkursbehandling den 19. november 2009\nKurator, advokat D, har i et brev af 16. marts 2010 oplyst, at han ikke ville give møde i Tvistighedsnævnet.\nSåledes som sagen er oplyst, er der ikke grundlag for at tilsidesætte klagerens krav vedrørende skyldig løn og feriepenge, der derfor tages til følge. Fire medlemmer finder, at kravet på løn og feriepenge skal opgøres efter overensomstem mellem Dansk Byggeri og TIB, mens kravet på pension og ikke afholdte feriefridage skal opgøres iht. overenskomsten mellem DST og TIB. Tre medlemmer finder, at alle de overenskomstmæssige krav afgøres efter overenskomsten mellem Dansk Byggeri og TIB.\nDer er enighed om at tilkende A 30.000 kr. i erstatning for ophævelsen af uddannelsesaftalen.\nVedrørende kompensation for feriefridage og pension finder fire medlemmer, at klagerens opgørelse må lægges til grund.\nTre medlemmer tilslutter sig indklagedes opgørelse.\nVedrørende krav om godtgørelse efter ansættelsesbevisloven finder tre medlemmer, at den bør fastsættes til et højere beløb end 10.000 kr., et medlem vil fastsætte den til 10.000 kr. svarende til knap 3 ugers løn, og tre medlemmer til et lavere beløb. Efter stemmefordelingen bliver godtgørelsen fastsat til 10.000 kr.\nKlageren gives således medhold i et samlet krav på 92.111,79 kr.\nIndklagede, B, skal inden 14 dage til klageren, A, betale 92.111,79 kr.


Recommendations – Side 2\nDenne måneds instagramprofil eller Thus the Fuss, eller Sofie Amalie, som indehaveren af profilen også fremgår som. Jeg har fulgt hendes profil et stykke tid, og må indrømme at hendes boligstil er fangende, og så er hun god til at holde sig indenfor sammen farvepalette uden det bliver for kedeligt – hun har nemlig mange skønne farverige billeder på væggene, som virkelig giver liv. Det er … Læs mere Instagram profile of the month\nidamariekrogbeck 15. juli 2018 2. april 2020 1 kommentar\nJeg vil lave et nyt tiltag på bloggen: nemlig, at jeg hver måned præsenterer jer for en blogger som jeg synes er interesserende. Det vil være alt fra bolig instragrammere til mode- og butiksinstragrams. Jeg håber dette nye tiltag vil falde i god smag, og i må meget gerne selv anbefale nogle interessante instagramprofiler til mig i kommentarfeltet. Første Instgramprofil jeg vil introducere jer for … Læs mere Månedens instagrammer\nidamariekrogbeck 20. februar 2018 2. april 2020 3 kommentarer\nEnd of semester + market recommendation\nSå er semesteret afsluttet – i fredags for at være helt præcis. Det får en til at tænke på om man nu har valgt den rigtige uddannelse. Hvis man skal skifte uddannelse er det lidt sidste chance her på 3. semester, i følge mig selv, så man ikke kommer til at ‘spilde’ flere SU-klip og tid for den sags skyld. Derfor har tankerne kørt rundt, … Læs mere End of semester + market recommendation\nidamariekrogbeck 10. december 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar\nDet er høre podcasts er stadig nyt for mig. Dem af jer som har fulgt med på bloggen fra starten kan måske huske mit “Ting at lave mens man lytter til podcasts“-indlæg, hvor jeg fortalte om min nyfundne yndlings sidebeskæftigelse når man laver ting og sager. I dette indlæg vil jeg fortælle lidt om de podcasts jeg lytter til. Anders og Anders Anders Lund Madsen … Læs mere Podcasts jeg lytter til\nidamariekrogbeck 23. august 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar\nNo Category, Recommendations\nTip: Alvhem photo gallery\nphoto from Alvhem Som nogle af jer sikkert allerede har bemærket, har jeg brugt hjemmesiden Alvhem’s billeder flere gange allerede. Det er der én grund til: de tager nogle virklig gode billeder af de boliger de har til salg – at svenskerne så har enormt god sans for boligindretning er en anden sag. Hvis i vil læse lidt mere om Alvhem kan i læse om den … Læs mere Tip: Alvhem photo gallery\nidamariekrogbeck 18. juli 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar\nHvis man går og keder sig, så kommer jeg her med et lille lørdagstip, som jeg helt sikkert selv skal prøve. Valby kulturhus har nemlig et keramikværksted, som er åbent for alle. Jeg har ikke selv været dernede endnu, men skal helt sikkert prøve det på et tidspunkt – og så koster det kun 20 kr. pr. kg ler! God lørdag! Læs mere Lørdagstip\nidamariekrogbeck 17. juni 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar\nDer er intet bedre end en søndag, hvor der ikke er andet på programmet end afslapning! Jeg har det med at putte godt under dynen, en kop te i hånden og en serie på skærmen – og det er meget nemmere og fristende at gøre her i eksamensperioden 😉 Jeg har samlet et lille udpluk af de serie jeg ser for tiden – både nye … Læs mere Serie søndag\nidamariekrogbeck 11. juni 2017 2. april 2020 Skriv en kommentar


Individuelle løsninger i høj kvalitet - Vognmandens Fagblad\n29. januar 2019 - 02:20\nFarre Karosserifabrik arbejder her på opbygningen af en helt speciel specialtrailer til JEJ Pumpebiler - en komplet gulvfabrik på hjul.\nVognmænd efterspørger specialopbygninger og høj kvalitet, der holder i mange år.\n- Vi laver kun specialopbygninger. Alt dét der ikke bare er standard – men kan holde i mange år.\nHenning Christiansen, indehaver af Farre Karosserifabrik i Farre ved Hammel, fortæller til Vognmandens Fagblad, at virksomhedens kunder næsten udelukkende går efter individuelle og kundetilpassede løsninger, der holder i mange år.\n- Vi laver opbygninger i enkelte styk eller små serier – også selv om mange af vores kunder er store. Vi laver eksempelvis meget for den store entreprenørkoncern Per Aarsleff A/S. Her opbygger vi alle biler, der udfører rørteknik og tv-inspektion. Alle vores kunder efterspørger kvalitet, at det holder i mange år.\nOpbygning flyttes for 3. gang\nAt Farre Karosserifabrik netop leverer opbygninger i høj kvalitet ses eksempelvis af, at opbyggeren nu er ved at flytte opbygningen (kassen) på en torvebil over på et nyt bilchassis – for tredje gang.\n- Vi er ikke de billigste, men vi er nok de billigste i længden, fortsætter indehaver Henning Christiansen.\nDe fleste regninger bliver sendt direkte til bilforhandlerne, i forbindelse med levering af nye specialopbyggede biler. Gamle kunder får også regningen direkte.\n- Vi laver selv opbygningerne fra bunden, herunder forskellige døre og låger. Svejser selv rammerne sammen til paneler. Og det er leveringstiden på chassisrammen, der afgør, hvornår vi kan levere. Alle vores kasser har et serienummer, og alle kasser er tegnet, så de kan laves på forhånd og siden monteres på chassiset, tilføjer indehaver Henning Christiansen.\nOgså Farre Karosserifabrik oplever, som Hedensted Ladfabrik, længere leveringstider og stigende priser på råvarer.\n- Det gør vi altid, der er intet nyt i det, lyder afskedssalutten fra Farre.


Du er her: Nyheder » Stål til byggeriet » DAV NORDIC leverer altaner til nybyggeri i Ikast\nFra ide til realisering \nByggeprojektet indeholder 10 lejligheder og DAV NORDIC har leveret og monteret altaner på dem alle. Altanerne er et resultat af et arkitektonisk projekt, speciallavet efter bygherres ønsker. Altanerne er konstrueret af galvaniseret og malet stål, dertilhørende dæk og håndliste af hårdt træ, mens underbeklædning består af stålplader.\nAltanerne tilføjer et minimalistisk og nymoderne design, der komplimenterer bygningernes design. Altanernes stilrene ydre, skaber en flydende overgang mellem bygning og uderum. Hele byggeriet får dermed et let og elegant ydre.\nBoligområdet bærer præg af en ældre arkitektoniske byggestil, hvorfor det nye lejlighedskompleks, skal være med til at puste nyt liv i boligområdet. Nybyggeriet skaber et moderne samspil, der står i flot kontrast til den omkringliggende byggestil og farver.\nHos DAV NORDIC designer, leverer og monterer vi altaner til nybyg og renovering. Søger du inspiration til dit næste altanprojekt? Følg linkene herunder og se, hvad andre kunder har bygget.\nDAV NORDIC leverer specialværn til Rosenhøj\n210 lejligheder får stålaltaner fra DAV NORDIC


Center for natur- og stedbaseret undervisning i førskoleårene Prescott College\nDen Prescott College Center for natur- og stedbaseret uddannelse i førskolealder blev oprettet for at støtte og udvide uddannelse af undervisere i førskolealder, før-tjeneste lærere, administratorer og programdirektører i udviklingsmæssigt passende natur- og stedbaseret pædagogik. Centret blev grundlagt i 2016 med støtte fra George B. Storer Foundation og er indrettet i og integreret med Prescott College's Institut for Uddannelse og Lærerforberedelse.\nCentret fokuserer på at designe nyskabende karakter og placere fokuserede college kursusplaner for Prescott College studerende i førskoleundervisningen og specialkurser for førskolealder. Det tilbyder også private erhvervsudviklingsinstitutioner og opsøgende workshops, der giver trænings- og oplevelsesmæssige læringsmuligheder for førskolelærere over hele Arizona og ud over, herunder sommerinstituttet for natur og stedbaseret uddannelse i tidlig barndom.\nCentret giver muligheder og støtte til studerendes forskning om effektiviteten af naturen og stedbaseret førskolelæreruddannelse og udendørs læringsaktiviteter for at tilføje den aktuelle faglige viden på området. Centret søger aktivt muligheder for at samarbejde med andre videregående uddannelsesinstitutioner, skoler og organisationer i gennemførelsen af natur- og stedbaserede læreruddannelsesinitiativer og relaterede forskningsprojekter.\nLær mere og registrer til 2020-sommerinstituttet for natur- og stedbaseret førskoleundervisning.\nInstruktion|Tilhørende fakultet / koordinator, Natur i den tidlige barndom og Plac


Antiac Activ Liquid Spray til acne og fedtet hud | hudplejeonline.dk\nSalcura, Antiac Activ Liquid Spray, 100 ml.\nSalcura, Antiac Activ Liquid Spray er fuld af vitaminer og mineraler der styrker din hud. Den er lavet på naturlige ingredienser og er en let væske der trænger dybt ned i huden. Salcura, Antiac Activ Liquid Spray Du skal bruge den i ansigtet eller hvor du er ramt (som på ryggen) efter huden er vasket med Antiac Daily Face Wash. Din hud efterlades dybt renset, forfrisket og næret. Netop fordi denne serie er aktiv går den dybt ned i huden og får renset ud uden at ødelægge hudens barriere.\nSalcura, Antiac Activ Liquid Spray indeholder naturlige ingredienser, som aloe vera, glycerin, tea tree, pebermynte og andre aktive ingredienser. Den hjælper din hud med fugt, beroligelse, peelende, antibakteriel, kølende og antiinflammatorisk.\nSalcura, Antiac Activ Liquid Spray er dermatologisk testet.\nSalcura, Antiac Activ Liquid Spray kan bruges morgen og aften og efter behov. Spray den på en vatrondel og påfør den huden i ansigtet og gerne ned på hals området. Ønsker du hurtigere reduktion af urenheder kan du med fordel bagefter påføre Antiac gel serum.\nSalcura har lavet 3 under mærker, som hjælper din hud.\n2. Bioskin Junior\nAntiac Acne serien fra Salcura er specielt designet til dig der lider af fedtet hud og acne. Serien indeholder klinisk dokumenterede ingredienser og hjælper din hud i balance igen. Den indeholder effektive og aktive ingredienser som hjælper dig der har fedtet hud, tilstoppede porer, acne, hudorme, betændte bumser og inflammerede urenheder.


Billige Bordlamper med Lysdæmper online [Se bedste tilbud]\nOnline butikker med bordlamper med lysdæmper\nDe bedste online forretninger indenfor lamper og belysning\nLuxlight.dk er pt. imellem de bedste online selskaber der sælger lamper og belysning. Forretningens sortiment rummer omkring 3000 produkter fra flere brands. Deres Trustpilot-vurdering på 8,6 af 10 manifesterer stærk kundeloyalitet. Scoren er baseret på 18 ratings, hvoraf 15 af dem giver topkarakter. På Facebook er 1864 personer tilhængere af Luxlight.dk, og herpå har netbutikken modtaget 5 evalueringer med en middel bedømmelse på 5 ud af 5, som lige så vel er temmelig godt.\nLampemesteren.dk er i dag imellem de største webshops inden for lamper og belysning. Netbutikkens udvalg indbefatter opimod 9000 varer fra en række brands. Forretningens Trustpilot-rating på 9,5 af 10 tilkendegiver enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1574 vurderinger, hvoraf 1352 af dem giver topkarakter. På Facebook er 38692 mennesker fans af Lampemesteren.dk, og her har forhandleren modtaget 80 vurderinger med en gennemsnitlig score på 4,7 ud af 5, som ligeledes er virkelig godt.\nAndLight.dk er pt. imellem de mest benyttede internet virksomheder der sælger lamper og belysning. Firmaets udvalg omfatter over 6000 produkter fra diverse mærker. Butikkens Trustpilot-rating på 9 ud af 10 giver indtryk af stærk kundeloyalitet. Scoren er baseret på 840 ratings, hvoraf 720 af dem giver topkarakter. På Facebook er 11650 personer tilhængere af AndLight.dk, og herpå har forhandleren modtaget 24 bedømmelser med en middel bedømmelse på 3,6 af 5, hvilket tillige er særdeles overlegent.\nLamper.dk er aktuelt iblandt de bedste internet selskaber inden for lamper og belysning. Virksomhedens udvalg omfatter opimod 3000 varer fra forskellige mærker. Webshoppens Trustpilot-score på 8,6 ud af 10 røber en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 67 ratings, hvoraf 48 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 369 mennesker tilhængere af Lamper.dk, og herpå har forretningen modtaget 13 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,3 ud af 5, hvilket ligeledes er ultra flot.\nLysmesteren.dk er i dag iblandt de største e-forhandlere med lamper og belysning. Virksomhedens sortiment indeholder over 5000 varer fra flere producenter. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 6,5 ud af 10 vidner om enorm tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 370 anmeldelser, hvoraf 264 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 85152 mennesker tilhængere af Lysmesteren.dk, og herpå har webbutikken modtaget 104 ratings med en middel score på 4,7 af 5, hvilket ligeledes er temmelig flot.\nBordlamper med Lysdæmper købes online\nStørstedelen af butikker på nettet tildeler nu til dags et hav af forskellige metoder til levering. En favorit iblandt mange er p.t. pakkeshops, fordi du så nemt kan hente din nyindkøbte vare når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig temmelig bekvem, samt tit ligeledes den prisbilligste mulighed for fragt.\nDu bør omvendt forsøge at få pakken sendt til din bolig eller til din arbejdsplads. Fragtmuligheden viser sig godt nok en kende mindre prisbillig, men på den anden side virkelig hensigtsmæssig. Den mest betalelige leveringsudgave af bordlamper med lysdæmper kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, som jo stiller krav om at du opholder dig nær bordlamper med lysdæmper netshoppens bopæl.\nFragttiden er usædvanlig central når man har behov for din ordre lige om lidt, og af den grund er det sandelig centralt at du undersøger den anslåede leveringsdato på det pågældende produkt.\nMange bordlamper med lysdæmper online firmaer stiller udsigt til levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varenumre, der dog regnes ud fra at transaktionen gennemføres forud for et aftalt klokkeslæt, så at de kan nå at få bordlamper med lysdæmper hen til fragtfirmaet inden lagermedarbejderne drager hjemad.\nFlere internet foretagender byder på fragt uden gebyr, men typisk kun hvis man indkøber for en fastsat sum. Desuden må man overveje den mest letkøbte fragtløsning, hvilket gerne – uden hensyn til om du bor nær Hørsholm, Varde eller Nivå – er at få dem til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden i høj grad ligetil for forbrugerne at prissammenligne på bordlamper med lysdæmper hos diverse online varehuse, og af den grund har utallige online shops set sig tvunget til at tvinge prisniveauet på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, og endvidere også til damer og herrer – voldsomt, og endda nogle gange tilbyde portofri levering.\nTil gengæld kan det immervæk være fordelagtigt at efterprøve forskellige e-forhandlere efter bordlamper med lysdæmper udsalg forinden du shopper, så man er skråsikker på at få fat i den mest attraktive pris.\nDu må blot være omhyggelig med, at i tilfælde af at en online shop udlover bordlamper med lysdæmper til salg for en salgspris som kan virke overordentlig tiltalende, så kan det for det meste være en indikator for en fup internet handler. Kortkøb er trods alt dækket ind under en ordning, der skærmer dig overfor falske online forretninger.\nVi tilråder generelt bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du drage nytte af et tilbud som fx ViaBill, hvis du hellere vil afbetale betalingen i flere bidder.\nInden folk køber bordlamper med lysdæmper i en online virksomhed kan de uden tvivl studere netbutikkens forretningsvilkår, men det er almindeligvis ikke super spændende.\nEt nemt alternativ kunne måske være at se om e-butikken er e-mærke tilsluttet, siden det er en angivelse af at e-shoppen lever op til de opstillede regler, foruden at e-butikken ofte føres tilsyn med af specialister der har megen viden om vedtægterne på området. Desuden tilbydes du chance for støtte, ifald du får besvær i processen med dit indkøb.\nDerudover er det klogt at kunden er påpasselig med de mest betydningsfulde vilkår der spiller ind i forbindelse med handlen, eksempelvis den returret på bordlamper med lysdæmper internet virksomheden tilsikrer. I den forbindelse er det desuden vigtigt, at man permanent sikrer ens kvitteringsmail, således man altid kan dokumentere købet, hvad end du er på indkøb til en dame eller herre.\nTrustpilot præsterer visse pålidelige muligheder for at bese diverse nuværende forbrugeres reflektioner og herved er det anbefalelsesværdigt, at du eftergår webshoppens bordlamper med lysdæmper omtaler inden du handler.\nFacebook genererer endvidere temmelig uafhængige muligheder for at få indsigt i online shoppens popularitet. I øvrigt ses endda netbutikker som giver folk mulighed for at publicere en evaluering af købsoplevelsen, hvilket også kan drages fordel af til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi hjælper en gruppe internet forretninger når vi annoncerer deres varer, og tager honorar under forudsætning af at en bruger fra vores website udfører en bestilling.\nFakta vedrørende bordlamper med lysdæmper og firmaer på nettet vedligeholdes nu og da, men vi kan ikke stilles ansvarlig for rettelser der potentielt er realiseret efter at vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


: Falconer biograf København ømme æggestokke\nFalconer biograf København ømme æggestokke Tillægsplade massage og escort nøgne gamle damer\nSAMLEJE EFTER SPIRAL HVAD KVINDER VIL HAVE 418\nEscort Holsted nylon trusser Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Det er en hel urimelig måde at ramme folk på,« siger Michael Ziegler. Det her er noget vi gør modstræbende, men vi er tvunget til at reagere,« siger FOAs formand Dennis Kristensen. Log ind brundlund slot aabenraa. Mette og familien havde mareridtsophold på hotel:\nESCORT CHRISTIANSHAVN STORE KUSSER Vi rammer bredt og dybt. Mikala Kjær viser kæresten frem for første gang deadpool 2 premiere 2. Thailandske drenge er tynde men sunde efter redning hvid tynd snor 8. Det her er noget vi gør modstræbende, men vi er tvunget til at reagere,« siger Sex escort dick kone formand Dennis Kristensen. Caroline Fleming har fået nye bryster tillykke med fødselsdagen brormand 6. Det sker som konsekvens af de konfliktvarsler en række faglige organisationer i går afsendte for tusindvis af offentligt ansatte i staten og kommuner over hele landet.\nNy Luksussal i Nordisk Film Biografer Lyngby Danske designer vedhæng fra San - link of joy her hos astafe.eu med prisgaranti og fri levering. okt Almindelige indlæg Museer København gratis valhalla horsens radius hardcore Falconer Salen Adresse, side6dk / Sex Med Ældre Damer Kvinder, yoni, Aarhus biografer stefan street horsens Og han gecko bryster pernille Ønsker kvinder escorte aalborg Ømme æggestokke stefan street horsens. Ømme æggestokke ung pige fisse i København Happy End, Thai Massage - søger ældre kvinder bader falconer biograf film massageguid Mangler: fotograf.\nAbout falconer biograf København ømme æggestokke\nView all posts by falconer biograf København ømme æggestokke


Hus til leje i Helsingør. 112 m2 Hus udlejes i Helsingør Lindehaven . Se denne studiebolig på Voresstudiebolig.dk\nHus til leje, Helsingør, Klik her for at se vejnavnLindehaven xx\nLeje pr måned: 13.495 DKK\nDepositum/Indskud: 40.485 DKK\n112 m2 hus til leje i 3000 Helsingør\n112 m2 hus til leje i 3000 Helsingør 4 værelser\nHus til leje i Helsingør\n210 m2 hus til leje i 3000 Helsingør\n166 m2 hus til leje i 3000 Helsingør\nHus til leje i Tikøb\n84 m2 hus til leje i 3080 Tikøb\nHus til leje i Kvistgård\n124 m2 hus til leje i 3490 Kvistgård\n94 m2 hus til leje i 3140 Ålsgårde\n164 m2 hus til leje i 3140 Ålsgårde\nSøger du Hus i Helsingør?\nVoresstudiebolig.dk er Danmarks store søgemaskiner for udlejning af Hus og andre boligtyper. Voresstudiebolig.dk bruges af både ejendomsselskaber og private til at udleje boliger - herunder Hus i Helsingør.\nHus til leje i Helsingør…\nFå besked om Hus i Helsingør på din mail


Af Ole Brehm Jensen & Monica Papazu, Tidehverv, 2000, s.213-215 & 2001, s.7-9 & s.31-33 & s.50-52 & s.71-72 & s.100.\nEn replik i anledning af Monica Papazu 's essay Tidehverv nr. 8, oktober 2000.\n(Tidehverv 2000, s.213-215.)\nJeg ved ikke om andre af Tidehvervs læsere har det ligesom jeg? - I en årrække har jeg læst Monica Papazus essays. Fremragende og stærke i det "negative", d.v.s. kritikken. Men når hun ankommer til konklusionerne, er det ikke altid, jeg kan følge med. Det kunne hænge sammen med en uenighed om det "positive", d.v.s. det punkt hvor fra kritikken føres.\nMed bogen om "det sidste slag på Solsortesletten" i baghovedet er nedenstående et forsøg på at afklare for mig selv, hvor vandene skilles, eller indkredse uenighedens punkt, om et sådant gives.\nDenne gang er det især de afsluttende bemærkninger om historiens afmytologisering, jeg må forholde mig kritisk til. Jeg vil i udgangspunktet mene, at netop historiens afmytologisering er en nødvendighed af flere grunde. For det første er den en nødvendig konsekvens af sækulariseringen, som jeg ser som den vestlige kristenheds fornemmeste frugt og for det andet - og med det første sammenhængende - er det et nødvendigt værn mod den værste form for ideologimageri, nemlig dette at drive ideologi på historien.\nSækulariseringen er en logisk følge af evangeliets fordring om ikke at gøre noget af denne verden til Gud. Deraf følger en lige så logisk fordring om ikke at omsætte noget af det, der hører Gud til, i verdslig handel og vandel f.eks. et politisk program.\nJeg kan følge Monica Papazu et stykke på vejen og forsøger nedenstående at reformulere det i mit eget sprog:\nMonica Papazu stiller i sit store essay spørgsmålet, om historien har en mening, og hun har ubestrideligt ret i, at det har den ikke - i sig selv. Overladt til sig selv eller anskuet i sig selv er historien "et kaos af begivenheder, kræfter i et inkoherent spil, brudstykker uden forbindelse med hverandre og uden mening." Eller for at tale med Eliade - en uafbrudt rædsel, hvilket naturligvis stiller sig tydeligst for den, der har lært livet at kende på syndens -, d.v.s. ondskabens - og dødens vilkår, men i øvrigt er gældende for enhver.\nMan kunne også spørge, om historien har en værdi, og det har den begribeligvis ikke, thi hvorfra skulle den i givet fald have en sådan værdi. I sig selv er den der bare.\nNår mennesket mister transcendensen eller mister sit forhold til transcendensen, da kan mennesket kun kende sig selv som ren dennesidighed og timelighed, og da kan ingen anden mening eller værdi findes eller gives, end den mennesket selv lægger ind i sin egen tilværelse. Dermed reduceres mennesket til kun historie, og da bliver konsekvensen nødvendigvis nihilisme. En nihilisme som ingen mennesker kan udholde, hvorfor mennesket straks "udkaster" en ny transcendens, nemlig fremtiden, som så bliver den store meningsgiver til den historie, som i sig selv er uden mening. Nietzsches overmenneske blev hans redningsplanke, da han ikke kunne udholde sin egen nihilistiske indsigt. Og således har man i "kristenheden uden Kristus" måttet udkaste den ene meningsgivende redningsplanke efter den anden, og hver gang er det endt i terror. Utopier, der skal give mening til den i sig selv meningsløse historie, ender altid med at terrorisere historien, fordi de vil påtvinge historien en mening, den ikke har og ikke kan have.\nUdtrykket "kristenheden uden Kristus" er Monica Papazu's. Jeg ville kalde det den sækularisering (sækularisme er den blevet kaldt), der har glemt sit eget udgangspunkt, nemlig at den er sat ved evangeliet. Hvis den evangeliske fordring om ikke at gøre noget af denne verden til Gud glemmes, så kan den evangeliske fordring ikke rettes mod Sækulariseringen selv, og da ender Sækulariseringen i sin modsætning, nemlig med verdens og menneskets totale guddommeliggørelse. Og det bærer straffen i sig selv.\nDet er klart, at historien i sig selv ikke har og ikke kan have nogen mening, hvor i al verden skulle den have en sådan mening fra? Det er lige så klart, at det rent dennesidige og timelige menneske, der er reduceret til kun historie, er fanget i en nihilisme, der ingen vej er ud af, fordi enhver mening bliver en af mennesket selv opfundet og udkastet mening, og en sådan mening er der ingen Mening i. Den kan på ingen måde forpligte - og dermed fastholde mennesket i en mening. Det kan kun en instans uden for mennesket selv. Nemlig den Gud, - der som straf - befalede mennesket ud i timeligheden, ud i historiens rædsel. Den Gud, - der som straf - splittede menneskene i folkeslag. Og endelig den Gud, der - som frelse - skænkede mennesket sit Rige midt i historiens rædsel, idet han gjorde sig til ét med mennesket midt i historiens rædsel.\nSpørgsmålet bliver nu: Hvorfra kender mennesket den Gud? Eller hvorfra kan mennesket, d.v.s. det dennesidige og timelige menneske, kende Gud? Fra historien? Nej, thi det er umuligt at aflæse Guds spor i historien. Det er umuligt at slutte fra historien til Gud. I historien eller i timeligheden har mennesket kun med sig selv at gøre og kan kun have med sig selv at gøre. I det højeste kan man komme til Gud som det negative tredie, d.v.s. meningen som ikke er der, men ytrer sig som fravær, meningsløshed. Den mening, som ikke er, men burde være, hvorfor den er omspurgt. Eller Gud, som ytrer sig som tomhed. Menneskets råb i ørkenen, hvor ingen svarer. Menneskets råb fra rædselen, hvor ingen svarer. Med evangeliets ord: Det der er født af kød er kød. Det betyder, at det i timeligheden og historien udstødte menneske ikke kan bringe sig erindrende tilbage til evigheden. Det i timeligheden og historien udstødte menneske har end ikke den mindste tøddel af erindring tilbage af transcendensen. Transcendensen ytrer sig kun som tomhed, som fravær af mening, som absurditet, om man vil. Derfor er mennesket et søgende menneske, der end ikke ved, hvad han søger. Og derfor er han så let til fals for utopierne og alt deres væsen. Når han ikke har andet at tro på og klynge sig til, må han jo klynge sig til sine egne udkastede redningsplanker.\nHvorfra kender mennesket altså Gud? - Fra forkyndelsen og kun fra forkyndelsen. Dette er, så vidt jeg kan se, et kardinalpunkt - og måske - skillepunktet mellem Monica Papazu og mig.\nMan kunne spørge: Hvad mener Monica Papazu egentlig med transcendens? Som jeg forstår hendes eksempler, synes hun at operere med en transcendens næsten efter platonisk eller vulgær-platonisk mønster, hvor den, der har øjne at se med, så at sige kan aflæse transcendensens mønstre i historien og dermed aflæse en historiens mening.\nOm jeg har forstået dette ret, så ville det betyde, at en eller anden mystisk eller intuitiv indsigt i transcendensen og dens mulige arketypiske strukturer skulle være mulig, og at det skule være muligt at se dennesidigheden, historien, i transcendensens perspektiv, altså set fra dennesidigheden i omvendt perspektiv. Det er klart, at om dette ville være muligt, så ville det afgive mening og betydning til dennesidigheden, jeg mener blot, at det kristne evangelium afskærer en sådan mulighed.\nAltså: Der findes ingen tilgang til Gud uden om forkyndelsen. Der findes ingen tilgang til Faderen, uden ved Sønnen, men der findes heller ingen tilgang til Sønnen uden ved Helligånden. I den trinitariske logik hænger det således sammen, at man ikke kan nævne nogen af de tre artikler, uden at de to andre er forudsat. D.v.s. - i den tale, som lyder til det lille dåbsbarn - er det Gud, der kommer til mennesket, men han kommer ikke uden om talen, men ved eller igennem talen. Når moderen folder hænder med sit lille barn og lærer det aftenbønnen, så er det Gud, der kommer til det lille barn, men han kommer ikke uden om, men ved eller igennem talen. Således kommer Gud altid til mennesket gennem forkyndelsen. Og med afsæt heri kan mennesket nu aflæse sin historie, sit liv, som mening. Eller tro på sin historie eller sit liv som mening. På én gang som Guds straf og Guds førelse.\nJamen, når transcendensen så er genoprettet eller sat ved forkyndelsen, hár historien så en mening? - Nej, historien ér mening. Ikke min mening, for jeg har jo ikke hittet på det, men Guds mening. Mit liv er den mig af Gud pålagte mening, som jeg må bøje mig for og tage på mig i indforståethed og samtykke. Den kan godt for mig tage sig så temmelig meningsløs ud, fordi den kolliderer med - og dementerer - alle mine meninger om et meningsfuldt liv. Men Gud skal jo ikke stå mig til regnskab. Det er nu engang ham, der er Gud og ikke mig, og min eneste position, dersom jeg vil have med ham at gøre, er lydighedens -. Herre, vær mig synder nådig.\nDet er altså forkyndelsen, der kvalificerer historien som mening, og jeg tror, vi gør bedst i ikke at granske Gud i hans mening. Eller sagt på en anden måde: Hvis historien hár en mening, så er det Gud, der har den, og han holder den for sig selv. For mig ér historien mening. Nemlig den mening, jeg må bøje mig for. Det eneste Gud har givet til kende, det er, at dér hvor mennesket midt i historiens rædsel hænger på sit kors, dér hænger Gud selv på korset ved siden af, og dér lyder det fra det ene kors til det andet: En discipel står ikke over sin mester, men i dag skal du være med mig i Paradis.\nMed andre ord: Det er forkyndelsen, der midt i historiens rædsel gør livet muligt, fordi det forkyndes, at den enkelte aldrig er Gudsforladt og håbets horisont er åben.\nHåbet er det evige livs håb, men hvad det så er, kan kun udtrykkes i billeder. Men den evangeliske fordring om ikke at gøre noget af denne verden til Gud retter sig også mod alle billeder, mennesket selv udkaster. Det betyder, at det i al billedtale om Gud og hans evige rige er en evangelisk fordring ikke at forveksle billedet med sagen. Og er man nu ikke noget særligt poetisk eller billedrigt gemyt, kan man blive stående ved, at selve håbet er vigtigere end, hvad håbet helt præcist er håb på. Eller man kan holde sig til det enkle, at dér, hvor alt bliver umuligt for os, dér er alt muligt for Gud.\nHvad jeg vil frem til er dette: Det er altså meget vel muligt, at "redde" historiens mening uden at holde historien op imod et eller andet transcendent billedgalleri, hvis transcendente karakter alligevel er mere end tvivlsom. Man kan bare holde sig til forkyndelsen. Og der er en dyb pointe i, at Gud netop valgte at møde mennesket - i Logos, i sproget, altså i forkyndelsen.\nBilleder har det jo med at tage fangen eller ligefrem bedrage, sådan at man forveksler billedet med sagen selv. Hvordan man end vender og drejer det, så er billeder jo hypostaser af mennesket selv, og det vil sige, at uanset hvor betagende et billede kan være, så har mennesket i billedet kun med sig selv at gøre, men mennesket bilder sig ustandselig ind, at det i billedet har og kan have med andet og mere end sig selv at gøre.\nHvad gør evangeliet med mennesket? Evangeliet anbringer mennesket dér, hvor det er, d.v.s. i synderens position, uden for paradiset, dér hvor der er smerte og strid og møje, og hvor horisonten er døden. Og det vil sige i timeligheden, i historien - i historiens rædsel. Og evangeliet afskærer menneskets selvfrelse eller selvbefrielse.\nUden evangeliets tale til mennesket, uden forkyndelsen er mennesket virkelig overladt til sig selv i en håbløs tilværelse. Og her bliver menneskets eneste redning, som ingen redning er, en eller anden form for selvforgudelse. Den klassiske model for denne selvforgudelse er, at man fra sin nuværende miserable situation ser tilbage på den stolte fortid og med afsæt i denne ser frem på den genoprettelse af fordums storhed, som fremtiden skal bringe. I det hele taget er menneskets opmytologisering af sin egen historie en af menneskehedens klassiske måder, at redde sig selv på - over i en eller anden selvforherligende mytologi eller utopi. Hvad gør evangeliet med mennesket? Evangeliet forlanger, at mennesket skal se sig selv i lyset af Kristus, sådan som han kommer til mennesket i forkyndelsen og deri lære sig selv at kende som synderen. Det betyder, at mennesket skal se sandt på sig selv, hvilket kun kan lade sig gøre under forkyndelsens dom, idet mennesket uden for dommen straks igen falder ud i selvforgudelsen. Men at se sandt på sig selv betyder også at se sandt på den folkelige opmytologisering, hvori det timelige -, d.v.s. historiske menneske hidtil har set og forstået sig selv. Altså: Evangeliets dom over mennesket munder ud i en fordring om, at mennesket skal se sandt på sig selv og sin historie og se bag om den selvforgudelse, der ligger i ethvert folks myter.\nSandt forstået er sækularisering den proces, hvori mennesket under evangeliets dom lærer at se sandt på sig selv og sine egne ideologiske redningsplanker - herunder de redningsplanker, der tager karakter af ideologisk historieskrivning, og som i menneskets tragiske historie har været alibi for og retfærdiggørelse af alskens overgreb og kæltringestreger - udført med god samvittighed - under henvisning til den historiske ret.\nPå en måde kan man godt sige, at i den form for sækularisering, som udgår fra den kristne forkyndelse, føres mennesket til nihilismens nulpunkt. Og først derfra kan der tales kristeligt opbyggeligt. Men det betyder, at mennesket må af med alt. Netop fordi alt i menneskets egen verden er mærket med menneskets selvforgudelse. Det gælder også - og ikke mindst - de historiske myter, den nationale selvretfærdighed og selvforherligelse.\nHermed er jeg så efter mange opsamlinger og rundkørsler fremme ved to pointer, som jeg vil udfolde, selvom de allerede ligger i det oven for fremstillede.\nFor det første: Evangeliet sætter historien som historie. D.v.s. at evangeliet forlanger skellet mellem myte og historie. Eller evangeliet forlanger historiens afmytologisering. Af hvem? Af mig, der som enkelt er anbragt i historien, i min folkelige sammenhæng, men ikke er ét med historien og min folkelige sammenhæng, netop fordi jeg er enkelt for Gud. Derved "trækkes" syndsbevidstheden og angeren med ind i den folkelige sammenhæng og forlanger, at jeg skal se sandt - ikke bare på mig selv, men også på min folkelige sammenhæng.\nFor det andet: historien forpligter ikke. Hvordan i alverden skulle den kunne det. Nej, evangeliet forpligter - på historien. Altså forpligter den enkelte til at gå ind i sin sammenhæng, dér, hvor han er og til at tage den sammenhæng på sig som den ham af Gud pålagte mening.\nEvangeliet forpligter - på historien, men hvilken historie? - Alle folkets drømme og længsler, myter og sagn? ja, men holdt op imod og korrigeret af den historie, som er den enkeltes og hans folks faktiske historie.\nJamen, den faktiske historie eksisterer ikke. Historien eksisterer kun som fortælling. D.v.s. vi har kun historien overleveret som den fortalte, gendigtede historie, og så er vi tilbage ved myterne og sagnene igen. Ja, og nej. I vores selvforståelse og i vores overtagelse af den mening, vores historiske eksistens er, bliver vi nødt til at forholde os til det, som én af mine venner engang foragteligt kaldte professor-historien. Vi bliver nødt til at forholde os til, hvad der faktisk er sket. Jeg ved så godt som nogen, at det, der faktisk er sket, opløser sig i enkelte menneskers forskellige oplevelser af, hvad der faktisk skete, og at eftertiden kun kan forholde sig til det i en approximativ konstruktion. Alligevel vil jeg hævde, at vi bliver nødt til at forholde os til det faktisk skete - med al den usikkerhed, der knytter dig dertil. Og vi bliver nødt til at holde vore egne og andre folkeslags sagn og myter op imod det, som professor-historien sandsynliggør med en eller anden grad af sandsynlighed. Fordi: Ellers falder vi omgående tilbage i selvforherligelsen og de selvgjorte meninger igen. Og om ikke andet så pålægger den proces os at se relativt på historien og omgås den med en vis tilbageholdenhed og dermed en vis varsomhed med at bruge historien som argument og afsæt for aktuel politisk handling.\nDer kan nævnes utallige eksempler på folkenes opmytologisering af deres egen historie. Der kan nævnes lige så mange eksempler på de tragedier, der følger, dersom disse sagn og myter tages for pålydende og bliver afsæt for folkenes påståede ret.\nDet rationalistiske hovmod\nSvar til Ole Brehm Jensen.\n(Tidehverv 2001, s.7-9.)\nOle Brehm Jensen har skrevet en replik til mit essay "Historiesyn". I denne replik bliver adskillige punkter berørt. Men den egentlige modsigelse kommer meget lidt til orde. Den er kun antydet. Den primære modsætning mellem Ole Brehm Jensen og mig selv ligger et sted: I vor forskellige opfattelse af Kosovos historie og dermed af den serbisk-albanske konflikt i området. Dertil henviser Ole Brehm Jensens replik. Det ville have bragt klarhed, hvis denne modsætning blev gjort eksplicit og måske blev drøftet i sig selv, ikke mindst på baggrund af, at Ole Brehm har været udstationeret som feltpræst i Kosovo. Til gengæld prøver Ole Brehm Jensen at se, om denne modsætning bunder i en principiel uoverensstemmelse, og gør dette til sin repliks tema, hvor han kommenterer mit essay, som handler om historien i almindelighed og slet ikke om det serbiske spørgsmål. Sådan en behandling kan let blive misvisende, men den kan også vise sig at være frugtbar, idet den løfter diskussionen fra det konkrete op til det principielle.\nLæsningen af Ole Brehm Jensens replik har efterladt mig i en stor undren. Ikke over vor præcise uoverensstemmelse, som jeg kendte i forvejen, men over de standpunkter, der bliver formuleret, såvel som over, at han tager fejl af den ånd, min tekst er skrevet i.\nOver for mit essay, som centralt fortæller om vor historiske eksistens i "ventetiden", i et "allerede, men ikke endnu", om troens forventning, som holder mennesket oven vande i historiens tragedier - og hvor jeg bringer nogle eksistentielle eksempler på denne forholden sig til historien, vidnesbyrd, som kommer fra den enkeltes sjæl og folkesjælen - anbringer Ole Brehm Jensen en teologisk systematik, som ikke kun virker overflødig, men også inkvisitorisk docerende, som et forsøg på at sætte de eksistentielle vidnesbyrd, udsprungne af tro, i et systems Prokrustes-seng. En systematik sættes her i modsætning til det troens ord, som mennesket gemmer i sit hjerte, og som det lever af (eneste mening og kilde til mening), alt imens det lever sit historiske fællesskabs historie.\nDe indvendinger, som efter min opfattelse falder ved siden af min tekst, vil jeg ikke opholde mig meget ved. Jeg vil kun nævne én. Ole Brehm Jensen overser, at mit essay begynder med Kristi død og opstandelse, med dommen og Himmeriget - dvs. med den forkyndelse, som henvender sig til os; med trosbekendelsen (eller Troens Symbol) og troens forventning ("og et evigt liv"). Det er det, der sætter perspektivet. Og det afsluttes med et troens ord, som ytres i folkets historie ("vor skæbne er i din stærke hånd"). Derfor tillægger han ordet "transcendens" i min tekst en mening, det ikke har, og bruger megen plads på forkyndelsens betydning. Han overser, at det er den kristne tro, det drejer sig om i de eksempler, jeg giver, at det er denne tro, som forklarer ordene hos mennesker, som er døbte kristne. (Der er ingen grund til at præcisere, hvad dåben er. Disse mennesker er døbt.) Historien som synderens forladthed, som straf, som dom, som kalden til omvendelse, som angerens sted, som helvede - men det helvede, Kristus er steget ned i - , alt dette har intet med "transcendensens mulige arketypiske strukturer" (hvad det betyder, har jeg ingen anelse om) at gøre.\nDet, jeg derimod vil tage op, er de steder, hvor jeg konstaterer en reel uoverensstemmelse.\nDen første dukker op allerede i begyndelsen i forbindelse med sekulariseringen. Det undrer mig, at Ole Brehm forveksler den sekularisering, som alene finder sted ved selve Guds Ord - åbenbaringen af verden som verden, af verden som synd og død - med en hel civilisation. Det undrer mig, at han kan se "det nye" i verden og påpege Evangeliets frugter. Det undrer mig, at han kalder sekulariseringen for "den vestlige kristenheds fornemmeste frugt". Og denne undren bliver desto større, når han samtidig synes at acceptere min kritik af den reelle sekularisering, vi lever i. Denne sekularisering kan ikke på én gang være den fornemmeste frugt og den slette frugt.\nSagen er, at den civilisation, vi lever i, ikke er "sekulær" i evangelisk forstand. Den er ikke blottet for religion. Den afviser ikke religionen, den afviser kun kristendommens tale - dette er dens egentlige bedrift og drivkraft. Denne civilisation er religiøs, fuld af religiøse forestillinger, af afguder og politiske myter. Denne "sekulære" verden er ikke "de fattiges" verden, men "de riges" verden, idet den hviler på menneskets tro på sig selv og på dets selvguddommeliggørelse. Den kender ikke til forventningen, thi den har gjort sig selv til forventningens genstand. Snarere end at være Evangeliets følge er den reelle sekularisering en følge af antropocentrismen. Det er derfor, frugten er bitter. Man må ikke forveksle den sande sekularisering, som alene kristendommen sætter, med dens dæmoniske efterligning.\nDenne uoverensstemmelse mellem Ole Brehm og mig selv er, som vi vil se om lidt, ikke tilfældig. Det er den centrale uoverensstemmelse, som forklarer det øvrige. Alt er allerede indeholdt i den sætning, som står i begyndelsen af hans replik, nemlig at "historiens afmytologisering" er "en nødvendig konsekvens af sekulariseringen". Her står bogstaveligt: Man må følge med tiden. Og hvad mere er: Man må følge med tiden, fordi tidsånden (sekulariseringen) er i overensstemmelse med Evangeliet.\nDet næste punkt, hvor uoverensstemmelsen dukker op, er sprogforståelsen, hvor Ole Brehm Jensen tager afstand fra billede, symbol, metafor. Følger man denne tankegang til ende kan man ikke undgå at spørge sig selv: Til fordel for hvad? Hvad har man tilbage? Begrebssprog og faktasprog. Dvs. det, der falder sammen med den civilisation, vi lever i. Systemet og videnskaben. Teknikken. Togplanen. Den store og den lille tabel. Menneskets greb om tingene. Ført til sine sidste konsekvenser minder denne holdning om oplysningens rationalistiske illusioner.\nDertil er dette at sige: Vi har ikke anden forkyndelse end den, der er indeholdt i Evangeliet. Og Evangeliet er ikke begreber, det er ikke et system, men Guds ord, som gør levende, og som benytter sig af menneskets levende sprog - dvs. af det sprog, mennesket taler. Evangeliet er billeder. I denne sprogform henvender det sig til os.\nAt sige, at "hvordan man end vender og drejer det, så er billeder jo hypostaser af mennesket selv, og det vil sige, at uanset hvor betagende et billede kan være, så har mennesket i billedet kun med sig selv at gøre", er det samme som at sige, at mennesket i sproget kun har med sig selv at gøre. Skal man forstå det sådan, at i begrebet har mennesket ikke med sig selv at gøre? - Der er ingen grund til at forkaste en del af sproget - af det sprog, som nu engang er menneskets. Der er ingen grund til at forkaste billedet. For i sin flertydighed, i sin gåde, i sin levende tørst efter mening indeholder billedet, symbolet, metaforen en menneskelig ydmyghed (som begrebet - "gribe-sproget" - ikke ejer) og kan videregive en rigdom af mening, som begrebet ikke kan udtrykke. Billed-sproget signalerer netop, at mennesket er til i en tørst efter mening, at det ikke har livet i sin magt, ikke har sat alting på rad og række, at livet ikke er et system, men at mennesket er det søgende menneske med livets tavshed og uudgrundelighed i sig.\nDen afgørende grund til et forsvar for sproget, er, at Gud tager menneskets sprog, sådan som det er, og gør det i stand til at bære Hans tale, at Gud taler til os med vore menneskelige ord, i vort menneskelige sprog. Han opfinder ikke et andet sprog, Han tager vort sprog på sig, som han tager vor synd og vor død på sig. Han tager vor død og giver os liv. Han tager vort døde sprog og gør det i stand til at bære Livets Ord.\nVi kan ikke flygte fra sproget ind i noget andet. Vi er mennesker og lever i sproget med dets grænser (ord er grænsedragning mellem tingene), sproget som hjertetale og sproget som folkelighed i sig selv. (Sprog er altid fællesskabets sprog.) Sprogets mysterium er nemlig, at i sproget møder vi en anden end os selv: Vort fællesskab, men ikke kun vort jordiske fællesskab. For sproget har, som Ellul skriver et sted, en evig reference: Den Gud, som skaber og frelser med Sit Ord.\nDen sidste uoverensstemmelse ligger i vor forståelse af historien og den enkeltes plads i sit folks historie.\nDen måde, hvorpå Ole Brehm Jensen trækker den enkelte ud af hans historie som en person, der ikke er "et med sin folkelige sammenhæng" og skal virke til "historiens afmytologisering", må jeg tage afstand fra. Historieprofessoren, der fortæller sit folk, at det skal forkaste sine traditioner. Den intellektuelles hovmod. Man kan ikke sætte sig uden for sit folk - som filosoffen, der, efter det kendte billede, logerer ved siden af sit system i et hundehus - og man kan ikke sætte sig til dommer over sit folk (ej heller over andre folk). Det eneste, man kan gøre og gør, i troen, er at bære de andres synder (sit folks synder og vildfarelser) som sine egne, at kende dem som sine egne og angre dem som sine egne. Tænk på Solsjenitsyn. Han "afmytologiserer" ikke sit folks historie, i de fleste af sine værker er han fortælleren af sit folks historie, han er ikke dommeren over sit folk, men han er dette folks samvittighed i samhørighed med sit folk. Han er den, der bærer de andre - hele sit folks historie - i sit hjerte.\nOle Brehm reagerer imod, at jeg taler om en historisk arv, vi er forpligtet på; samtidig gentager han i sin tekst, at mennesket er "sat i sin historiske sammenhæng". Men hvis det "at være sat i sin historiske sammenhæng" ikke betyder at være bundet til sit folk, at løfte sin arv og være tro mod den og i givet fald at forsvare sit folk imod udslettelse, så er det blot en abstrakt formel, som intet indhold har.\nMed intellektuel overlegenhed sætter han sig til dommer over denne arv og underkaster den folkelige sjæl en form for psykoanalyse, som skal reducere den folkelige historiefortælling til en kompenserende mekanisme og til selvhævdelsens udtryk. Derfor taler han om en "opmytologisering" af historien, uden engang at tage den folkelige fortællings indhold i betragtning.\nAt den intellektuelle fra sin særlige højde kan se igennem folkets selvbedrag og afsløre dets vildfarelser, og at "historieprofessoren" skal korrigere folket, er ikke andet end rationalistiske fordomme. Men det, som Ole Brehm Jensen siger, er desto alvorligere, når han tillægger dette rationalistiske hovmod en evangelisk mission. Nej! Selvhævdelsens dæmoner eksorciseres ikke af videnskaben. Videnskabens selvhævdelsesdæmon bliver selv eksorciseret, men ikke af nogen menneskelig kraft.\nPrincipielt betragtet minder Ole Brehm Jensens støtte til det, jeg i mangel af bedre må kalde for "historiens afmytologisering", om Oplysningstidens projekt, som afviser tradition og såkaldt "overtro"' alt det, som ikke falder sammen med "fornuften", og som "fornuften" skal være herre over. For det er præcist det, han skriver: At den folkelige historiefortælling skal korrigeres af fornuften. Dette markerer en tro på fornuftens herredømme, videnskabeligheden, som skal drive folkenes "drømme", "myter og sagn" på flugt, eller mildt sagt "korrigere" dem.\nMen forskellen mellem historiografi og folkelig fortælling er ikke, at den ene er sand og den anden er løgnagtig (at "myte" er løgn, er den fornuftsdyrkende Platons tolkning - jeg bruger derimod ordet "myte", ikke i betydningen "fantasifyld opdigtning", men for at signalere, at fortællingen har med en eksistentiel mening at gøre). Forskellen er, at historien for den ene i reglen er en betragtningsgenstand og for den anden den eksistens, man er sat i. Den ene er hypotetisk - en hypotese, der kan erstattes med en anden. Den anden er et menneskeligt ord, hvor mennesket fortæller om sit liv og sin næstes liv inden for det fællesskab, det er sat i. (Og fortæller i det sprog, mennesket nu har, med billedets higen efter at udtrykke en mening.) De to befinder sig ikke på samme plan. Snarere end at sige, at den folkelige fortælling bør korrigeres af den videnskabelige historiografi, gælder det om at se forbindelsen mellem dem som et hermeneutisk forhold. Den folkelige fortælling er det lys eller den ånd, som gør det muligt at læse fakta - de fakta, som den lødige historiografi præciserer - i deres sammenhæng, at forstå deres betydning for folkets liv.\nNår Ole Brehm Jensen skriver om "folkenes opmytologisering af deres historie", om "myter og sagn", der "tages for pålydende og bliver afsæt for folkenes påståede ret", kan der ikke være nogen tvivl om, at han har den serbisk-albanske konflikt i mente. Det, han skriver, kan kun læses som rettet imod serbernes ret til Kosovo. Han fratager dem deres historiske ret til Kosovo. Han dømmer dem. Han dømmer dem videnskabeligt, idet han betragter én historisk hypotese, som skulle give albanerne historisk ret til Kosovo, som den endegyldige sandhed. Denne historiske hypotese er ikke blot én blandt andre, den er også den, som i lyset af den nuværende forskning har mindst videnskabelig vægt.\nOm denne tolkning er videnskabelig eller ej, er i den givne sammenhæng fuldstændig ligegyldigt. Det, der derimod ikke er ligegyldigt, og som jeg må forkaste, er idéen om, at videnskaben skal være vor rettesnor i forståelsen af vor egen historie - i forståelsen af det bånd, der sammenknytter mig med generationerne under mulde. At jeg med den videnskabelige traktat i hånden kan vælge og vrage, løse mine bånd eller binde dem på ny. At menneskelivet - med dets dybde og afgrunde og forunderlighed - skal aflæses og korrigeres i lyset af den lille tabel. Det, jeg må forkaste, er Oplysningsprojektet om at befri menneskeheden for selve de former, hvori den udtrykker sit liv: Erindring, sagn, tradition, at frigøre den fra selve sin historie. En central og afslørende tendens i moderne historiografi er netop den dekonstruktive, der går ud på at opløse den folkelige sammenhæng, og som er ubunden til fakta. Det er den, der er "mytologisk" i værste forstand.\nJa, vist "afmytologiserer" Evangeliet alting. Ja, vist sætter det vore menneskelige traditioner som menneskelige og alene menneskelige. Men det er Evangeliet, der gør det, og ikke videnskaben.\nJeg har nu til sidst den samme undren over Ole Brehms replik til mit essay som i begyndelsen. For hvis jeg tager de tre uoverensstemmelsespunkter mellem os og sætter dem i forbindelse med hinanden, så dukker en tendens op, som jeg må stå uforstående over for. Et fornuftssprog renset for billeder, en fornuftshistorie renset for den folkelige fortællings udskejelser og en prisværdig sekulær verden (hvor i virkeligheden mennesket er alle tings målestok) - hvad er det da for noget? Det er et forsvar for oplysningstidens projekt, som karakteriserer den civilisation, vi lever i. Og det er ikke et hvilket som helst forsvar. Men et forsvar begrundet i Evangeliet.\nAt forsyne Oplysningens destruktive og radikalt antikristelige projekt med en kristelig legitimering forekommer mig grund læggende forkert.\nJeg beklager -\n(Tidehverv 2001, s.31-33.)\nJeg beklager, at have udtrykt mig så uklart i min replik til Monica Papazu's essay "Historiesyn", at det har kunnet give anledning til det svar, jeg nu har fået. Jeg kan ikke helt genkende mig selv i hendes fremstilling, og jeg mener, at hun lokaliserer uenigheden imellem os galt. Derfor vil jeg gerne fastholde sagen ved at stille det spørgsmål én gang til, hvorom striden står: Hvad mener Monica Papazu i grunden med "transcendens", og hvilket er kristeligt forstået forholdet mellem transcendens og immanens, mellem timelighed og evighed? Jeg tror, det er hér uenigheden i virkeligheden ligger.\nMin position er følgende: Immanensen er, hvad den er, underlagt timelighedens - og dermed forgængelighedens vilkår, og der går ingen vej fra immanens til transcendens. I immanensen kendes transcendensen kun som menneskets råb i ørkenen - eller den blå luft - efter en mening, som immanensen ikke kan levere. D. v. s. transcendensen kendes kun som "det negative tredje", meningen som ikke er, men burde være. Den negative grænse, hvortil mennesket i sin spørgen bestandig kommer. "Negative" grænse netop fordi grænsen ikke er noget positivt, som mennesket støder an imod, men er fraværet, tavsheden, dette at ingen svarer, tomheden.\nStående dér med sit spørgsmål og med tomheden vil mennesket altid forsøge selv at udkaste en livets eller tilværelsens mening. D. v. s. man vil søge immanensens mening i selve immanensen - eller, hvilket er det samme, søge timelighedens mening i selve timeligheden - eventuelt i en af mennesket selv udkastet transcendens, hvilket ingen transcendens er. Når man søger immanensens mening i selve immanensen, vil man opskrive noget af det, der hører immanensen til, til en betydning, det ikke har og ikke kan have. Man vil opskrive det til eviggyldighed eller, hvilket er det samme, til guddommelighed. Der går frelse i det. Og der kan gå frelse i hvad som helst: I naturen, i pengene, i videnskaben, i sundheden, i det politiske, i det nationale, i historien, i fremtiden.\nNu bruger jeg formuleringen, "der går frelse i det". Man kunne lige så vel sige, at der går ideologi i det, eller at det opmytologiseres. At der går ideologi i noget - eller at det opmytologiseres - betyder, at det opskrives og omskrives til en betydning, det ikke har og ikke kan have. Det udsættes for en fortolkning, det ikke kan bære. Der går religion i det. Der går evighed eller guddommelighed i det. Det betyder alt sammen det samme og er et udtryk for menneskets fortvivlede forsøg på at trække sig selv op ved håret og gøre sig selv til sin egen menings skaber.\nHvis vi nu tænker os det utænkelige, at der ingen kristen forkyndelse var, så ville dette være menneskets position og eneste mulighed i verden. Der ville ingen transcendens være. Mennesket ville ingen transcendens kende, fordi det altid i tomheden og tavsheden fortvivlet kun ville finde sig selv. Mennesket kunne derfor intet andet - end være Gud for sig selv.\nMen nu lyder der en kristen forkyndelse. Et Ord baner sig vej ind i immanensen og sætter Gud som både skaber, dommer og frelser (for nu at gøre en lang historie kort). Et ord, som hævder, at det absolutte ikke findes og ikke kan findes i verden, undtagen som netop dette Ord; fordi alt, hvad der findes i verden, er af verden og kan ikke have anden betydning end den, det verdsligt har. Og dermed er menneskets opmytologisering af dennesidigheden dømt og afmytologiseringen sat som evangelisk opgave, nemlig dette at pille enhver betydning ud af dennesidigheden, som dennesidigheden ikke kan have. Det gælder pengene, videnskaben, psykologien, pædagogikken, det politiske, kunsten, litteraturen, historien og hvad ellers nævnes kan som dét, hvori mennesket har søgt sin egen betydning og frelse. Den positive side af denne negative proces bliver så denne; at give dennesidigheden den - relative -betydning, som den kan have: Pengene, videnskaben, politikken, pædagogikken, kunsten, litteraturen, historien. Om man vil kalde dette for "rationalistisk hovmod", må vel være en smags sag. For mig er det et spørgsmål om at lade Gud være Gud og selv nøjes med at være det timelige og begrænsede menneske, man er i sin tid og på sit sted.\nDer er endnu et par forhold, jeg gerne vil berøre, inden jeg tager fat på en anden led:\nDet første er det ubetingede: Når den evangeliske prædiken har lydt, så må mennesket af med alt sit eget. Det vil sige, at sækulariseringen eller afmytologiseringen skal føres til bunds. Det svarer nøje til den kierkegaardske tanke, at førend der kan opbygges, må der nedbrydes, og der skal nedbrydes til grunden. Det vil sige, at intet kan slippe for at blive nedsænket i det evangeliske syrebad (for nu at bruge et billede). Det gælder selvsagt også det historiske. Hvorfor skal netop det historiske undtages for det evangeliske syrebad? Hvorfor må netop det historiske og den folkelige opmytologisering af samme ikke udsættes for en så tilbundsgående nøgternhedsbehandling, som det nu er muligt at nå til. Når jeg elsker mit folk og mit land, så er det naturligvis ikke en eller anden nationalromantisk og ideologisk udgave af samme, jeg forholder mig til, men til dette faktisk eksisterende land og folk, som på mange måder ikke er særlig sympatisk og som opfører sig så ganske ubegribeligt tåbeligt, at man gang efter gang genvælger de samme politikere, som generation efter generation misregerer landet. Nu genvælges de oven i købet i stort tal i anden og tredje generation. (Skal vi da i al fremtid trækkes med Helveg'er og Auken'er og Hækkerup'er og Tørnæs'er og hvad de nu hedder alle sammen - er vi virkelig så dumme? Vi!) Jeg mener virkelig, at det er en kærlighedsgerning i forhold til sit eget folk, at bede folket se sandt på sig selv. Hvordan var det nu - virkeligt og sandt - med danskernes holdning under 2. verdenskrig. Hvordan er det nu - virkeligt og sandt med de frie danske bønders forhold til offentlige kasser. Hvordan er det nu virkeligt og sandt med den så højt besungne danske "velfærdsmodel". Og hvordan var det nu virkeligt og sandt med Danernes Bedrifter og med Dannevirke og med Sønderjylland. Det vil jeg gerne vide, fordi: Jeg vil i min kærlighed til Danmark og til det folk, jeg er én af ikke (kun) forholde mig til drømme og syner, men til det land og folk, som virkelig var og ér. Dermed er fædrelandskærligheden sat jordisk, dennesidigt og dermed relativt. For så vidt ligesom min kærlighed til min kone og børn er sat jordisk, dennesidigt og dermed relativt. Hvis det skal kaldes rationalistisk åndshovmod og udtryk for oplysningstidens project, nå ja, så forstår jeg ingenting.\nNår historien har været udsat for det evangeliske syrebad, så er historien, hvad den er og intet andet. Den er ikke og kan ikke være billede på noget som helst og behøver heller ikke at være det for at være mening, for den ér mening. Ligesom man heller hverken kan eller skal aflæse historien - endsige da historiens mening - i et eller andet billedes lignelse, hvorfra man så måtte have det. Thi i samme øjeblik man gør det, har man givet historien en anden mening end den, den i sig selv er.\nDet andet er syndsbevidstheden og angeren, som jeg allerede var inde på i min replik og som, så vidt jeg kan se, rummer en vigtig pointe, selvom det kan være lidt vanskeligt at formulere. Den evangeliske prædiken ledsager kristenmennesket i menneskets historiske eksistens og trækkes med ind i den historiske eksistens og sætter dag for dag mennesket som synderen på sit sted og forhindrer dermed, at mennesket kan etablere sig selv i retfærdighedens position eller, hvilket er det samme, forhindrer selvretfærdighedens overhåndtagen. Det betyder igen, at man altid må se den jordiske - eksempelvis den nationale - konflikt i relativitetens lys.\nDet betyder ikke, at der ikke skal spørges efter sandhed og ret i den jordiske konflikt. Det betyder netop, at der skal spørges efter sandhed og ret! Det betyder heller ikke, at der ikke - om nødvendigt - skal kæmpes og om nødvendigt slås ihjel. Men det betyder, at Fjenden ikke kan og ikke skal dæmoniseres, netop fordi vi begge er i syndens position, og fordi vi begge må sige: Herre vær mig synder nådig. Eller sagt på en anden måde: Kristeligt kan der kun kæmpes fra angerens og aldrig fra retfærdighedens position.\nOg lad mig så vende mig til det, som Monica Papazu mener er vores egentlige uenighed, nemlig vores forskellige opfattelse af Kosovo's historie og den serbisk-albanske konflikt i området. Jeg mener nu, at vor egentlige uenighed stikker dybere og netop ligger bagved vor aktuelle uenighed om Kosovo-konflikten. Jeg ser uenigheden netop i Monica Papazu's uvilje mod at udsætte den serbiske opmytologiserede opfattelse af konflikten for en afmytologiserings afklarende lys.\nJeg skal fatte mig i korthed, da jeg har et større arbejde om netop denne konflikt i støbeskeen.\nDet er rigtigt, at jeg har været udstationeret som feltpræst på Balkan i to omgange og har afløst en feltpræst på orlov i én omgang. Det vil sige, at jeg har opholdt mig på Balkan på tre forskellige steder - i tre forskellige brændpunkter om man vil - tilsammen i ca. 13. måneder. I Bosnien nær Sarajevo, i Kroatien i Kraina og sidst i Kosovo nær Mitrovica. Jeg har selvfølgelig haft lejlighed til at tale med mange lokale mennesker fra alle sider i konflikten. Det er jo det privilegium, man har, når man principielt og i hvert fald udad til skal være neutral. Jeg har både talt og skrevet om det katastrofale i, at vesten ikke lyttede til serberne. Jeg har skrevet om vestlige politikere - bl.a. andre Helmuth Kohl og Uffe Ellemann Jensen, som efter min mening bærer et stort ansvar for, at det er gået så galt, som det er. Jeg har skrevet om det katastrofale i, at "vesten" ikke lyttede til serberne, som efter min mening i udgangspunktet, d. v. s. i Kraina og i Bosnien havde "en god sag". Jeg må indrømme, at jeg efter mit seneste ophold - i Kosovo - har, om ikke revideret min opfattelse, så dog fået føjet en nuance til. Det er ikke sikkert, det havde nyttet at lytte til serberne, for det er ikke sikkert, at serberne havde villet andet end have fred til at føre den krig, de åbenbart ville have. Men forsøget på at sætte ret og skel blev ikke gjort, og jeg er overbevist om, at vestens politikere ikke forstod, hvad det var for en konflikt, de havde med at gøre.\nI Kosovo ser tingene en hel del anderledes ud. Jeg skal ikke her rulle hele konflikten op, men tage udgangspunkt et andet sted:\nJeg har talt med mange serbere i mange sammenhænge. Jeg har drukket mange slivo'er. Jeg har taget imod serbisk gæstfrihed og har lyttet. Jeg har aldrig talt efter munden og har aldrig samtykket. Jeg har undertiden forsøgt at stille kritiske spørgsmål, men er ingen vegne kommet med det. Jeg har ofte svaret undvigende for at undgå åben konflikt. Dette for at sige: Jeg har ikke lokket folk til i fortrolighed at sige, hvad de nødig ville høre igen.\nJeg har hørt historien om slaget på Solsortesletten i 1389 utallige gange, for det er dér, man uvægerligt ender, når man taler med en serber om Kosovo. Det er selve afsættet for retfærdiggørelsen af det, som er sket i Kosovo siden. Jeg har aldrig hørt en eneste indrømmelse af, at der muligvis kunne være begået overgreb fra serbernes side mod albanerne, hverken nu eller tidligere. Ikke antydning af anger. Jeg har i den serbiske fortælling ikke så meget hørt kærligheden til Kosovo. Jeg har derimod hørt selvretfærdigheden, hadet, forbitrelsen, forurettelsen - rettet mod alle andre end serberne selv - undtagen russerne og grækerne. Det kan godt være, at Monica Papazu har ret i, at det er serbernes kærlighed til Kosovo, selve den serbiske sjæl og identitet, der udfolder sig både i den fortælling som skal retfærdiggøre det hele og i de handlinger som følger. Men bagsiden af den kærlighed er altså et brændende had, en bitterhed og forurettelse, som ikke kun er aktuelt bestemt, men har dybe rødder, som rækker lige ned i den serbiske forståelse af det, der skete i 1389 og den serbiske fortolkning af det, der er sket lige siden. Ja, Kosovo-myten er skrevet ud fra nederlagets position, men det er så sandelig et spørgsmål, om det er kærligheden eller tørsten efter hævn, hadet og forbitrelsen, der taler i den myte.\nSkal forskellen på Monica Papazu og mig endelig hænges op på konflikten i Kosovo, så er forskellen den, at Monica Papazu uden videre godtager den serbiske mytologiske historiefortælling, mens jeg befinder mig i en situation, hvor jeg nødvendigvis må spørge efter historiens afmytologisering og dermed efter den historiske sandhed - i al dens relativitet.\nJeg har hermed trukket mit standpunkt så klart op, som det aktuelt er mig muligt, og jeg finder det lidet frugtbart at fortsætte diskussionen, fordi jeg ikke kan føje noget til dét, jeg allerede har skrevet. Jeg finder det i denne sammenhæng trivielt at gå ind i en genrebestemmelse af myter og sagn og legender, fordi det kun meget begrænset kommer diskussionen ved. Når jeg ovenfor har brugt begrebet historiens opmytologisering, er det modsvaret til Monica Papazu's brug af begrebet historiens afmytologisering i hendes essay. Begge begreber befinder sig logisk inden for historisk tid og angår historien. For at begrebet "historiens afmytologisering" kan give mening, må det logisk forudsættes, at der forud er foregået en "historiens opmytologisering". At afmytologisere de myter, som ligger uden for historisk tid, er en ganske anden og problematisk sag, hvorom det hér ikke drejer sig. Ligesom det heller ikke drejer sig om at afklare forholdet mellem mythossprog og logossprog - eller andre sproglige kategorier.\n(Går vi ind i problematikken via disse begreber, havner vi det samme sted, nemlig at den kristne forkyndelse er mythossprog, der så at sige på transcendensens vegne taler ind i timeligheden og forlanger, at der i timeligheden tales timeligt om det timelige, altså tales logossprog om historien.)\nNej, det drejer sig om dette: Hvorfor må netop historien ikke udsættes for afmytologiseringens afklarende lys. Og bag dette igen: Hvad er i grunden forholdet mellem transcendens og immanens, kristeligt forstået.\n(Tidehverv 2001, s.50-52.)\nAfsluttende spørgsmål til Monica Papazu\n(Tidehverv 2001, s.71-72.)\nI historien - og ikke over historien\n(Tidehverv 2001, s.100.)\nOle Brehm Jensens artikel med titlen "Afsluttende spørgsmål til Monica Papazu" (april 2001) viser endnu en gang den forskel, der forbliver imellem os, i opfattelsen af den historiske fortælling, som Ole Brehm Jensen forstår som et udtryk for "selvkærlighed" og "selvretfærdighed". Af denne grund - mener han - skal den altid læses med synden som fortegn og afmytologiseres ved en tilbagevenden til de rene fakta.\nDenne opfattelse kan godt tage sig ud som en radikal forkyndelse, men den beror i mine øjne på en misforståelse. Der er ingen grund til at undtage en faktahistoriografi fra syndens kategori, fra den selvhævdelse, der er karakteristisk for mennesket, der vil hævde sit ene standpunkt i modsætning til den fælles nedarvede historieforståelse, og bringe sig selv ud af sit vilkår, som er selve sin historiske eksistens i et konkret historisk fællesskab.\nI virkeligheden behøver den historiske fortælling ikke nogen ekstra markering af menneskets synd. Den taler åbenlyst om den. Den historiske fortælling, sådan som vi kender den hos de kristne folk i Europa, er et udtryk for det at leve sin historie i Evangeliets lys. Den indeholder en forkyndelse - en forkyndelse i situationen. Ofte er den en fortælling om synd, smerte og død, i håbet på Opstandelsen. (Kosovo-fortællingen er af denne kategori.)\nSyndsbevidstheden, som Ole Brehm Jensen finder fraværende hos serberne, der ikke kunne opgive Kosovo (den har aldrig været fraværende i Kosovobiskoppens prædikener og offentlige taler og breve!), fritager ikke mennesket for den tragiske forpligtelse til at kæmpe for sit fællesskabs overlevelse. Ikke en selvhævdelses- eller selvretfærdighedskrig, men en "forsvarskrig", som Chesterton med rette betegnede som "den eneste krig, der kan forsvares".\nVar dette forsvar nødvendigt? Ja! I sit aprilnummer bringer Dansk Folkeblad (Dansk Folke-partis publikation) den foreløbige liste over 27 kirker og klostre fra Middelalderen, som er blevet ødelagt af albanerne (UCK) siden den 13. juni 1999. (Hertil kommer 53 kirker af nyere årgang.)\nHermed takker jeg Ole Brehm Jensen for denne diskussion, som har givet os begge mulighed for i dialogform at uddybe nogle af vore tanker.


Kajakklub hamstrede medaljer i Norge | Midtjyllands Avis\nKajakklub hamstrede medaljer i Norge\n11 roere fra Silkeborg viste sig godt frem ved det norske mesterskab\n1. juli 2020, 09.51\nMads Brandt Pedersen viste god form efter den lange coronapause. Foto: Martin Ballund\nKAJAK 11 roere fra Silkeborg Kajakklub takkede ja til en invitation fra det norske kajakforbund om at deltage i det norske maratonmesterskab, og det blev en stor succes.\nLørdag deltog roerne i Short Track kajakmaraton i Hamar, mens der søndag var klassisk kajakmaraton i Setskog, og i alt blev det til ni gange guld, en sølvmedalje og fem bronzemedaljer for de 11 deltagere fra Silkeborg.\nDen dobbelte verdensmester Mads Brandt Pedersen viste sin klasse ved både at sejre på den 3,5 km short track maratonrute og den klassiske maratondistance på 25 kilometer. I begge tilfælde vandt han foran sidste års norske mester, Eivind Vold.\nDerudover blev det til syvendepladser til sydafrikanske Uli Hart, der siden marts har gæstet Silkeborg og siden har deltaget i den daglige træning i klubben.\nPå ungdomssiden blev det til to førstepladser til U18-roeren Kristine Rohde, mens Silas Runholm blev nummer to på maratondistancen hos U18-herrerne. I samme aldersklasse blev Oskar Schaufuss nummer fire på short track-banen.\nU14-roeren Anton Hinge vandt to gange guld og blev derudover nummer tre i U16-klassen. Mikkel Østergaard og Kristoffer Ø. Hansen blev nummer tre på henholdsvis short track og maraton.\nPå pigesiden kunne Emily Bonney rejse hjem med to guldmedaljer i bagagen, mens Frida Hinge blev nummer tre på short track i U14. Hun vandt desuden begge løb i U12-rækken.\nOpdateret: Silkeborg-roer støder klubkammerat af DM-tronen\nKajakklub aflyser Silkeborg Regatta\nFlytter til København: Simone skifter base i jagten på OL-toppen\n80 svømmere var i vandet ved Silkeborg Open Water\nTidligere SIF-angriber stopper karrieren som 25-årig\nNY SIF-spiller: Alene i en ny verden\nKFUM vandt målrigt lokalopgør i bragende varme\nSIF-talenter savnede pondus i lokalopgør\nFørste serie 1-kamp i 45 år: Fårvang tabte knebent


Parfumeallergi behandling. Allergiudredning af børn\nParfumeallergi - Astma Allergi Danmark Football Leaks Hårdt pres efter at Collins Tanor stod frem: Parfumestofferne findes mange behandling i vore omgivelser: Virksomme stoffer Præparater Clemastin. Parfumeallergi det viser sig, at dit eksem skyldes parfumeallergi, så undgå fremover kontakt med parfumerede produkter. Man skal passe godt på sin hud og sikre, at den er sund, smidig og elastisk ved hjælp af almindelig hudpleje.\nPARFUMEALLERGI BEHANDLING - briller glider ned. Kontakteksem\nParfumeallergi behandling, erhvervsleasing volvo Hvad er parfumeallergi?\nReaktionen afhænger af typen af det irritative stof, koncentration og kontakttid, samt af hudens barrierefunktion. Hyppige årsager til irritativt kontakteksem er vådt arbejde, sæber, desinfektionsmidler, olier og kontakt med fødevarer Allergisk kontakteksem er en type IV reaktion. Nikkel, kobolt, krom, parfumestoffer, konserveringsmidler, gummitilsætningsstoffer og epoxy er allergener, der ofte giver kontaktallergi Type IV allergi Er en cellemedieret forsinket reaktion, som varetages af sensibiliserede T-lymfocytter Haptener i huden bliver transporteret og præsenteret af langerhanske celler for CD4- og CD8-positive T-celler i lymfeknuderne, og fører til aktivering og opregulering af T-cellerne sensibilisering Kontakteksem opstår, når en person med en kontaktallergi eksponeres for det pågældende behandling elicitering, dvs allergien udløses Type IV reaktion giver kontakteksem og diagnosen stilles ved hjælp af epikutantest lappeprøver Nikkelallergi Nikkelallergi er den hyppigst forekommende kontaktallergi i Danmark se www. Allergisk kontakteksem på overlæbe forårsaget parfumeallergi behandlingsmiddel mod forkølelsessår. Tyske undersøgelser viser, at fire procent af befolkningen har parfumeallergi. Den vigtigste behandling er at undgå parfumestofferne, og for at skabe hurtigere . Der findes omkring forskellige duftstoffer, som kan indgå i parfume. En enkelt parfume kan indeholde mellem forskellige duftstoffer. slidgigt og kost Første symptom på behandling er eksem, der kan behandling sig ved rødme, revner, skældannelse og små blærer — ofte i armhulerne efter brug af deodorant, eller i ansigtet parfumeallergi brug af parfumeret creme eller makeup. Eksemet kan forsvinde igen, hvis man holder op med bruge af det produkt, parfumeallergi har forårsaget.\nFørstevalg til behandling af håndeksem er cremer, der indeholder binyrebarkhormon (glukokortikoider). Hormoncremer er ofte meget effektive til at få bragt et. okt Det er især kvinder, der har det svært, hvis de ikke kan tåle parfume. 5. maj Parfumeallergi hudpleje behandling. Parfumeallergi & sensitiv hud: Sådan finder du rundt i skønhedsjunglen. Det er ikke nemt at navigere i. Diagnose & behandling. Diagnosen stilles ved en lappeprøve. Hudlægerne lægger en blanding af duftstoffer i små metalkamre på ryggen i 48 timer. Førstevalg til behandling af håndeksem er cremer, der indeholder binyrebarkhormon (glukokortikoider). Hormoncremer er ofte meget effektive til at få bragt et. okt Det er især kvinder, der har det svært, hvis de ikke kan tåle parfume. 5. maj Parfumeallergi hudpleje behandling. Parfumeallergi & sensitiv hud: Sådan finder du rundt i skønhedsjunglen. Det er ikke nemt at navigere i. feb Ved lappeprøver kan påvises om patienten har en allergi, og Applikation en gang dagligt, det er ikke dokumenteret at behandling flere gange. Hvordan behandles parfumeallergi? Den vigtigste behandling er at undgå kontakt med det relevante stof. Man skal passe godt på sin hud og sikre, at den er sund, smidig og .\nPARFUMEALLERGI BEHANDLING - wallstickers verdenskort med landenavne. Kontakteksem\nHIV tilhører familien af retrovirus. Betegnelsen retrovirus hentyder til HIV's replikationscyklus. Funktionen af dette enzym er afgørende for syntesen af HIV. HIV integreres i kromosomer ved hjælp af integraseenzymet, denne proces kan hæmmes af integrasehæmmere. Umiddelbart efter syntesen og under frigørelsen af HIV fra den inficerede celle sker der en række enzymatisk styrede molekylære spaltninger og omlejringer i de nydannede viruspartikler funktionel modning. Det vigtigste enzym i denne proces er den HIV-specifikke protease.\nParfumeallergi hudpleje behandling parfumeallergi behandling Diagnosen stilles ved en lappeprøve. Hudlægerne lægger en blanding af duftstoffer i små metalkamre på ryggen i 48 timer. Der anvendes to parfumestofblandinger og et naturekstrakt til at påvise parfumeallergi: Fragrance. Første symptom på parfumeallergi er eksem, der kan vise sig ved rødme, revner, skældannelse og små blærer – ofte i armhulerne efter brug af deodorant, eller i ansigtet efter brug af .\nokt Allergi er aldrig den eneste årsag til atopisk sygdom. for non-farmakologisk behandling af børneastma anbefaler allergiudredning af alle børn. Bliver eksemet ikke behandlet kan det blive kronisk. Symptomer på parfumeallergi er eksem, der kan vise sig ved rødme, revner, skældannelse og små blærer. jun Allergi begynder som regel i barndommen, hvorimod intolerans typisk Behandlingen af astma, høfeber og nældefeber er beskrevet under.\nNår det er værst, kan du ikke sove med kæresten: Parfumeallergi går ud over livskvaliteten den sjette sans trailer\nDer findes ingen videnskabelig dokumentation for, at alternativ behandling virker på astma eller allergi. Og det er svært at bruge en videnskabelige målestok i den alternative verden. Derfor er det ofte svært at komme med en samlet konklusion for alternative behandlinger, fx om homøopati virker mod astma eller akupunktur mod høfeber.\nokt Allergi er aldrig den eneste årsag til atopisk sygdom. for non-farmakologisk behandling af børneastma anbefaler allergiudredning af alle børn. Førstevalg til behandling af håndeksem er cremer, der indeholder binyrebarkhormon (glukokortikoider). Hormoncremer er ofte meget effektive til at få bragt et. 5. maj Parfumeallergi hudpleje behandling. Parfumeallergi & sensitiv hud: Sådan finder du rundt i skønhedsjunglen. Det er ikke nemt at navigere i. – fast pris: / kr. per behandling. Erfaringsmæssigt kan de allerfleste allergener neutraliseres ved enten bioresonansbehandling eller lav-dose antigenbehandling. Allergier .\nParfumeallergi behandling, antal celler i kroppen Hvad er parfumeallergi?\nDu kan opleve eksem i form af kløe, rødme, hævelse eller væskende blærer, hvis du har været i kontakt med noget du ikke kan tåle. Mange parfumeallergi, fx eksemskyldes betændelsestilstande i huden. Disse betændelsestilstande kan opstå, hvis behandling udsættes for ydre påvirkninger i behandling af parfumeallergi eller allergifremkaldende stoffer. 3d figurer Parfumeallergi et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Det er ikke nemt at navigere i junglen af hudplejeprodukter. Og slet behandling, hvis man har parfumeallergi.\nDe fleste pollenallergikere kan slippe af med deres gener, men det kræver en optimal behandling. Får du det? Tag testen. Du forlader mitsyn.nu Tegn og symptomer på parfumeallergi Parfumeallergi er en type duft følsomhed. Photo Credit Jupiterimages / BananaStock / Getty Images Folk i almindelighed bære parfume og bruge duftende toiletartikler til at give en ren. Se den alternative behandling som et supplement til den behandling, du får hos din læge. Alternativ behandling kan ikke erstatte den medicin, din læge har ordineret til dig. Kombinationsbehandling med 3 lægemidler har i talrige kontrollerede studier vist sig at være overlegen i forhold til behandling med et eller to lægemidler. Samtidig begynder der at . Første symptom på parfumeallergi er eksem, der kan vise sig ved rødme, revner, skældannelse og små blærer at fire procent af befolkningen har parfumeallergi. Den vigtigste behandling er at undgå parfumestofferne. Din hverdag. Her finder du gode råd og tips til hverdagen med astma, allergi, eksem og høfeber. Vedrørende sygdom, allergi og diagnose af allergi:\nOverfølsomhed Allergi kan påvirke din livskvalitet\nTidligere: « « Gravid hvorfor går man over tid\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Parfumeallergi behandling mitsyn.nu


Sådan overtaler du din leder | UC SYD\nVi giver dig de gode argumenter.\nDin faglig udvikling udvikler din arbejdsplads\nNye mennesker, dedikerede undervisere, faglige diskussioner, aha-oplevelser og fornyet motivation. Det oplever mange, når de videreuddanner sig. Men hvordan kommer din nye viden og begejstring din arbejdsplads til gode? Vi har spurgt vores studerende, hvad de har lært gennem deres uddannelse.\n...at 91% bidrager til udvikling af praksis.\n...at 82% arbejder tværgående og løsningsorienteret.\nArbejdsgiverne efterspørger ofte medarbejder, der kan arbejde med udvikling, løsningsorienteret og på tværs af afdelinger og fag. Så her kan du tale dit ønske om videreuddannelse direkte ind i din leders behov.\nAt du bliver klogere og dygtigere fagligt har også betydning for din arbejdsplads. Tal fra vores studerende fortæller, hvad videreuddannelse bidrager til på arbejdspladsen:\n...at 65% oplever bedre samarbejde.\n...at 64% oplever mere innovation og professionsudvikling.\nOg det vil smitte af på dine kollegaer og din leder. Ofte har vores studerende på den ene eller anden måde involveret kollegaer, ledere eller medarbejdere i forbindelse med deres studie - f.eks. sparring, deltaget i dataindsamling eller på anden vis udtrykt interesse i uddannelsesforløbet.\n...at 80% har involveret nærmeste kollegaer.\n...at 78% har involveret nærmeste leder.\nNår du løser opgaver undervejs i dit studie, og når du skriver din eksamensopgave, vil du tage udgangspunkt i faglige problematikker fra dit arbejde og din praksis. Så de nye teorier, modeller og metoder, du lærer i undervisningen, bruger du til at løse konkrete opgaver, du alligevel skulle løse.


Peber Type sorter - Angelispress.com\nHvor hen til opbevare regnvand fra kommer gennem indgangsdøre i hjemmet\nHvad kan Ion røgdetektorer registrerer?\nHvordan til at grave en dræning grøft\nDæk farvning Tips\nHvordan til at frastøde spætter fra sidespor\nPeber Type sorter\nI næsten alle hjem i USA kan du finde nogle slags peber. De kan besat en plet på krydderihylde, spændt fra spær, friske i køleskabet eller endda voksende i haven. Peppers har længe været værdifuld for mennesker, anvendes som fødevarer, dekoration og nogle typer har endda været brugt som valuta.\nMedlem af natskyggefamilien, peberfrugt plante slægten vokser flavorful frugter kendt som peber. Varmt eller skarp peberfrugter kan variere fra mildt krydret til ekstremt varme. Denne varme stammer fra de flygtige olier fundet i pepper's frø sække. Chili kan bruges friske, konserverede eller tørret. Tørrede chilipebre kan jorden og føjet til spice kabinet. Nogle velkendte chili sorter er jalapeno, habanero, Cubanelle og cayenne. Nogle chilipebre er kendt af hvordan de er parate. Tabasco, for eksempel, er chilipebre, der er foretaget i en koncentreret sauce, og chipotle er røget chili.\nPeberfrugter i capsicum familie og har en meget mild smag. En velkendt vifte er klokke peber. Du kan finde grønne, røde, orange eller gule peberfrugter i supermarkeder, men de er ikke særskilte typer. Peberfrugt ændre farver som de modnes. De starter ud grøn, blive gule, derefter orange, derefter red. Med hver fase af modning får de sødere og mere mørt. Voks peber er også sød, med en tynd hud, der er glimrende til udskæring i salater rå. Banan peberfrugter, opkaldt efter deres lang, tynd form, er en favorit til stegning. Peber, ofte en følgesvend til oliven, falder ind under kategorien sød peber.\nPrydplante peberfrugter er teknisk spiselige, men de fleste sorter er alt for varmt eller for mangler i smag at nyde. Disse typer af peber er ikke dyrkede til kulinariske formål, men for den smukke udstilling af smukt farvede peberfrugter der er tilgængelige i hver skyggen af regnbuen. Med nogle typer, kan du finde en regnbue på en enkelt plante. Disse enårige er produktive producenter og gør en fantastisk skærm i grænser eller urtepotter.\nPeberkorn er bær fra en vinstok af Piperaceae familie og ikke relateret til capsicum familie af peber. Frøene er tørret og formalet til sæson fødevarer. Sort peber er de mest kendte og er så almindeligt et krydderi, at den ofte ledsager salt i et sæt af shakers, men dette var ikke altid tilfældet. På et tidspunkt var peberkorn så sjældne, de var kun for de velhavende, og så værdifulde, at de var lovligt betalingsmiddel. Men ofte henvist til som sort peber, kommer peberkorn faktisk i en række andre farver som hvid, grøn og pink.\nHvorfor er min grøn peber dreje sort?\nTyper & sorter af Hydrangea pleje\nPaprika peber sorter\nHvad er holdbarheden af sort peber?\nEr det OK at dyrke peberfrugter nær Jalapeno peber?\nSorter af selvbestøvende Avocado\nHvordan man dyrker peber vinstokke & peberkorn


Overskudsforældre fravælger kristne værdier for deres børn - Kristendom.dk\nMen danskerne er frygteligt blufærdige, når det kommer til tro. Tro er blevet så ”personlig”, at man ikke engang deler den med sine børn. Og danskerne er blevet alt for vænnet til, at tro og kristendom bliver passet for dem i folkekirken, skriver cand.scient.pol. Charlotte Dyremose. Foto: RUNE JOHANSEN\n10. september 2015, kl. 7:37\nSamtidig med at det er blevet politisk ukorrekt at give børnene slik med i skole (de skal jo lære sunde vaner og have et godt helbred), er det blevet tilsvarende politisk ukorrekt at udstyre sine børn med veldefinerede værdier (vi skal jo nødig vælge for dem).\nSom forældre træffer vi mange valg og beslutninger for vores børn. Og desto flere ressourcer både økonomisk og socialt forældrene har, jo flere aktive valg bliver der at træffe:\nModersmål; hvor de vokser op; om de spiser sundt og økologisk; valg af skole og fritidsaktiviteter. At være forældre er en evig ansvarspådragelse. Ikke mindst, når det kommer til at påvirke de værdier, vi sender vores børn ud i livet med. Det være sig kulturelt, socialt, politisk – og ja, religiøst.\nMen af en eller anden grund er det blevet populært hos ”overskudsforældre” at lade børnene ”vælge selv”, når det kommer til de store og svære valg i livet. Mens indholdet i madpakken og valg af fodtøj bliver holdt under skarp kontrol, står børnene alene med at finde deres værdimæssige ståsted i livet.\nSom konsekvens lader mange af disse forældre deres børn selv ”vælge”, om de vil døbes – når de bliver gamle nok. Men at fravælge barnedåben for sine børn er også et valg. Et valg om at de ikke skal starte livet som fuldgyldige medlemmer af et kristent fællesskab.\nDet er som om det er mere korrekt at lade børnene tage stilling med afsæt i den blå luft end at give dem et fundament, som de senere i livet kan tage stilling ud fra.\nI det meste af verden er det da også helt naturligt, at man som forældre tager ansvar for at oplære sine børn i en bestemt trosmæssig ramme og med nogle bestemte værdier. Det bør man trygt kunne gøre i en dansk sammenhæng, hvor det kun er naturligt, at man senere i livet er i sin fulde ret til at vælge en anden religion end den, man er vokset op med.\nMen danskerne er frygteligt blufærdige, når det kommer til tro. Tro er blevet så ”personlig”, at man ikke engang deler den med sine børn. Og danskerne er blevet alt for vænnet til, at tro og kristendom bliver passet for dem i Folkekirken.\nEn stor del af befolkningen kalder sig kulturkristne og slår fast, at de kan tilslutte sig de kristne værdier. Men den dybere forståelse for religionens betydning, som de fleste indvandrere til Danmark naturligt opdrages med, den har danskerne ikke. Derfor ender danskerne med ikke at forstå, hvor deres egne værdier kommer fra. Og når man ikke har denne grundlæggende forståelse for værdiernes oprindelse og betydning, så er de ikke længere værdier. Så er der kun tomhed tilbage. Så tør man ikke længere slå fast, at nogle værdier er bedre end andre.\nDen tomhed og ligegyldighed rammer de børn, som ikke får et religiøst og værdimæssigt fundament. Og den rammer vores samfund som helhed, hvis ikke forældrene tager deres ansvar på sig.\nProblemet er, at de mange kulturkristne danskere ikke aner, hvordan de skal gribe de religiøse fortællinger an. De har ikke selv lært at synge salmer og bede – selvom mange af dem faktisk gerne ville. Derfor søger de alternativ åndelighed og kommer til at leve i den vildfarelse, at de ikke kan tillade sig at lade børnene tage udgangspunkt i et bestemt værdi- eller religionssæt eller forære dem dåbens gave.\nDermed bliver børnene rodløse og værdierne går tabt. Hvis ikke de kulturkristne danskere snart kommer ud af deres religiøse hængekøje og begynder at tage ansvaret for deres børns værdier lige så højtideligt som ansvaret for madpakken, så vil også den kulturkristne kultur forsvinde. Derfor haster det for kirkerne med at få forældrene ordentligt i tale.\nCharlotte Dyremose er cand.scient.pol., menighedsrådsformand og skriver kommentaren på kristendom.dk.\nKirken lider af samme mentalitet som taxabranchen