Dagsordenens punkt 44-1\nFredag den 22. oktober 1993\nDagsordenens punkt 44.\nBeretning afgivet af Handels- og Industriudvalget.\n(Formanden for udvalget, Jakob Sivertsen, Josef Motzfeldt, Aqqaluk Lynge, Nikolaj Heinrich, Peter Grønvold Samuelsen, Ole Lynge og Pavia Nielsen)\nKaj Egede, Siumut, formand for Landstingets Handels- og Industriudvalg:\nHandels- og Industriudvalget har afholdt tre møder siden det blev etableret i foråret. 7 medlemsforslag blev henvist til udvalgsbehandling, og udvalget har opdelt medlemsforslagene i 2 emner. For det første medlemsforslag vedrørende produktionsforhold og produktsortement, og for det andet forhold vedrørende fangererhvervets vilkår.\nUdvalget har i forbindelse med drøftelse af produktionsforhold og produktsortement indkaldt Royal Greenland A/S, der var repræsenteret ved to direktører, med henblik på at orientere udvalget.\nUdvalget har i forbindelse med drøftelse af forhold omkring fangererhvervets vilkår indkaldt direktoratet for Handel og Industri, der var repræsenteret ved direktoratets souschef, til orientering af udvalget.\nForslag vedrørende produktionsforhold og produktsortement.\nLandstingsmedlem Ole Lynge, Inuit Ataqatigiit har fremsat forslag om særskilt indhandlingsstyring i bygderne.\nLandstingsmedlem Pavia Nielsen, Siumut, har fremsat forslag om, at tilskuddene til drift af Royal Greenland A/S's bygdeproduktionsanlæg forøges.\nLandstingsmedlem Aqqaluk Lynge, Inuit Ataqatigiit, har fremsat forslag om, etablering af et særligt selskab til varetagelse af fangsterhvervets produkter.\nLandstingsmedlem Nikolaj Heinrich, Issittup Partiia, har fremsat forslag om, nedsættelse af en kommission til vurdering af Royal Greenland A/S's driftsform.\nForslag vedrørende fangererhvervets vilkår.\nLandstingsmedlem Jakob Sivertsen, Atassut, har fremsat forslag om, en debat om indhandlingspriser for sælskind.\nLandstingsmedlem Peter Grønvold Samuelsen, Siumut, har fremsat forslag om, en redegørelse vedrørende fangererhvervets vilkår.\nLandstingsmedlem Pavia Nielsen Siumut har fremsat forslag om, forbedret produktion af sælkød i Grønland.\nIndstillinger fra Handels- og Industriudvalget.\nHandels- og Industriudvalget har efter drøftelse af forslag fra landstingsmedlemmerne Ole Lynge, Inuit Ataqatigiit, Pavia Nielsen, Siumut, Aqqaluk Lynge, Inuit Ataqatigiit og Nikolaj Heinrich Issittup Partiia, vedrørende produktionsforhold og produktsortement følgende bemærkninger;\nIdet der henvises til forslag stillet af landstingsmedlemmerne Ole Lynge og Aqqaluk Lynge, har udvalget noteret sig, at Royal Greenland A/S, pr. 1. august 1993 har etableret en selvstændig afdeling Royal Greenland Service. Afdelingen har blandt andet til opgave at servicere bygderne samt varetage kontakten til den offentlige sektor. Ved etablering af afdelingen har bygdeproduktionsanlæggene samt henvendelser vedrørende bygder i produktionsmæssige sammenhænge fået et fast kontaktsted.\nDerudover er Royal Greenland Service i gang med en planlægning af produktion af hjemmemarkedsprodukter. Udvalget imødeser med forventning arbejdet i Royal Greenland Service.\nUdvalget vil desuden opfordre udvalget for Bygdeudvikling til, at det fremover udarbejder en 5-årsoversigt over anlægsopgaver i bygderne, således at der tilvejebringes et bredere overblik over hvilke instanser, direktorater, kommuner osv. der har anlægsopgaver i bygderne.\nUdvalget vil efter drøftelse af Nikolaj Heinrichs forslag vedrørende driften af Royal Greenland A/S vurdere driften som tilfredsstillende og vil i den forbindelse henstille at repræsentantskabet i Royal Greenland A/S fremover holder Landstinget orienteret vedrørende Royal Greenland A/S.\nUdvalget har efter drøftelse af forslag, fra landstingsmedlemmerne Jakob Sivertsen, Atassut, Peter Grønvold Samuelsen, Siumut, Pavia Nielsen, Siumut, vedrørende fangererhvervets vilkår og efter indgående diskussion vedrørende forhold omkring driften af Great Greenland samt forhold omkring skindindhandling følgende indstillinger.\nUdvalget har følgende indstillinger til Landstinget:\n- at kvalitetssortering af skind skal foregå lokalt,\n- at der skal afholdes kurser i kvalitetssortering,\n- at nuværende betalingsordning med grundbeløb og efterfølgende bonus skal ændres i takt med at kvalitetssortering ændres til lokal kvalitetssortering,\n- at kvalitet 3 fremover opsamles lokalt, samt at konsekvenserne af dette forslag undersøges,\n- at kvalitet 1 og 2 fremover opprioriteres med hensyn til pris,\n- at der er behov for en undersøgelse af de driftsmæssige forhold af Great Greenland samt indhand-lingsmæssige forhold.\nMed hensyn til udvikling af fangsterhvervets produkter indstiller udvalget, at Royal Greenland Service i forbindelse med produktudviklingsarbejdet også undersøger mulighederne for anvendelse af sælkød.\nHandels- og Industriudvalget har fået forelagt redegørelser om forskellige hjemmestyreejede, delvis hjemmestyreejede og hjemmestyretilskudsstøttede virksomheder.\nDer blev forelagt redegørelser om følgende virksomheder:\n- Greenland Tourism A/S\n- Grønlands Rejsebureau A/S\n- Santa Claus of Greenland Foundation\n- Great Greenland\n- Nuna Plast A/S\n- Qaqorsaasiorfik A/S\nUdvalget har ligeledes i forbindelse med drøftelse af sælskindsindhandling samt i forbindelse med drøftelse af redegørelser om virksomheder haft landsstyremedlemmet i samråd.\nUdvalget har følgende medlemmer:\nLandstingsmedlem Kaj Egede, (formand), Siumut\nLandstingsmedlem Pavia Nielsen, Siumut\nLandstingsmedlem Knud Sørensen, Atassut\nLandstingsmedlem Jakob Sivertsen, Atassut\nLandstingsmedlem Johan Lund Olsen, Inuit Ataqatigiit\nJeg skal til slut bemærke, at udvalget har behandlet oplysningerne for enkelte virksomheder i et lukket møde.\nOve Rosing Olsen, landsstyremedlem for Handel og Industri:\nHandels- og Industriudvalget har under denne landstingssamling afholdt sine første møder, og afgiver her sin første betænkning.\nUdvalget har behandlet medlemsforslag indenfor forskellige emner og i forbindelse med udvalgets indstillinger vedrørende produktionsforhold og produktsortementer er jeg enig med Handels- og Industriudvalget, at det er positivt at Royal Greenland A/S har etableret en afdeling - Royal Greenland Service - der primært har til opgave at servicere bygderne. Samt at Royal Greenland Service har igangsat planlægning af hjemmemarkedsprodukter.\nHandels- og Industriudvalget har i sin betænkning en række indstillinger der vedrører skindindhandling.\nJeg er enig med udvalgets vurdering af, at der bør gøres en indsats med hensyn til at højne kvaliteten ved de skind der indhandles, samt at der bør stiles efter at kun de bedste kvalitetsskind indhandles til Great Greenland.\nEn sådan målsætning vil kun gavne kvaliteten i Great Greenlands produkter.\nJeg er ligeledes enig med udvalget i, at indhandlingsprisen for skindkvaliteterne 1 og 2 skal opprioriteret, således der motiveres til, at kun de bedste kvalitetsskind indhandles indenfor de rammer tilskudene har.\nUdvalget indstiller således, at man i fremtiden skal opsamle kvalitet 3 lokalt, for derefter 1 gang årligt at fremsende dem til Great Greenland. Jeg mener dette forslag skal undersøges grundigt, forinden forslaget evt. effektueres idet man bør vurdere hvordan disse skind kan udnyttes.\nI forbindelse med forslaget omkring en undersøgelse af driftsmæssige forhold af Great Greenland og indhandlingsmæssige forhold, kan jeg oplyse, at den nye bestyrelse er i gang med at udarbejde en strategiplan for virksomheden Great Greenland. Denne strategiplan vil blive forelagt landsstyreformanden og landsstyremedlemmet for Handel og Industri primo december.\nJeg mener, at man med den nye bestyrelse har fået en professionel bestyrelse, der vil arbejde for at Great Greenland, som virksomhed kommer til at køre endnu bedre.\nJeg mener således, at vi bør afvente bestyrelsens strategiplan for Great Greenland, forinden der træffes endelig beslutning om, at der udføres en selvstændig undersøgelse af driftsmæssige forhold i Great Greenland og indhandlingsmæssige forhold.\nAfslutningsvis skal jeg lige udtale at vi i Landsstryet har lagt vægt på at Handels- og Industriudvalget i sin opstart har fået muligheder for en redegørelse omkring den forskellige virksomheder, således at vi kan få en statusredegørelse omkring 1. december.\nJeg skal først bemærke at det ærgrer mig, at så stor en debat om fangstdisrikterne ikke kan tranmiteres i fangstdistrikterne.\nVI har fra Siumut følgende bemærkninger til betænkning afgivet af Handels- og Industriudvalget:\nVi har først og fremmest lagt mærke til at betænkning afgivet af Handels- og Industriudvalget bliver afgivet i fuld enighed blandt udvalgets medlemmer.\nMange medlemmer af Landstinget har fremsat dagsordensforslag til herværende samling der vedrører produktion, og mængden af dagsordensforslagene og deres indhold giver os et fingerpeg om nødvendigheden og behovet for en videreudvikling af produkter, der kan produceres i bygderne.\nLandstingsmedlem Ole Lynges forslag om etablering af en afdeling, der udelukkende skal beskæftige sig med bygder i Royal Greenlands A/S's regi er realiseret, og med hensyn til Pavia Nielsens forslag, arbejder Landsstyret på at forhøje Royal Greenland A/S's aktiekapital med henblik på en intensiveret produktudvikling. Disse ting er vi tilfredse med i Siumut.\nMed hensyn til at Aqqaluk Lynges forslag om etablering af et selskab, der skal varetage en fuld udnyttelse af fangenes produktion, mener vi i Siumut, at det er nødvendigt i større grad at anvende fangernes produkter, og at der bør arbejdes seriøst med sagen.\nUd fra flere vinkler og ikke kun med henblik på hjemmemarkedsforsyningen. Vi bør utrætteligt arbejde for at finde nye markeder i andre lande, idet det ikke kun vil gavne fangerne, men landet som helhed.\nSiumut støtter udvalgets standpunkt i forbindelse med Nikolaj Heinrichs forslag, men trods det mener vi, at det vil være mere passende at det er Royal Greenland A/S's bestyrelse, der ad de rigtige kanaler, som i\npåkrævede tilfælde, der aflægger redegørelse eller beretning for Landstinget og ikke repræsentantskabet, der gør det.\nVi skal fra Siumut gøre det klart, at vi er opmærksomme på fangernes problemer, og da det på det internationale marked er praktisk talt umuligt at afsætte sælskind, er det vores erklærede mål at foretage forbedringer i mulighederne for udnyttelsen af fiskeressourcerne.\nVi er dog i forbindelse med indhandling af sælskind nået til et stade, hvor vi bliver ved med at kræve over for indhandlere om at minimere deres underskud. Vi skal være påpasselige med, at vi mod vore hensigter ikke skader fangerne, som vi vil hjælpe, ved at blive ved med at kræve noget hele tiden.\nSiumut respekterer den frie forhandlingsret og de parter, der skal forhandle om sælskindspriser og vil ikke komme med bemærkninger desangående. Men da vi nu er inde i emnet, mener vi i Siumut, at afgørelsen omkring kvaliteten og sortering finder sted på indhandlingsstedet.\nDe berettigede til at modtage sælskindstilskud er fangerne, og Landsstyret bør i den forbindelse foretage en adskillelse af drifttilskuddet til garveriet og tilskuddet til sælskindsindhandlingspriserne.\nVi skal til slut henstille, at garveriet indleder samarbejde med systuerne langs kysten m.h.p. at begrænse antallet af skind, der lægger på lagrene.\nKonrad Steenholdt, ordfører for Atassut:\nVi har følgende bemærkninger til de landstingsmedlemmers forslag, der er blevet henvist til udvalget.\nDet drejer sig om, for det første, om en særskilt indhandlingsstyring i bygderne, landstingsmedlem Pavia Nielsens forslag om, at tilskuddene til drift af Royal Greenland A/S's bygdeproduktionsanlæg forøges. Landstingsmedlem Aqqaluk Lynges forslag om etablering af et særligt selskab til varetagelse af fangsterhvervets produkter og endelig landstingsmedlem Nikolaj Heinrichs forslag om nedsættelse af en kommission til vurdering af Royal Greenland A/S's driftsform.\nDa alle forslag vedrører produktion, skal vi kommentere dem under et. Vi bemærker indledningsvis, at alle forslagene er blevet gennemgået indgående i udvalget.\nTil trods herfor skal vi klart udtale, at forslag, der tidligere er blevet fremsat, stadigvæk bliver fremsat igen. Vi konstaterer, at Royal Greenland har fået en særskilt bygdeafdeling m.h.p. bygdernes produktion. Vi har fra vor side store forventninger til afdelingen og håber, at bygderne vil få gavn af det ved godt samarbejde fremover.\nHerefter skal vi fremkomme med bemærkninger til de medlemsforslag, som vedrører fangerdistrikternes vilkår, nemlig landstingsmedlem Jakob Sivertsens forslag om en debat om indhandlingspriser for sælskind, Peter Grønvold Samuelsens forslag og Pavia Nielsens forslag vedrørende fangererhvervets vilkår og forslag om forbedret produktion af sælskind.\nVedrørende udvalgets henstilling til Jakob Sivertsens forslag er vi ikke helt tilfredse med indstillingen, men kan være enige i den som en overgangsordning. Men vi skal udtale, at vi vil forfølge sagen indtil udvalgets indstilling bliver realiseret, fordi vi er godt inde i fangernes utilfredsstillende vilkår.\nDerfor ønsker vi, at vi til stadighed holder døren åben for at komme til de spørgsmål, som er baggrunden for medlemmernes forslag. I dag er fangererhvervets vilkår så anstrengt, at Atassut ikke mener, at vi kan blive ved med at vente på, at en nyordning med sælskindspriser bliver iværksat.\nDerfor skal vi opfordre landsstyremedlemmet for Sundhed og Industri til at drage omsorg for at få realiseret udvalgets indstilling, ikke mindst med hensyn til priserne på sælskind.\nVi finder, at tiden er inde til at genindføre indhandlingen af sortside- og klapmydseskind, skindene af disse sæler er vurderede som velegnede som betræk til møbler og lignende.\nMen en produktion skal være omsættelig, derfor ønsker vi en indgående undersøgelse. Vi er ikke tilfreds med, at det kun skal sælges inden for Grønland, men vi må også undersøge hvilke muligheder, der er for at sælge det videre til udlandet og indstiller, at dette forhold også skal indgå i undersøgelsen.\nVedrørende henstilling fra udvalget vedrørende Nikolaj Heinrichs forslag så vil Atassut kræve, at orientering vedrørende Grønland fra repræsentantskabet ikke kun omfatter Landstinget, men hele samfundet, således at flere kan få indsigt i Royal Greenlands drift. Vi finder dette nødvendigt.\nVedrørende Aqqaluk Lynges forslag så vurderer vi dette, som meget interessant. Det er ikke nok, at vi kun skal handle med skind inden for vore grænser, hvis vi skal kunne udnytte fangernes produkter fuldt ud.\nVi ved, at der er interesse for produkterne, for sådan nogle produkter i udlandet, ikke kun i de aktiske egne, men vi hører også om interesse for grønlandsk produceret mad også i varme lande.\nVi vil opfordre forskellige interesseorganisationer, der har med kontakt med udlandet at gøre om at fremkomme med ideer, hvis de øjner nogle chancer. Vi ved, at der inden for ICC bliver arbejdet for et større handelssamarbejde, og for at vi også må udnytte alle chancer inden for det område også.\nAfslutningsvis skal jeg sige tak, at der i forbindelse med åbningsdebatten og i forbindelse med debatterne om Finansloven, 1. behandlingen, at vore bemærkninger her er blevet imødekommet her i udvalgets betænkning uden mindretalsindstillinger.\nJeg mener, det er positivt, et skridt i den rigtige retning for et godt og konstruktivt samarbejde, og på denne baggrund takker vi for det gode samarbejde, der har været i udvalget.\nInuit Ataqatigiit har med interesse set på den første betænkning, fra det i foråret nedsatte Handels- og Industriudvalg.\nI denne betænkning fremgår blandt andet besvarelser til syv medlemsforslag, hvor nogle vedrører produktionsforhold og produktsortiment, mens andre vedrører fangererhvervets vilkår.\nHvad angår produktionsforholdende og produktsortimentet, skal Inuit Ataqatigiit udtale, at vi i det store og hele kan erklære os enige med de anbefalinger, som udvalget er fremkommet med, idet vi henset til disse specielt har hæftet os ved, at Royal Greenland A/S pr. 1. august i år har oprettet en ny afdeling, som vi forventer bliver positivt, og som herefter primært vil få til opgave at højne serviceringen af bygderne, hvad produktionsforhold angår, samt fordi vi ikke mindst påregner, at man fremover bedre end hidtil, vil til at igangsætte hjemmemarkedsproduktion af grønlandsk proviant.\nMen henset hertil skal vi imidlertid ikke undlade at bemærke, at fordi Royal Greenland er et aktieselskab, så forudsætter disse ting jo også, at samfundet, når behovet opstår, skal bevilge Royal Greenland midler til de såkaldte samfundspålagte opgaver, hvilket vi anser som en ganske naturlig ting.\nInuit Ataqatigiit lægger afgørende vægt på, at der skal lægges større opmærksomhed på en hjemmemarkedsproduktion af grønlandsk proviant fremover. Det er således med tilfredshed, at vi kan konstatere, at Royal Greenland er villige og rede til at løfte denne opgave, efter at repræsentanter for virksomheden har været til samråd i udvalget.\nHvad angår skindindhandling og den problematik, der ligger heri, skal Iniut Ataqatigiit i første omgang udtale, at vi regner med, at de indstillinger, som udvalget fremkommer med, bliver genstand for en nærmere undersøgelse fra Landsstyrets side, og at vi her blandt andet skal henvise til de bemærkninger og henstillinger, som et enigt finansudvalg er fremkommet med under Tingets 2. behandling af TB II omkring sælskindsindhandlingen.\nFinansudvalget udtalte således bl.a.: "I denne forbindelse er det Finansudvalgets opfattelse, at sælskind, som betegnes som klasse 3 skind, overhovedet ikke bør sendes til Great Greenland i Qaqortoq, da de ikke anvendes i produktionen og blot oplagres rundt omkring i Qaqortoq med unødvendige omkostninger til følge", samt at "Finansudvalget henstiller, at Landsstyret sikrer, at der sker en reorganisering af sælskindsindhandlingen".\nDet er Inuit Ataqatugiits opfattelse, at disse udtalelser er svære at komme uden om, men skal dog også udtale, at det over for Handels- og Industriudvalget er blevet oplyst, at omkring halvdelen af klasse 3 skindene alligevel finder anvendelse til småproduktioner såsom tøfler, huer, handsker og pynt til frakker og lignende, mens at over halvdelen ikke bliver anvendt til noget som helst.\nDet blev ligeledes over for udvalget oplyst, at siden man indførte "bonusordningen" for indhandlingen af sælskind pr. 1. januar 1993, at sorteringen af kvalitetsskind er ændret radikalt, idet man før ordningen fik flere af kvalitet 1 og 2 skind, mens billedet nu er vendt, således at op imod 70 % af de indhandlede skind nu er 3. kvalitetsskind, og at årsagen hertil kan henføres til, at man er gået bort fra en lokal kvalitetssortering.\nMed henblik på en fremtidig løsning af disse skævheder og forhold er Inuit Ataqatigiit derfor enige med udvalget i, at kvalitetssorteringen af skind skal foregå lokalt, samt at der skal afholdes kurser i kvalitetssortering.\nInuit Ataqatigiit skal således i forlængelse heraf atter engang henstille til, at Landsstyret sikrer en reorganisering af sælskindsindhandlingen således, at\ndet også sikres, at fangererhvervet får mere ud af deres indhandling af skind, end det hidtil har været muligt.\nDe foreliggende oplysninger, vi er blevet gjort bekendt med, viser jo, at fangererhvervet mere eller mindre nu "taber" på skindindhandlingen, eftersom der er for mange skind, der bliver bedømt som 3. kvalitetsskind.\nHerudover skal vi opfordre til, at man nærmere undersøger, om der sker en sammenblanding af indhandlingstilskuddene med driftstilskuddet til Great Greenland, således at der dermed udhules i de tilskud, der burde gå til fangererhvervet.\nIdet vi iøvrigt kan se, at Landsstyret i deres svar til betænkningen udviser en vilje til bl.a. at undersøge vore bemærkninger hertil, og da det ligeledes oplyses, at bestyrelsen for Great Greenland er i gang med en strategiplan for virksomhedens fremtid, skal vi på baggrund heraf foreløbig stille os tilfredse hermed, men skal dog udtale, at vi finder det ønskeligt, såfremt Handels- og Industriudvalget blev holdt løbende orienteret om de påtænkte initiativer.\nMed disse bemærkninger, og da vi påregner, at Landsstyret er opmærksomme på disse i det videre arbejde, skal Inuit Ataqatigiit således tage betænkningen til efterretning.\nAkulliit Partiiat er fuldt ud enige i fem års oversigt over anlægsopgaver i bygderne, således at der tilvejebringes et bredere overblik over hvilke instanser, der har anlægsopgaver i bygderne.\nOg dette hænger noget sammen med, at vi efterlyser, hvad der skal ske i bygderne. Akulliit Partiiat godkender udvalgets følgende indstillinger, nemlig at kvalitetssorteringen af skind skal foregå lokalt, at der skal afholdes kurser i kvalitetssortering, at nuværende betalingsordning med grundbeløb og efterfølgende bonus skal ændres til lokal kvalitet og sortering, at kvalitet 3 fremover opsamles lokalt og kun en gang årligt fremsendes til garveriet, samt at konsekvenserne af dette forslag undersøges, at kvalitetsskind 1 og 2 fremover opprioriteres m.h.t. pris, og at Great Greenland Service i forbindelse med produktudviklingsarbejdet også undersøger mulighederne for anvendelse af sælkød.\nMed disse bemærkninger tager vi betænkningen til efterretning.\nTil nærværende samling har flere landstingsmedlemmer fremsat forslag vedrørende produktionsforholdene i vort land, og disse forslag har så været til drøftelse i Handels- og Industriudvalget.\nLad mig anføre, at det er mærkbart, at Handels- og Industriudvalget har behandlet de forskellige forslag på en udmærket måde, men har behandlet mit forslag uden at have forstået intentionerne deri.\nJeg skal ikke særskilt afgive større bemærkninger vedrørende behandlingen af de enkelte forslag, da jeg finder det bedst, at de enkelte forslagsstillere selv afgiver bemærkninger til udvalgets stillingtagen til deres forslag, men jeg vil dog bemærke, at det med hensyn til indhandlingen af sælskind, hvor ønskeligheden af et mere direkte tilskud i priserne på disse til fangerne selv anføres er meget støtteværdige, og endvidere er tanken om, at prisen på prima skind burde forhøjes, ligeledes meget støtteværdigt.\nSom den største vanskelighed i forbindelse med skindproduktionen plejer at blive anført de skind, der bliver vurderet som skind af 3. sortering. De omtalte skind er af Great Greenland blevet sorteret som uanvendelige og er blot blevet kasseret, og desværre har der været alt for mange skind af denne sortering.\nVedrørende disse skind foreslår udvalget, at 3. sortering fremover vil blive fremsendt til Great Greenland en gang årligt. Dette er noget betænkeligt, og især da det allerede er anført, at Great Greenland blot kasserer sådanne skind, så bliver det spørgsmålet, hvad skal disse skind så bruges til?\nEr det ikke så bedre allerede at kassere disse skind på indhandlingsstedet. Den tanke, jeg her har opkastet, kan man selvfølgelig give visse spekulationer, men såfremt forholdene virkelig er som foran anført, og man vil bespare forsendelsesomkostningerne, har tanken et grundlag til at blive fremsat, men vi ved, at de nævnte skind i mange tilfælde også kan finde anvendelse f.eks. i forbindelse med mindre håndarbejder, hvor der her blot kan tages eksempler, såsom vantefremstilling, hjemmeskofremstilling og andre mindre syarbejder, hvor de kan finde anvendelse, og vil det så ikke være bedre, at man fra indhandlingsstederne i Grønland begynder at sende disse skind direkte til de mindre skindsystuer langs kysten.\nSom jeg allerede har anført, vil det være mere hensigtsmæssigt, at vi respekterer forslagsstillerne selv giver bemærkninger til deres forslag, og jeg vil bemærke følgende vedrørende svaret på mit eget forslag:\nI min indledning anførte jeg, at Handels- og Industriudvalget havde behandlet mit forslag uden at forstå intentionerne deri.\nSåfremt forslaget er blevet misforstået kan det skyldes, at jeg ikke har skrevet forslaget klart nok, men i mit forslag skulle budskabet ellers skulle være, at der bør oprettes en kommission til en nøje gennemgang og vurdering af eksportproduktionen her i vort land.\nJeg har ikke foreslået en undersøgelse om forholdene inden for Royal Greenland, men jeg er dog vidende om, at en undersøgelse af Royal Greenland vil være naturlig, såfremt der blev nedsat en kommission.\nI 1988 blev produktionens organisation i vort land pludselig ændret, da man indførte en ordning med grundlag i et aktieselskab, og da ordningen blev etableret uden yderligere først at tænke over andre mulige former, har jeg siden grundet over, om denne ændring har været den rette hældning, og det er netop baggrunden for, at jeg stædigt fastholder mit ønske om nedsættelse af en kommission. Jeg må nu erkende, at vi ikke er fuldt ud sikre på, om vor nuværende ordning virkelig er den bedste løsningsform for vort samfund.\nVed åbningen af denne samling udtalte vor landsstyreformand, at han selv kunne forestille sig, at såfremt produktionsvirksomhederne ikke er blevet samlet i form af Royal Greenland A/S i dag ville have nået et underskud endda omkring 800 mill. kr.\nDet er nok muligt, og såfremt tilfældet var blevet sådan, ville det have meget dyrt for samfundet. Men på den anden side har omdannelsen til aktieselskabsformen fået forskellige andre følger for samfundet mest for vore råvareleverandører, men som også har været nedgang for vore fiskere, især på disse områder.\nRåvarepriserne er faldet mærkbart, vor udlandseksport er faldet mærkbart, vi har mistet mange arbejdspladser i produktionsvirksomhederne.\nDe forhold, jeg kort har anført, har haft en stor negativ virkning på samfundets økonomiske forhold og har især fået følgevirksomheder, virkninger inden for følgende:\nRåvareleverandøerne kunne ikke længere få deres absolut nødvendige økonomiske udbytte i fuldt omfang, og dette har bl.a. fået til følge, at andre arbejdspladser efterhånden fik mindre arbejde at udføre.\nVi kan tage her værfterne som eksempler. Fiskefartøjerne måtte tilføres beløb i 100 mill kr.-klassen for at kunne blive drevet videre, og ved siden af det faldt vor udlandseksportproduktion ganske mærkbart.\nMange arbejdspladser forsvandt, dette havde til følge, at Hjemmestyret og kommunerne mærkbart mistede skatteindtægter, men til gengæld begyndte de sociale udgifter at stige voldsomt. Andre talrige negative følgevirkninger af disse forhold kan vi ikke omtale hver for sig, men vi kan, såfremt vi er opmærksomme og tænker os om, kan vi i dag se dem i blandt os.\nLad mig udtale, at jeg ikke på mindste måde efterstræber Royal Greenland, men at jeg til gengæld er glad for at høre det, der er oplyst vedrørende Royal Greenland, selv om man måske vil anvende andre vendinger, såfremt vi kunne sige det, vi ikke kan se på den anden side af billedet.\nLad mig understrege, at mit forslag om nedsættelse af en kommission munder ud i, at vi virkelig må få viden, om hvilken produktionsorganisationsform, hvor vor meget vitale udenlandseksportproduktion er den bedste for samfundet. Såfremt vi bliver overbevist om, at aktieselskabsformen er den mest hensigtsmæssige, så er det den vej vi skal gå, men såfremt vi får et budskab om det modsatte, må vi så igangsætte politiske tiltag for at kunne indføre en ordning, der er til bedst gavn for hele samfundet.\nMå jeg anføre at nærværende forslag ikke bare kunne betyde adskillige tusinde kroner, men kan såfremt en anden løsning findes, måske endda betyde beløb i flere ethundredemillioner kroners størrelse, og derfor er det nødvendigt at hilse nødvendigheden af.\nMed disse bemærkninger vil jeg tage betænkningen fra Handel- og Industriudvalget til efterretning, og jeg vil til sidst anføre, at når jeg mærker, at man begynder at stille sig mere forstående for mit forslags vigtighed, vil jeg bringe forslaget op på bordet igen.\nLandsstyremedlemmet for Handel og Industri:\nFørst skal jeg udtale, at i disse år, hvor fiskeriet og produktion af fiskene i Nordatlanten er i meget store vanskeligheder og der sker omstrukturering alle vegne og aktieselskabsformningen, at hvis man ikke havde indført dette, så vil der have været sket en anderledes\nomstrukturering, og dette kan så være, at vi ikke kunne have forhøjet de penge, som vi ellers ville have mistet. Vi kan blot se de problemer vores nabolande har.\nMed hensyn til Royal Greenlands bestyrelse så laver de en årlig rapport, og i den forbindelse fremsætter de også regnskaber. Derfor vil jeg blot henvise til disse, der vedrører handel, eksport og økonomi. Repræsentantskabet kommer også med en redegørelse, og jeg har fået viden om, at den holder møde næste gang den 26. november og vil komme med en orientering over for samfundet.\nJeg er glad over, at samtlige partier og samtlige ordførerindlæg, omkring produktion af grønlandsk proviant og brug af en ny ordning af bygdeproduktionsstederne, er tilfreds med disse, og jeg skal også udtale, at vi i Narsaq ved brug af slagteriet vil lave en ordning omkring en genproduktion. Det vil sige produktudvikling, og dette vil være til gavn med hensyn til hjemmemarkedsproduktion.\nMed hensyn til Atassut ordførers indlæg omkring at man skal være vågen over for eksport, og man fra udlandet gerne vil have grønlandsk proviant. Selvfølgelig hvis det er tilfældet, og hvis der er afsætningsmuligheder, så må vi også gøre brug af disse. Jeg skal også udtale, at om snart 2 uger vil undersøgelsen om erhvervsudviklingsselskabet ske, hvilket der blev foreslået fra Atassut.\nMed hensyn til fangererhvervets produktion og salg og forbedring af afsætningsmuligheder, så vil det, der kan være gavnligt, være nødvendigt, men det vigtigste her skal jeg lige nævne.\nMed hensyn til sælskind så er vores største problem deri, at afsætningsmulighederne af eksport er meget begrænsede, samt at vi får meget store begrænsninger i salget, og vi må derfor prøve på at finde en niche, således vi kan få en større eksport og salg. Der er temmelig mange, der arbejder imod os, og derfor har vi også store problemer med hensyn til produktion og afsætning.\nMed hensyn til produkter der kan afsættes i stor stil, og hvis dette kan åbnes, og hvis vi kan finde dem, så vil vores problemer blive meget lettere.\nMen i dag er der mange mennesker som ved brug af deres hjerne, der prøver på at finde alle muligheder omkring markedsføring. Man får Dronningen som hjælp og alle mulige, men vi har meget vanskelige handelsvilkår.\nDerfor er det meget nødvendigt, at vores produkter er kvalitetsprodukter. For hvis det ikke er kvalitetsprodukter er det meget vanskeligt at opnå dette. Derfor med hensyn til udvalgets og flertallet af udvalgenes indstillinger omkring forbedring af kvalitet, er det en af vejene derhen af.\nJeg mener også i princippet, at vi må blive enige om, at kvalitetssortering af sælskind bør foregå korrekt og må gennemføres i henhold til aftale. Det vil sige, at med hensyn til det, der er blevet udviklet i de senere år omkring en aftale mellem KNAPK og Royal Greenland om, at man får kvalitetsvurdering placeret centralt for at opnå den bedste kvalitet, fordi det er således, at kvalitetsvurdering sker forskellig fra sted til sted, og derfor med hensyn til kvalitetsinteresse eller kvalitetsvurdering er blevet forværret end tidligere.\nMens det har været handelsforvaltere i de tidligere år, og efter de er stoppet, kan man se, at det er gået helt i stykker. Det er derfor, at der blevet så mange kvalitetsskind 3 i forhold til kvalitetsskind 1.\nInuit Ataqatigiit udtalte, at det er skævt, men det er det, at man kommer over til faktiske forhold, at der kom sådan nogle. Men det er en af vejene, at kvaliteten bliver forbedret. Derfor sagde jeg i mit første indlæg, at udvalget fremsætter, at kvalitetsskind bliver betalt højere end et dårligt skind. Således vil fangere få flere penge, hvis de behandler deres skind med omhu. Det er et af målene.\nI den forbindelse vil jeg også lige udtale, at Great Greenlands bestyrelse har igangsat et arbejde med hensyn til forbedring, og at der også er et arbejde i bestyrelsen, og deres arbejde må respekteres, og derfor har vi også mulighed for at komme med stor rådgivning, men vi har også afgivet ansvaret på deres regi, og det skal vi også kigge lidt nærmere på.\nOgså fordi der fra Siumut er sagt, at man skal respektere forhandlingsretten, og at man så vidt muligt ikke skal komme ind politisk. Jeg mener, at det er vigtigt, at man bibeholder disse, og det er af stor vigtighed, at vi beholder denne frie forhandlingsret.\nDet blev også blandt andet fremført, at man må forstærke handlen, uanset om det er intern eller ekstern handel. Det er korrekt. Man må forstærke handlen, og man kan måske opnå mere forskelligartede produkter.\nDet blev også fremsat fra Atassut, at indhandlingen af sortside- og klapmydseskind til anden produktion er et af mulighederne. Selvfølgelig med hensyn til udvikling af nye produkter, så er der behov for bevillinger. Det skal man ikke være i tvivl om. På nuværende tidspunkt med hensyn til bevilling af produktsudvikling i Great Greenland, det har været meget bekosteligt.\nDet har været, at produktionsideen har været god, men man har produceret noget, som er svært at afsætte, og som bruger mange ressourcer. Det kan være, at den dygtighed man har, at man mere målrettet får den udbygget, samt at man forbedrer en bedre handel, at man kan opnå en bedre handel med mange forskellige produkter. Vi har jo begrænsede ressourcer.\nJeg skal til slut udtale, at selvfølgelig vil vi tage det, der blev fremsat omkring Great Greenland, til efterretning fra Landsstyrets side, og hvis vi finder behov herfor efter fremlæggelsen, at Great Greenlands ledelse kommer med en ny form, at vi laver en særskilt undersøgelse.\nJeg kan forstå, at udvalgets intentioner om, at det ikke er hensigtsmæssigt med alt for mange midler til administration i forhold til det solgte, men desværre med hensyn til markedsføring og salg så er der problemer ud fra de allerede nævnte forhold.\nJeg skal også udtale, at i disse år er det meget mærkbart, at man uden for vores omverden, så sker der en meget langsom forståelse for bedre og dygtig udnyttelse af sælskind. Men denne forståelse sker så langsomt, at det næsten ikke er mærkbart. Selvfølgelig skal vi arbejde for at få den i gang så hurtigt som muligt med alle mulige kræfter.\nJeg vil blot udtale med hensyn til mit forslag, at den er blevet velforstået ud fra Atassut og Siumuts ordførere, samt at der sker en præcisering. Det er lige som om, at der er sket en større forståelse i udvalget.\nBaggrunden er kort, at der ved opsplitning af KNI er sket det, at Royal Arctic Line skal sørge fra atlantfragten, KNI-Detail skal sørge for butikkerne, og\nKNI-Service skal sørge for servicen.\nJeg mener, at I har forstået denne, at Royal Greenland skulle sørge for eksport af fisk. Derfor har jeg opfordret Royal Greenland og Royal Arctic Line, at man laver et særskilt selskab med hensyn til grønlandsk proviant, man kan få fra fangererhvervet og selvfølgelig med andre produkter, således at vi kan få et klart billede med hensyn til eksport.\nJeg har forstået, at man vil lave nøje undersøgelser om nedsættelse af et sådant selskab, og at det er også blevet præciseret i særskilt henstilling fra Finansudvalget.\nI sommer, da der var ambassadørbesøg her, da fik jeg senere orientering om, at der vil komme en kort redegørelse her. Disse har haft en god forståelse for en bedre bygdeudnyttelse af ressourcer med hensyn til sæler og dettes pris, og hvis vi skal igangsætte samarbejde med vores stammefrænder, så har de jo allerede i gåseøjne bredt både i Canada.\nDet er på baggrund af en henvendelse fra dem, jeg har videresendt mit forslag. Derfor mener jeg, at efter mit forslag er blevet kommenteret her, at den videreføres i\nforståelse med hensyn til bestemte løsningsmuligheder omkring en bedre visning af fangererhvervsprodukter udadtil og bedre afsætning.\nKaj Egede, Siumut, formand for Landstingets Handels- og Industriudvalg:\nVores betænkning fra udvalget har vi forstået er blevet velmodtaget her i salen, og med hensyn til vores betænkning vil jeg lige komme med en præcisering.\nI forbindelse med vores diskussion omkring sælskind, da vi skulle komme med så klar en betænkning, så har vi først diskuteret, om det er hensigtsmæssigt, at vi skal fremkomme med sådan noget fra Landstingets talerstol.\nSelvfølgelig også med hensyn til prisforhandlinger der sker mellem KNAPK og Royal Greenland, om vi ikke kommer for meget ind i deres regi, men udvalget er blevet enige om, at med hensyn til dette spørgsmål omkring bevillinger til sælskind, som bliver ydet både fra Landskassen og Landstinget, at det er hensigtsmæssigt, at Landstinget også tager en stillingtagen omkring dette spørgsmål.\nI vores sælskindsdebat omkring en anderledes transport af kvalitet 3 skind, der sagde de, at disse skal sendes direkte til garveriet, men vores hensigt er, at de skal vurderes med hensyn til de kvalitet 3 skind, som desværre blot bliver opsamlet i garveriet, og som nu er oppe på omkring 300.000 skind. Hvordan man kan lave en løsning på dette område.\nVi har gennemgået næsten alt det, der er blevet nævnt her i debatten. At det kan blive transporteret til Qaqortoq, at det kan sælges direkte ud til udlandet, og at det kan blive placeret til anderledes udnyttelse til produktionsstederne. Man har endda været inde på, om det kan brændes. Vi efterlyser en undersøgelse her, også fordi vi skal undgå de unødige transporter og opsamlinger.\nVi har fået at vide, at omkring 65 % af sælskind bliver vurderet som 1. kvalitetsskind i indhandlingsstederne, men efter der er lavet en anderledes ordning, så er det kun 10 %, som vurderes som kvalitet 1 skind, og kvalitet 3 skind, som kun var på 10 %, bliver nu vurderet til at være 65 % af skindene.\nDet er således, at i og med at kvalitetsadministreringen er blevet flyttet til centralt hold, er der sket en radikal ændring. På den anden side hvis man kigger lidt tilbage omkring indhandlingen og forbedring af kvalitet af skindene, så er ansvaret for indhandlingen blevet flyttet til Great Greenland, hvor det tidligere blev drevet af KTU og KGH, men man må desværre se, at oplysning og kursus af indhandlerne har været alt for lille.\nVi sagde klart fra udvalget, at der skal afholdes kursuser i kvalitetssortering, og indhandlerne må kunne have en tæt dialog, hvis der skal ske en større kvalitet. Udspringet i disse har været at indhandlingstilskud så vidt muligt kom fangerne i hænde, når vi besluttede i Landstinget omkring indhandlingsskind, så træffer jeg det også ud fra, at det er fangerne, der skal have det.\nDerfor har vi også undersøgt, hvordan forholdet er med hensyn til indhandlingen i dag, og hvordan indhandlingen var dengang. Og hvordan tilskuddet ellers skulle være. Vi har forstået, at hvis der skal indhandles 50.000 skind, og hvis det skal sorteres med hensyn til, at der kun er 10 % kvalitetsskind 1 og 65 % kvalitetsskind 3. Det vil sige, at man ikke vil bruge 4 mill. kr., som er blevet afsat.\nHvis man skulle bruge denne gammeldags sortering, så vil man have brugt over 1,7 mill. kr. mere, end man har afsat til bevilling. Det vil sige, at vi skal have fundet nogle løsninger for at få sælskindene transporteret til det rette sted.\nMed hensyn til Aqqaluk Lynges forslag, der skal jeg lige udtale, at udvalget har haft en god forståelse for det, og der er sket en omfattende debat. Det kan være at man har udtalt det lidt uklart i betænkningen. Fra Royal Greenland Service fik vi orientering om, at Royal Greenland Service, som i dag er blevet oprettet, at den især fokuserer omkring produktudvikling af grønlandsk proviant, som ikke er så fremherskende samt med henblik på en eventuel eksport.\nDet der blev udtalt fra landsstyremedlemmet omkring produktudvikling i slagteriet i Narsaq. Det kan måske være sådan, at vi plejer jo at sige, at det er et slagteri, og der tænker vi, at det kun er et slagteri, men det er jo ikke kun et almindeligt slagteri, men det er produktionssted for kød med afsætning til formål.\nDet vil sige produktforhold og afsætning i helt særskilte selskaber, og det er det, som skal udersøges i samarbejde med KNI og Royal Greenland A/S.\nMed hensyn til Nikolaj Heinrichs forslag, at den ikke er blevet forstået, der mener jeg, at udvalget har forstået intentionerne i forslaget, og udvalget har under en diskussion ikke fundet det hensigtmæssigt, at man vendte tilbage til de gamle traditionelle former, samt at det er meget vanskeligt at få erstattet Royal Greenland A/S. Vi mener også, at det er hensigtsmæssigt med dagens realiteter, og vi har udtalt, at der ikke er behov for, at man sætter spørgsmålstegn ved dette og Royal Greenlands orientering gennem sine regnskaber, selv om det står klart, så vil man have mere uddybende redegørelse fra repræsentantskabet.\nTil sidst skal vi fra udvalgets side udtale, at det nye Handel- og Industriudvalgs første opgaver vedrører det interne forhold i Grønland omkring sælskind og produktionssteder i bygderne.\nDet er det, som vi har fokuseret på, men vi regner selvfølgelig i Handel- og Industriudvalget med, at vi i fremtiden også vil fokusere nærmere på handel, afsætning og omkring forhold i KNI.\nDer mener jeg, at disse også kan blive behandlet i udvalget, og jeg mener også, at udvalget vil få orientering om Grønlands eksport. Det finder vi også ønskeligt og vil i den forbindelse opfordre, at man følger med i EF-forhandlingerne.\nJeg mener, at vi nok må blive enige om til næste gang Handel- og Industriudvalget kommer med en betænkning, at det skal være længere, idet vores anden formand kom med en længere indlæg, end der er blevet nævnt i betænkningen i sit andet indlæg.\nJeg vil lige komme ind på med hensyn til at vi ikke har forstået Nikolaj Heinrichs forslags intentioner, så kom han med en meget uddybende forklaring omkring Royal Greenland A/S's overgang til aktieselskab, og det er lige som om, at man beskylder Royal Greenland for\nat det grønlandske samfund har fået problemer i fiskeriet, at det er Roayl Greenland der har skylden fordi den er overgået til et aktieselskab. men jeg mener at de faktiske forhold lige netop på dette er, hvor der er sket en radikal ændirng i forholdene, så er der sket en mærkbar fald af fiskeressourcerne.\nTorsken som ellers skulle indhandles til fiskeproduktionerne og som Roayl Greenland i forbindelse med sin eksport skule have indtægter af, er faldet mærkbart og i den tid har vi i vore salgssteder i udlandet været en voldsom valutauro således at de indtægter vi ellers skulle have haft, har vi haft meget store tab.\nDet kan være at jeg har misforstået dette, men jeg har forstået det derhen at hvis man skulle vende det hele om, hvordan dette ellers ville have været hvis man i forbindelse med at man lavede Roayl Greenland A/S, at der var kommet temmelige mange fisk til vore farvande.\nDet ville nok have til meget stort gavn for samfundet.\nDet regner jeg fuldstændig med, vi kan også blot se vore nabolande som har deres erhverv i fiskeriet. Det er dem der også er blevet ramt meget hårdt ligesom vi nok vile have været ramt lige så hårdt som dem, hvis vi ikke havde lavet dem om til aktieselskab.\nDet er blot disse præciseringer jeg kommer med, men jeg skal udtale med hensyn til Inuit Ataqatigiit, at de kom med forslag om at man medtager indhandlingspriserne til Great Greenlands drift, at de finder det vigtigt at man får det undersøgt, men det er også i forbindelse med sådan en ordning at vi laver en samlet bevilling i Landstinget at vi til finanslovforslaget kommer med en tillægsanmærkning til finanslov 1992 omkring driften af Great Greenlands sælskindsindhandling, at det skal være smalet. Først når disse er blevet adskilt, så skal det komme udenom dette. Det står klart i den kommende finanslovs tekstanmærkninger.\nJeg må også udtale med hensyn til Aqqaluk Lynges forslag at Atassut i princippet har den forståelse at med hensyn til sælkød og mere indtjening til fangererhvervet at vi skal arbejde mere ihærdigt, det må vi samles om det er korrekt at med hensyn til sælskindspriserne enkeltvis at vi nok var kommet ind under KNAPKs forhandlings regi men det ville nok ellers have været glædeligt for organisationen at man ligesom her i Landstinget får blødt op på det grundlag man har med hensyn til de kommende forhandlinger, således at vi også herigennem vil afhjælpe fangererhvervet.\nVort landsstyremedlem sagde at det er lige som om at man i den ordning i forbindelse at man overkom til faktiske rige forhold, så er der temmelige mange der bliver skubbet fordi sælskind der nu koster 220 kr. de er også skyld i at vi har været i dette for det er jo flertallets mening der tæller.\nFordi det er sådan at når et sælskind kun koster 220 kr. så vil fangerne få udbetalt bonus, få en opkrævning. Det kan også være sådan at uanset hvor godt eller hvor lidt sælskind bliver behandlet, at det så kun koster 200 kr. at man blot afleverer skindet næsten ubehandlet.\nJeg ved ikke om det er alt for længe, men jeg kan afslutningsvis sige at men hensyn til at man bliver nødsaget til at overgå til sådan en en produktkvalitetssortering så er det at man får lastet samtlige skind og får dem sendt samlet. Derfor er der stort behov for at kvalitetssorteringen sker lokalt.\nFørst så skal jeg beklage at vi her til forårssmalingen ellers har fremsat et debatoplæg omkring sælskind så ville man nok have undgået denne meget omfattende debat fordi dengang ville Landstinget måske have taget klart stilling, derfor er det meget ærgeligt.\nVi har så forståelse at sådan en anderledes ikke vil ske til næste år, derfor beklager jeg også meget at mit forslag ikke har været behandlet her i foråret. Jeg mener også at der ellers har været behov for en sælskindsdebat i forårssamlingen.\nMed hensyn til det jeg fremkommer med omkring sælskindspriser at de blev behandlet med interesse, både fra partierne og udvalget, det takker jeg for, samt at den med brug af de rette kanaler, klart kommer med en indstillinger overfor Landsstyret om en løsningsmodel overfor landsstyremedlemmet.\nI 1993 har det været meget vanskeligt for fangererhvervet at det kun er en del af sælskindsværdien især for fangere der udelukkende ernærer sig med fangst.\nVi ved at en 1/4 af vor befolkning har fangst alene som erhverv, deres vikår og derfor er det ellers meget vigtigt at der sker en forbedring med hensyn til deres vilkår.\nI forbindelse med årsskiftet, men fangerne og lønmodtagerne har jo også mange regninger især med hensyn til jolle og kutterfiskerne omkring brændstof, de bruger omkring halvdelen af deres indtægter til brændstof og når man tænker alt det her med at udbetaling af sælskind at det kun delvis er værdien der bliver uddelt.\nDet kan jeg ikke acceptere fra min side, jeg har også forstået at samtlige fangererhvevere ikke kan tilfredse med disse fordi de mest grelle forhold det er at fangere som ellers anstrenger sig for at ernære sig ikke kan betale deres regninger at de så oveni for en strafrente, d.v.s. en dobbelt straf, sådanne forhold kan ikke fortsætte.\nIndlægget er for langt.\nSå vil jeg prøve på ellers ikke at komme ind omkring forhandlinger, men jeg mener at man må præcisere omkring at 80 - 85 % til sælskind så øger Landskassen til 80 - 85 % og 15 % bliver så dækket af de priser.\nJeg sætter i dag spørgsmålstegn ved, om KNAPK skal bruge mange ressourcer og mange dage for at opnå disse 15 % i en forhandling eller skal vi sige, at når vi allerede har øget 85 % tilskud at det så er Landstinget der tager beslutning omkring sælskindspriser. I finanslovsforslaget plejer vi at beslutte om størrelsen af tilskuddene.\nHvis bevillingerne allerede er vedtaget er der så behov for en særskilt forhandling?. Jeg mener at det er noget man skal tænke over.\nVedrørende auktionssalg som ellers plejer at foregå i Glostrup, og disse skævheder kender jeg allerede fra starten af. Mange skind fremsendes til auktion, og problemet er at man også medtager skind af dårlig kvalitet. Vi ved at forhandlingpartnere ikke er dårlige til at forhandling, de plejer allerede at se hvad for et værktøj de skal have.\nJeg mener at man endnu engang må prøve, fordi vi allerede har i landet har fundet ud af at det er meget vanskeligt at få dem afsat. Man kan måske evt. prøve dem en anderledes auktion, at man kun medtger kvalitetsskind til auktioner som også at man medtager sælskindsjakker og frakker måske først der kan man opnå en større interesse for sælskind udefra.\nSom jeg allerede har sagt vil jeg ikke komme med et langt indlæg og vil blot afsluttende sige at Landsstyret næsten tilsidesætter dem der sorterer skind, det er ikke dem der er skyld i at prisen for sælskind falder, men det er dem, at vi bliver presset udefra at prisen for sælskind falder.\nSelvfølgelig er f.eks. de forhenværende handelsforvaltere i bygderne, deres dygtighed falder ikke men det er i og med at sælskind bliver transporteret uden skyld til handelsforvalteren eller fangerkonerne at skindet bliver ødelagt, og jeg mener at sådan en fejl ikke skal overgå til fangerne eller dem der vurderer kvaliteten.\nFørst må jeg komme med et kortere indlæg end betænkningen og ikke længere end mit eget partis ordførerindlæg.\nFørst så skal jeg med hensyn til Nikolaj Heinrich udtale og præcisere at Nikolaj Heinrich i sit indlæg sætter spørgsmål ved at i og med at Royal Greenland blev gjort til A/S at fiskerne og fiskeriet fik problemer, men det faktiske forhold er som et ex. siden 1990 til og med 1993 at prisen på eksporterede rejer at prisen er faldet med omkring 1 kr., men vi kan også sige at heldigvis er mængden af de solgte rejer blevet forøget således at indtjeningen til rejefiskerne har været uændret, men vi må også huske på det at i og med at Royal Greenland blev gjort til et aktieselskab at det ikke var det der var skyld i problemerne, men at det var naturgivende der gav problemer i fiskeriet.\nJeg mener at man også lige bør præcisere at uanset dette så har Royal Greenland indtil nu oprettet mange arbejdspladser og vi regner selvfølgelig også med at Royal Greenland som samfundsejet stadigvæk vil arbejde for samfundet.\nSiumurts ordfører nævnte i sit første indlæg at Royal Greenlands bestyrelse at man nok over for dem må kræve at de kommer med flere oplysninger overfor samfundet.\nJeg mener at vi også i den forbindelse må erindre om at Royal Greenland har et repræsentantskab og at dette repræsentantskab er blevet sammensat med repræsentanter fra Landstingets partier og med repræsentanter fra forskelige interesseorganisationer.\nJeg mener at man gennem dette repræsentantskab kan komme med yderligere oplysninger overfor borgerne omkring Royal Greenlands drift.\nVi ved også, at Inuit Ataqatigiits repræsentant i Royal Greenlands repræsentantskab kom med en oplysning til Inuit Ataqatigiits gruppe ved det sidste møde repræsentantskabet afholdt den 26. - 27. september at repræsentantskabet kommer med en årlig redegørelse eller rapport.\nMed hensyn til en ny produktsortering omkring sælskind, det opfordrer vi overfor Landsstyret til overvejelse, og jeg mener også at ligesom udvalgsformanden at man blot må præcisere endnu en gang, at i og med at vi anbefaler dette omkring forskellige forhold der skal undersøges til Landsstyret.\nSå har vi sendt dette fra udvalget f.eks. omkring at 3 skind hvordan de fremover skal ske med dem, og vi ønsker en undersøgelse samt at fangerne i og med en ny ordning, hvordan fangerne kan få mere for deres produkter. Fordi vi mener at vore erhvervsudøvere i fangerne som i disse år allerede har meget store problemer, at vi på en eller anden måde må finde forbedringer og lettelser.\nMed hensyn til Pavia Nielsen kom med at han var forundret over med hensyn til at vi fra Inuit Ataqatigiit har udtalt at vi gerne vil have mundersøgt om der sker er sammenblanding af indhandlingstilskuddene med driftstilskuddet til Great Greenland, der må jeg nok endnu en gang præcisere at vi kun ønsker en nærmere undersøgelse men at vi har den begrundelse at KNAPKs formand i dag overfor samtlige landstingsmedlemmer har ønsket en nøjere undersøgelse af disse forhold.\nJeg har denne skrivelse i hånden, der blev sagt at der skal tages en beslutning om at indhandlings- og driftstilskuddene til Great Greenland bliver adskilt helt klart, det er på baggrund af dette vi fremkommer med dette, om det er korrekt. Det vil jeg gerne have undersøgt.\nUssarqak Qujaukitsoq, Siumut:\nJeg har ikke forestillet mig at skulle udtale mig specielt, men man kom ind på forskellige spørgsmål med hensynt til fangererhvervet og jeg føler mig forpligtet til at komme med bemærkninger hertil.\nVi har drøftet mange forskellige problemer i fangererhvervet og fangernes produkter har vi også drøftet, og man har gjort forskellige forsøg.\nÅrsagen til at jeg går på talerstolen er 1 ting. Det er at jeg forleden dag, rent tilfældigt, mødte ikke-grønlændere, nogen fra østen der har udseende som vi andre sorthårede og jeg kunne forstå på dem, for mig noget nyt, at disse personer er på indkøb af sælkød til forsøg og vedkommende forklarede at man vil lave forsøg med sælkød som en ingrediens til at lave pølser med.\nDet var jeg meget interesseret i og vil opfordre Landsstyret til at være overvågne overfor nye former for produkter. I den forbindelse fortalte de at de har brugt sælspæk som medicin, hvilket de allerede har brugt sælspæk til medicin i 100 år og når andre kan få gavn af disse råvarer så må vi tage ved lære af disse mulighder og det er ønskeligt at Landsstyret så vidt muligt forsøger at finde mulighederne.\nDer blev sagt en masse ting man kunne fristes til at kommentere, men der blev blandt andet sat spørgsmål ved om det er APK eller Landstinget der skal tage stilling til sælskindspriserne og jeg finder det vigtigt at der ikke skal tages skridt i den retning, fordi der skal være balance i forhandlingsretten.\nDer kan opstå et tvivlsspørgsmål er det politikerne eller organisationerne der skal have ordet for prisernes afgørelse. Jeg vil opfordre til at man ikke kommer ind i disse baner fremover.\nNår man hører denne debat er det ligesom om at man blot vil finde de problemer, man skal sige at man skal huske på en ting, i betænkningen blev det sagt at omkring halvdelen af skind er kvalitetsskind - og at man måske i det seneste år så er første kvalitet faldet lidt ned.\nMan skal også huske på, at de mennesker der arbejder med disse skind, meget gerne vil høre ros omkring deres arbejde. Det er dem vi skal støtte og sige tak fordi deres arbejde er mundet ud i sådan noget. Når man hører denne debat lyder det som om man blot efterlyser problemer og vil finde nogle der kan påtage sig skylden.\nI denne debat vil jeg udtale, at når man taler med lederen i Great Greenland, at sælskind der bliver indhandlet er kvalitetsskind. Skind der er udarbejdet i fangerdistrikterne er kvalitetsskind. Jeg mener at der må være plads til disse. Vi er selvfølgelig taknemmelig og glade for at vi ser den slags kvalitetsarbejde. Vi har meget dygtige kvinder som med deres iver for arbejdet kommer med nogle som kan være opmuntrene for samfundet.\nJeg mener også at man i overvejelserne må medtage\nKNI-Service i et tæt samarbejde. Og hvis der er skævheder der, på det forskellige lokaliteter, så er der behov for drøftelser. Så beklager jeg, at man måske har misforstået Nikolaj Henrichs forslag.\nJeg kan se i debatten at med tilknytning til Aqqaluk Lynges forslag omkring de indholdsmæssige så er den meget indholdsrig fordi han sagde: lad os finde på en anderledes afsætningsmulighed, f.eks. med udenrigsudvalg. Og at man derigennem kan reklamere for vores produkter udadtil. Der kan man også medtage i vurderingerne som måske Nikolaj Heinrich har medtaget i sine overvejelser. Derfor mener jeg, at forslaget ikke blot er faldet ned på gulvet men den også har givet nye ideer, som blev fremlagt her i betænkningerne. Som også skal medgå i overvejelserne. Det er blot det som jeg lige vil påpege.\nDet er meget langvarigt møde i dag, og jeg har ikke regnet med at jeg ville komme herop igen, men efter flere ordførerindlæg, så har jeg fundet behov for at komme igen.\nMed hensyn til mit forslag, der er dateret den 19. juli 1993 har jeg lavet en overskrift omkring nedsættelse af en kommission til undersøgelse af grønlandske produkter.\nJeg har ikke nogen begrundelser omkring aktieselskaberne eller Royal Greenland A/S, men min forslag går meget ind på disse forhold.\nLad mig udtale at med hensyn til Kaj Egedes og Pavia Nielsens udtalelser, dem forstår jeg fuldt ud. Pavia Nielsen sagde at i og med at fisken er væk samt at der har været dårlige forhold i udlandet omkring afsætning at det som Royal Greenland har opnået ellers kunne have været bedre. Det ligner dog det som jeg har haft som begrundelse i mit forslag.\nOmkring valutaforholdende i verden og hvis det stadig bliver forværret og at vores eksport og indtjening derfra forbliver faldende, så vil den nuværende ordning være det at man giver til fiskerne, det vil dale hele tiden. Til sidst vil der ikke være noget at give til fiskerne.\nFiskeriet vil dø til sidst i og med at vi vil bibeholde aktieselskabsformen. Produktionen har vi fået undesøgt meget nøje, d.v.s. KNI. Og den undersøgelse sagde, at hvis man omstrukturerede således, så vil det grønlandske samfund spare omkring 300 mio. kr.\nDenne analyse har haft et godt udlæg, også fordi vores eksport er af så stor betydning. Vi må lave en meget nøje undersøgelse og analyse for at finde ud af, hvordan vi kan bane vejen for en bedre afsætning.\nDet er netop det som jeg har essensen i vores forslag, som kan være til gavn for samfundets indtjening. Til det der blev sagt med hensyn til Johan, så er det kun rejerne som jeg fokuserer på når man diskuterer omkring fiskeriet.\nMen de forskellige fisk som bliver produceret her i landet, det er det som jeg har baggrund i. Det er korrekt at fangernes indtjening i de nævnte ikke næsten har været uændrede. På den anden side så kan man ikke komme uden om omkostningerne også er steget. Fangernes egen indtjening er også blevet mindre.\nJeg håber, at jeg kan komme med en afsluttende bemærkning. Først har jeg lagt mærke til, at man ikke er imod, at vi her i Grønland omkring vores egne produkter, at vi på flere lokaliteter er igang med en forbedring og mere planlægning. Det er man ikke imod og man bør fortsat udbygge dette.\nMed hensyn til sælskind, der mener jeg at partnerne mellem Great Greenland og KNAPK at disse forretninger ikke skal køre det for langt ud. Vi skal give dem mulighed for at lave deres egne forretninger men vi skal opnå forbedret kvalitet og kursus og kontakten mellem aftagere og modtagere af sælskind.\nEndelig også at kvaliteten skal udbygges og forbedres således, at vi kan opnå udfra et forbedret produkt og selvfølgelig med hensyn til en bedre eksport. Det skal man sørge for. Det er mange ting der er blevet fremdraget her omkring sælskindsindhandling og salg af sælskind.\nMed hensyn til i dag så er det meget vanskelige transportforhold, jeg mener at der nok er sket forbedring af transportforholdende i og med der er blevet etableret flyrute til Avanerssuaq.\nTil sidst skal jeg udtale, at med hensyn til Great Greenland konto og indhandlingstilskuddene er adskilt. Der er forskellige konti. Det er blot administrationen omkring indhandling af sælskind samt driften af Great Greenland. Det betales under et.\nSelvfølgelig hvis man kan formindske priserne i transport og administrationen, så vil fangerne få mere for deres indhandlinger\nMed hensyn til betænkning fra udvalget har jeg forstået at Landstinget samles omkring dette. Og at man samles omkring sælskind og at man gerne vil have at sortering og udbetaling skal foregå lokalt, der vil jeg komme med en præcisering fordi Landsstyret ikke nævnte det i sin konklusion.\nMen selvfølgelig nævnte vi også at udvalget har indstillinger til Landstinget, og at der også sker en kvalitetssortering. Fra udvalget skal vi sige, at næsten samtlige ting som blev udtalt i udvalgsmøderne, det blev gentaget her i mødet. Men vores betænkning er den man samles omkring af alle.\nJeg håber det ikke skal misforstås, at den omtalte kursusvirksomhed og oplæring finder sted i hjemkommunerne , samtidig at herunder skal foretages vurdering af disse. Det er ikke ensbetydende med, at disse tiltag skal ske i morgen, men disse ordninger vil blive afviklet fremover.\nSåledes er man igennem med pkt. 44 hvor Handel- og Industriudvalgets betænkning har været debatteret længe. Nu kan man blive færdig. Jeg vil gerne foreslå at man lige bytter om på rækkefølgen af dagsordenens punktere således, at vi tager punkt 50 nu.


Storbritannien nærmer sig økonomisk tilbagegang. Væksten aftog kraftigt i 4. kvartal med fald i aktiviteten i både byggeri og industri. Siden nytår er usikkerheden om et hårdt Brexit tiltaget og et direkte fald i den samlede aktivitet kan ikke udelukkes.\nBrexitkæmperen Nigel Farage er igen på krigsstien med ønsket om en ultrahård Brexit. Britiske virksomheder og økonomi betaler nu prisen. Fold sammen\nMandag d. 11. februar 2019, kl. 11.39\nBritisk økonomi gik ud af 2018 med røde tal over hele linjen. Væksten i den samlede økonomi aftog til 0,2 pct. i forhold til 3. kvartal. Samtidig viser månedsindikatorer, at afmatningen er tiltaget mod slutningen af året med et direkte fald i december.\nDet var som så ofte i Storbritannien servicesektoren, der leverede et positivt bidrag til den økonomiske aktivitet, mens produktionen faldt kraftigt i både byggeriet og industrien. Boligbyggeriet leverede et negativt bidrag til den økonomiske aktivitet for første gang siden 2013. Industrien er blandt andet ramt af lavere global efterspørgsel efter biler, men samtidig betyder Brexit, at producenterne har skåret mere i produktionen i Storbritannien end andre steder.\nEndnu et krisetegn på britisk økonomi er erhvervsinvesteringerne. Faldet er accelereret i løbet af året og var i 4. kvartal fire procent lavere end året før. Det reducerer ikke kun den økonomiske aktivitet her og nu, men reducerer også produktionskapaciteten i britisk økonomi fremadrettet.\nDen kraftige afmatning og ikke mindst faldet i erhvervsinvesteringerne kom på et tidspunkt, hvor der var stigende usikkerhed om risikoen for et hårdt Brexit, men dog stadig en vis optimisme. Britisk erhvervsliv har ikke fået en afklaring, tværtimod tyder meget på, at spørgsmålet om »deal or no deal« først falder på plads i sidste øjeblik. Derfor er det nu tid til panik.\nImporten er givetvis eksploderet i januar i takt med, at både private og offentlige myndigheder har fyldt lagrene. Men samtidig må man forvente, at udlandet er tilbageholdende med at lægge ordre i Storbritannien. Det er ikke kun EU, der ikke kender de fremtidige forhold: langt de fleste lande, som EU har handelsaftaler med, har endnu ikke lavet en aftale med Storbritannien om, hvordan man skal handle fremadrettet. Indeværende kvartal kan meget vel give det største fald i britisk økonomi siden finanskrisen.\nUlrik Bie er Berlingskes økonomiske redaktør\nSkilsmissen er den nemme del – hvad med handel?


Dangaard Coaching & Consulting\n- finder dit potientiale\nSports Coaching til børn\nBog: Børn og elitesport\nLektørudtalelse - Bog\nDet kan du bruge en Coach til\nVærktøjer til coaching\n..:: Vælg ::..Webshop\nLev det liv du ønsker….\nVelkommen til dette første nyhedsbrev fra Dangaard Coaching & Consulting, som du modtager, fordi du på et tidspunkt har tilmeldt dig dette. Hvis du ikke synes, at indholdet giver nogen mening eller giver dig noget af værdi, kan du til enhver tid afmelde dig, som modtager af disse nyhedsbreve.\nJeg håber du har haft en god sommer og er fuld af energi og fornyede kraft, til at tage fat på et godt liv.\nI dette nyhedsbrev vil jeg fortælle dig lidt om tankens kraft og hvilken betydning, den kan have, for det liv du lever. Ønsker du at leve et anderledes liv, skal du måske tænke anderledes end du gør i dag?\nDet er dig der bestemmer, hvordan dit liv skal leves. Du har et valg!\nDu får også en lille øvelse, der måske kan vise dig, hvorledes tankens kraft påvirker din måde at opleve og føle tilværelsen på. Der er ikke noget der er rigtigt eller forkert. Det eneste der kræves af dig er, at du er åben og ærlig mod dig selv.\nHar du nogensinde tænkt over, at det du føler og tænker, ofte bliver til den virkelighed du lever i?\nAlt hvad der sker i din ydre verden, er et produkt at dine egne tanker og følelser.\nDine tanker, bliver til ord\nDine ord, bliver til handling\nDine handlinger, bliver til vaner\nDine vaner, former din karakter\nDin karakter, bliver din skæbne\nDu kan lære at kontrollere dine følelser og tanker og dermed ændre din skæbne. Store ord, men det er sandt, hvis du tror på det!\nJamen hvordan gør jeg det så, spørger du nok. Det kommer vi til..\nPrøv ikke at tænke på farven gul – UPS….\nDet gik vist ikke så godt. Jeg vil vædde på, at du tænke på farven gul, selvom jeg sagde, at du netop ikke skulle tænke på farven gul. Har jeg ret?\nHjernen er nemlig sådan indrettet, at den gør hvad den får besked på, men hjernen kan ikke skelne mellem hvad den skal og hvad den ikke skal, ligeså kan hjernen ej heller skelne mellem positive og negative tanker.\nDu har måske prøvet at være på slankekur og tænkt på at du f.eks. ikke må spise chokolade. Hvad sker der, ja rigtigt…. du tænker på den chokolade du ikke bør spise- og så spiser du måske chokoladen alligevel. Et enkelt stykke chokolade kan jo ikke skade!\nEller måske du vil holde op med at ryge? Jeg tror de fleste, som har prøvet på, at holde op med at ryge, tænker på cigaretter konstant og langt de fleste begynder at ryge igen – en enkelt cigaret kan jo ikke skade, eller? Måske du er standhaftig, men jeg vil vædde på at du lider og på et tidspunkt er du igen ryger.\nJeg har selv prøvet det rigtig mange gange og hver gang jeg er ’faldet i’, har jeg efterfølgende haft en rigtig øv følelse. Kender du det?\nSå vær varsom med, hvad du tænker!\nVil du eksempelvis holde op med at ryge, så spørg dig selv, hvorfor du vil holde op og hvad det vil give dig at være ikke ryger. Du vil måske gerne være sund, leve længere, spare penge eller noget helt andet.\nDet du har fokus på er det du får, både det negative, men også det positive. Nu tænker du måske, jamen hvad gør jeg så, når jeg eksempelvis får negative tanker? Så skal du skynde dig at tænke på, hvad det er du vil have i stedet for.\nBliv bevidst om dine følelser og dine tanker. Stop op næste gang du får en negativ tanke eller følelse og spørg dig selv, hvad du gerne vil have i stedet for. Prøv det – du ved, øvelse gør mester!\nNogle mennesker kan nu godt blive lidt bekymrede og bange for, hvis de har for mange negative tanker, men fortvivl ikke. Der langt mere kraft og energi i de positive tanker(op til 100 gange mere) end i de negative tanker.\nEn anden lille øvelse jeg vil demonstrere for dig er følgende: Luk øjnene og tænk på et brændende ønske du har. Noget som er realistisk og indenfor din egen kontrol … ønsk at det vil ske ……………………………… vent med at læs videre til du har tænkt på dit ønske ……..\nEks jeg ønsker at tabe mig 10 kg, eller noget helt andet, hvad som helst.\nÅbn øjnene og mærk efter hvordan du tænker og føler lige nu.\nOkay… Luk så øjnene igen og forvent nu, at dit ønske nu rent faktisk også sker.\nTænk på at det allerede er sket! Visualiser det, dvs. forestil dig det.\nÅbn øjnene og mærk igen efter, hvordan du tænker og føler, omkring det du forventede.\nJeg hører ofte fra folk jeg coacher, at når de udfører denne øvelse, er deres oplevelse mere virkelig og mere powerful, når de forventer noget, end når de blot ønsker sig noget. Når du ønsker noget, opstår der ofte tanker, som er forvirrende og måske ligefrem modarbejder dig. Eks. Jeg vil gerne tabe mig, men straks tænker du, ’det er for besværligt’, eller ’jeg har ikke tid’, eller noget helt tredje. Når du forventer noget bliver dine tanker straks mere fokuseret på dit mål og du føler dig mere klar og målrettet.\nKunne du mærke forskellen? Det er jeg sikker på du kunne.\nDu har netop fået bevis for at du selv kan styre dine tanker. Så hvorfor så ikke benytte sig af dette, til at leve det liv, som netop du ønsker? Hvorfor vente til i morgen eller i næste uge, hvis du kan starte i dag?\nJeg vil opfordre dig til at bruge blot 5-10 min hver dag i en uge eller 14 dage (gerne mere) og se hvordan du selv kan bestemme din skæbne.\nHvis du har lyst må du meget gerne skrive en mail til mig og fortælle hvordan det går og hvilke erfaringer øvelserne har givet dig. Du er også meget velkommen til, at stille mig spørgsmål, hvis der er noget du er i tvivl om, eller der er noget du blot vil have uddybet lidt mere. Dette er ganske gratis.\nØnsker du personlig coaching står jeg naturligvis også til din rådighed. Priser på personlig coaching og yderligere informationer, kan du finde på www.birgittedangaard.dk\nAlt hvad du skriver til mig, vil naturligvis blive behandlet fortroligt. Du kan skrive til mig på mail@birgittedangaard.dk eller via min hjemmeside www.birgittedangaard.dk\nDu er velkommen til at sende dette nyhedsbrev videre til dine venner, bekendte, kollegaer, familie, ja til alle, som du synes fortjener, at leve det liv de ønsker.\nCertificeret Life & Business Coach\nV/ Birgitte Dangaard\nCVR nr.: 3333 6012


Hvor meget magt skal PET have i fremtiden? Og hvilke kontrolmuligheder skal der være for at kigge den hemmelige tjeneste efter i sømmene? Evaluering af PET-loven kridter banen op mellem PET på ene side og juraeksperter på den anden.\nInden længe starter forhandlingerne op om en revidering af PET-loven: Politiets Efterretningstjeneste vil bruge de nye teknologiske muligheder for at masseindsamle data. Mens Institut for Menneskerettigheder kræver mere kontrol.\nml@arbejderen.dk 17. juni 2022 | 06:48\n17. juni 2022 | 06:48\nKontrollen med Politiets Efterretningstjeneste (PET) skal skærpes.\nSådan lyder opfordringen fra Institut for Menneskerettigheder og den uafhængige retspolitiske tænketank Justitia i deres input til den længe ventede 63 sider lang evaluering af Lov om Politiets Efterretningstjeneste, som Justitsministeriet har udarbejdet.\nEvalueringen skal danne udgangspunkt for politiske forhandlinger om, hvorvidt PET-loven skal ændres. Og politikerne får nok at forhandle om.\nEvalueringen ridser de forskellige synspunkter op: På den ene side kræver PET flere magtbeføjelser – og på den anden side kræver menneskeretseksperter mere kontrol og klare grænser for PET’s overvågning.\nMenneskeretsinstitut: Brug for opstramninger\nInstitut for Menneskerettigheder går så vidt som til at kalde det “tvivlsomt, om det eksisterende tilsyn med efterretningstjenesterne lever op til Danmarks menneskeretlige forpligtelser”.\nDerfor er instituttet ikke i tvivl: Den nuværende PET-lov er alt for upræcis og skal skærpes.\n– Efterretningstjenesternes hemmelige overvågning risikerer at føre til vilkårlige og meget intensive indgreb i borgernes ret til privatliv. Når efterretningstjenesternes beføjelser er fastsat i generelle og vage vendinger, er det desuden vanskeligt for tilsynet at kontrollere, om efterretningstjenesterne rent faktiske holder sig inden for stregerne, siger forskningschef på Institut for Menneskerettigheder og ekspert i kontrol med efterretningstjenester, Pernille Boye Koch.\nDen nuværende lovgivning giver PET ret til at indsamle alle oplysninger om danskerne, der “kan have\nbetydning for tjenestens virksomhed”.\nHerudover kan PET kræve, at offentlige myndigheder videregiver personlige oplysninger om danskerne, hvis PET\n“vurderer, at oplysningerne må antages at have betydning”, som det hedder i den nuværende PET-lov.\nArbejderen har tidligere beskrevet, hvordan kontroltilsynet flere gange har taget PET i – ulovligt – at gemme oplysninger, der burde have været slettet.\nTilsynet med Efterretningstjenesterne har tidligere kritiseret PET for i et “ikke ubetydeligt omfang” at have brudt lovgivningen om, at personoplysninger skal slettes, når de ikke længere bliver brugt i PET’s arbejde.\nTilsynet har også kritiseret PET for uberettiget at have behandlet personoplysninger i 13 sager alene i 2019.\nStækket kontroltilsyn skal have flere tænder\nSamtidig regulerer den nuværende PET-lov kun en mindre del af PET’s virksomhed – nemlig PET’s behandling af personoplysninger.\nResten af PET’s overvågningsvirksomhed – eksempelvis brug af agenter og meddelere – er ikke reguleret af loven.\nInstitut for Menneskerettigheder kræver, at Tilsynet med Efterretningstjenesterne (TET) får ret til at kontrollere alle dele af PET’s arbejde, så borgerne og samfundet bliver sikret en uafhængig og effektiv kontrol med hele PET’s virksomhed.\nDesuden må Tilsynet med Efterretningstjenesterne ikke foretage dybdegående undersøgelser og eksempelvis afhøre PET-ansatte under vidneansvar – sådan som eksempelvis det norske kontroltilsyn har mulighed for.\nI Danmark har kontroltilsynet i dag kun mulighed for at komme på tilsynsbesøg og eksempelvis interviewe PET’s ansatte.\nI Norge og Sverige – hvor kontrollen er langt mere effektiv – er efterretningstjenesterne flere gange blevet afsløret i ulovlig rumaflytning og ulovlig indhentning af chatbeskeder.\nMen i Danmark har tilsynet ikke ret til at foretage den slags undersøgelser.\n– Vi anbefaler, at tilsynet skal kunne kontrollere efterretningstjenesternes samlede virksomhed, som man kan i Norge, Sverige og Nederlandene, siger Pernille Boye Koch.\nHerudover skal Tilsynet med Efterretningstjenesterne kunne træffe bindende afgørelser for PET og ikke blot komme med henstillinger, mener Institut for Menneskerettigheder.\n– Tilsynet med Efterretningstjenesterne har ikke beføjelser til at pålægge efterretningstjenesterne at slette oplysninger, som de behandler i strid med lovgivningen. Hvis tjenesterne ser stort på tilsynets udtalelser, lander udtalelserne hos justitsministeren, hvor kritikken risikerer at strande, forklarer Pernille Boye Koch.\nJustitsministeriet ser ingen grunde til stramninger\nMen hos Justitsministeriet er der ikke den store opbakning til menneskeretsinstituttets forslag til stramninger af PET-loven.\n“Justitsministeriet finder ikke, at bemærkningerne fra de uafhængige efterretningseksperter og Institut for Menneskerettigheder eller erfaringer med PET-loven i øvrigt danner grundlag for at ændre på den nuværende tilgang til reguleringen af PET’s virkemidler og metoder”, lyder Justitsministeriets reaktion på forslagene om at ændre loven, så der bliver stillet større krav til, hvornår og hvordan PET kan bruge eksempelvis agenter og behandle personoplysninger om borgerne.\nLoven om Politiets Efterretningstjeneste (PET-loven) trådte i kraft den 1. januar 2014.\nAllerede dengang advarede juridiske eksperter i Arbejderen om, at kontrollen med PET ville blive alt for tandløs.\nNy PET-kontrol mangler tænder\nDa loven blev vedtaget, måtte justitsministeren i bemærkningerne til loven love at udarbejde en rapport om erfaringerne med loven senest fem år efter lovens ikrafttrædelse.\nDet stækkede danske tilsyn er tidligere blevet kortlagt af den retspolitiske tænketanken Justitia, der i en analyse stiller spørgsmål ved kontrollen med PET.\nTilsynet med Efterretningstjenesterne består af fem medlemmer samt et sekretariat på ni årsværk og havde i 2020 driftsudgifter på 10 millioner kroner.\nTilsynet skal med sine begrænsede ressourcer kontrollere både Politiets Efterretningstjeneste (PET) og Forsvarets Efterretningstjeneste (FE). Alene PET havde i 2020 et budget på 890 millioner kroner.\nPET kræver adgang til “meget store datamængder”\nPET har også afleveret sine input til evalueringen.\nPET henviser til et “stadigt mere komplekst trusselsbillede og nye politiske forventninger til, hvilke opgaver PET som indenrigsefterretningstjeneste skal kunne løse”.\nFor at kunne løse denne opgave kræver PET adgang til “effektivt at indsamle og analysere meget store datamængder, herunder genkende og forudse mønstre og tendenser i trusselsbilledet og identificere afvigelser fra normalbilledet mv.”, lyder PET blandt andet i sine input til evalueringen.\nOg i Justitsministeriet bliver der lyttet til PET’s ønsker om flere magtbeføjelser til at indsamle og analysere store datamængder.\n“Justitsministeriet deler tjenestens synspunkt om, at bl.a. den stigende kompleksitet i trusselsbilledet har medført, at PET i højere grad end tidligere forventes at være i stand til at levere bredere efterretningsanalyser og tegne et rettidigt, præcist og fyldestgørende efterretningsbillede. Justitsministeriet deler på den baggrund også PET’s opfattelse af, at det bør overvejes, om udviklingen i PET’s efterretningsmæssige virke skal afspejles i PET-loven”, skriver Justitsministeriet blandt andet i evalueringen.\nAdvarer om nye magtbeføjelser til PET\nInstitut for Menneskerettigheder advarer om at give PET endnu flere magtbeføjelser til at indhente og analysere meget store datamængder.\nOgså formand for Retspolitisk Forening, advokat Bjørn Elmquist advarer om at give PET mere magt.\n– PET forsøger med næb og kløer at forsvare og bevare de magtmidler, som tjenesten har fået, og forsøger at undgå enhver form for uafhængig og demokratisk kontrol – og kræver endda samtidig sine magtbeføjelser udvidet og flere ressourcer. PET henviser til, at vi lever i en meget farlig verden med et komplekst trusselsbillede, hvor det er nødvendigt at gøre brug af alle teknologiske muligheder for overvågning, og at det er nødvendigt at holde sine arbejdsmetoder skjult for offentligheden. Den slags toner hører vi normalt kun i undertrykkende regimer, siger Bjørn Elmquist til Arbejderen.\nI stedet for mere magt til PET mener han, at der er behov for mere kontrol med PET.\n– Det uafhængige PET-tilsyn efterlyser meget tydeligt flere beføjelser i sine bemærkninger til evalueringen. Tilsynet skal have mulighed for at indføre sanktioner over for PET, hvis PET – som det har været tilfældet – igen og igen sidder tilsynets kritik overhørigt af eksempelvis manglende sletning af personoplysninger, eller hvis PET overvåger borgere på et for tyndt grundlag.\nDet er Justitsministeriet, der – med input fra blandt andre Institut for Menneskerettigheder, Justitia, to uafhængige udenlandske sikkerhedseksperter med baggrund i den norske og britiske efterretningstjeneste, PET og Tilsynet med Efterretningstjenesterne – har udarbejdet evalueringen.


At der i visse kommuner fortsat gennemføres såkaldt personrettede tilsyn - uden at den tilsynsførende overhovedet møder den pågældende - var noget af det, tilhørerne ved de fem Socialtilsyns Folkemøde-arrangement kunne få med sig hjem. Undrende eller ej.\nMødet satte først og fremmest spot på de tilsyn, som de omkring halvandet år gamle socialtilsyn har gennemført med plejefamilier, døgntilbud for børn, voksne, handicappede og psykisk syge. Og netop det personrettede tilsyn er fortsat et kommunalt ansvar - med tilsvarende forskelligt niveau.\nAt der samtidig er meget at komme efter på de i alt 8.931 tilbud, der falder inden for de nye statslige tilsyns opgave, står klart. Tilsyn, der vel og mærke nu fungerer 'uden kammeraltlige relationer', som det blev fremhævet af socialrådgiver-repræsentanten Niels Christian Barkholt.\nTilsynschef Ulla Bitch Andersen fra Socialsyn Midt i Silkeborg, lagde ikke skjul på, at de tilsynsførende ser eksempler på borgere, hvor tilbuddet bærer præg af opbevaring - ingen handleplaner og ingen instrukser fra den betalende kommune, der ofte hiver 100.000-150.000 kr. op af lommen om måneden, uden den store lyst til at instruere botilbuddet i, hvad de bør gøre for at få borgeren til at kunne fungere samfundet igen.\nMeget bureaukrati og dokumentationspres, der tager tiden, fik fra fagforeningsside skylden for den lave kvalitet, mens brugerorganisationer pegede på manglende forhandlinger af priser, dårligt gennemført visitation og en holdning, der mindede om 'ude af øje - ude af sind, som Ole Riisgaard fra landsforeningen SIND udtrykte det.\nGentagne konstateringer af, at kommunerne ikke udarbejder handleplaner, laver dem for løse eller ikke sender dem med borgeren til tilbuddet. Samt at der på bostederne ikke for alvor følges op på handleplaner - eller blot noteres almindeligheder i de pågældende it-systemer - førte til flere spørgsmål fra salen om, hvad de travle ansatte på botilbuddene egentlig skal gøre.\n- De skal skrive om de små ambitioner og udviklinger i hverdagen - tabe sig fem kilo, turde tage bussen, stoppe rygning - den slags, understregede Ulla Bitch Andersen. Hvis de ansatte skriver om de ønsker, planer og resultater, så er vi langt.\nHendes kollega fra Socialtilsyn Hovedstaden, Mie Andresen, rammede debatten ind ved at afprøve et synspunkt om, at lige nu er der kommet gang i proces om at få fokus på effekt, kvalitet og dokumentation ude på tilbuddene - og at tilsvarende processer måske skal i gang, når det gælder myndighederne - altså rundt om i de kommunale socialforvaltninger. For der er netop mange eksempler på mange kommuner, hvor indsatsen lykkes - bare slet ikke i alle.


19. september 2014 - 18. januar 2015\nHenry Heerup er kendt som en folkets kunstner med stor kærlighed til symbolik, farve og fantasi. Igennem et langt liv skabte han ikoniske værker om menneskets glæder og sorger. Mange kan i dag opleves på store danske museer som led i fortællingen om den etablerede kunstner Heerup. Men også Heerups unge år var af stor betydning for hans billed-og formunivers. Hvordan opstod f.eks.Heerups karakteristiske streg? Hvilke afgørende bekendtskaber gjorde han på Kunstakademiet, og hvordan fandt han sin særegne stil i tidens markante danske kunstmiljø?\nVær med når Heerup–De unge år undersøger begyndelsen på Heerups kunstneriske levebane og fortæller historien om hans søgen efter identitet, stil og frihed. Med afsæt i eget liv og udseende skabte Heerup livet igennem en lang række selvportrætter og elskede figurer som indianeren, narren og nissen. De mange selvbilleder har stadig stor relevans i dag, hvor børn og unge iscenesætter deres egen unikke stil eller personlighed – i familien, samfundet eller på de sociale medier.\nHeerup Museum stiller i efteråret 2014 skarpt på Heerups mange former for selviscenesættelse. Vi dykker ned i fortællingen om en original kunstner, hvis livsværk inspirerer og udfordrer os på fantasi, farver og følelser, og der lægges op til, at på Heerup Museum må vi gerne lege. Nissen var en af de figurer, Heerup ofte brugte i sine værker, blandt andet som repræsentant for fantasien.


Fra Vindetreet - Sogeskrift for Vindafjord - 1998\nDette stykket er henta frå det danske tidskriftet "Illustrere t Tidende" nr. 189 -10. mai 1863. Bladet fekk soknepresten i Skjold tilsendt i 1992 frå den 22 år gamle Gunhild Johanne Clarkfeldt frå Tåstrup i Danmark. Ho skreiv at ho i mange år hadde hatt som hobby å samla på "gamle reklamer, samlermærker, skrifter, blad e etc.". Ho måtte i 1992 "udstykke samlingen", og hadde "en eller anden ide om, at netop denne gamle artikel burde finde sig i Norge, og på den rette pladsen".\nOm "Illustreret Tidende" gav ho desse opplysningane:\n"Illustrere t Tidende" udkom fra 1859 til 1924. Tidsskriftet var indrettet efter mønster af Illustrite Zeitung, og formålet var ugentlige beretninger om vigtige begivenheder og nutidens personligheder, noveller, fortællinger, rejseskildringer samt meddeleiser henhørende under videnskab, litteratur, kunst og industri. For litteraturen har Illustreret Tidende haft stor betydning som rugekasse for unge talenter. Tidsskriftets righoldige og ofte meget aktuelle billedstof har meget stor kulturhistorisk interesse."\nKnud Baade var fødd i Skjoldavik i 1808. Faren var sakførar og heitte Andreas Baade. Mora heitte Johanne Margrethe Magnus, og var dotter til skjoldapresten Morten Henrich Magnus. Knud Baade er som kunstmålar særleg kjend for måneskinnsbileta sine. Lars Hertervig henta ved starten av målarkarriera si inspirasjon i bileta til Baade. Artikkelen om Baade som "Vindetreet" her gjengir frå "Illustrere t Tidende", var skriven "tildeels efter hans egne Optegnelser".\nDe sørgelige Forhold, hvorunder den bildende Konst i lang Tid har maattet virke her i Norden, have til forskjellige Tider tvunget Konstens Udøvere til at gaae i Landflygtighed for at søge Omgivelser, der, paa samme Tid de indvirkede befrugtende og udviklende paa Tanken, lode Mennesket komme til sin Ret. Det er ikke nogen opmuntrende Tanke, at Livet i Norden, som i saa mange Retninger egner sig til at frembringe Konstnere, ikke har Evne til at skaffe disses\nTalent tilstrækkelig Virkekreds, men vi maae glæde os over, at saamange af vore Store have havt Mod og Kjærlighed nok til at foretrække Livet i Fædrelandet for Livet i Verden; med dobbelt Interesse bør vi tage os af disse, medens vi glæde os over dem, der lide i den store Verden skaffe Fædrelandets Navn en evig Glands. Men ere Konstnernes Vilkaar end sørgelige i Danmark, saa ere de dog i Norge langt kummerligere; den norske Konst er først skabt i de sidste Aartier, og hvorledes skulde den vel allerede have kunnet skaffe sig en saadan Indgang i det kraftige, raae Folk, som er nødvendig for at Konsten og Konstneren ret skulle kunne trives? Vi sigte ikke blot til den reent materielle Side af Sagen - og den er dog sandelig ikke uvæsentlig; thi Konstneren trænger ligesaa meget til et Marked, som til et Publicum - men Konstnerens Virksomhed er betinget af et stadigt Studium, et stadigt aandeligt Samliv med Beslægtede og et stadig Liv i Konsten. Det kan Norge endnu ikke byde, og derfor falder det heelt naturligt, at de norske Malere og Billedhuggere enten for bestandigt eller dog for lang Tid drage sydpaa for at finde disse Vilkaar, de eneste, hvorunder de kunne virke med Frihed.\nEn af de norske Malere, der saaledes har exileret sig, er Knud Baade. Hans Navn er ikke meget kjendt her, saalidet som hans Arbeider, men det vil neppe fortryde vore Læsere at gjøre Bekjendtskab med en Konstner, hvis Malerier høre til de stemningsrigeste, vor Tid har at opvise.\nBaade er født i Skjolds Præstegaard, Stavanger Amt, den 28de Marts 1808. Hans Fader var dengang Sagfører, og en Sagfører paa Landet i Norge med ni børn, som han havde, er ikke saaledes stillet, at han kan skaffe dem en Opdragelse, som nøie svarer til deres Evner; det gik derfor som det bedst kunde med Skolelærdommen, Faderen lærte Børnene at skrive og regne, og Moderens Fader, Provst Magnus i Skjold, underviste dem i Begyndelsesgrundene sammen med sine egne Børn. Skoletvangen var saaledes ikke trykkende, og Knud havde Tid nok til paa egen Haand at gjøre sine Studier og ungdommelige Forsøg i Malerkonsten; disse have vel neppe været noget Overordentligt, men dog altid nok til at Faderen - kun lidet stemmende med Fædrenes almindelige Fremgangsmaade - tænkte sig Muligheden af et medfødt Anlæg hos Knud, og i hans femtende Aar sendte ham til Bergen, for at han videre kunde uddanne sin Tilbøielighed - thi Andet og Mere var det ikke. I Bergen fandtes dengang kun een Konstner, en Maler, hos hvem Knud blev sat i Huset for at lære at tegne og male, men Læreren tog sig ikke af ham og Knud blev derfor kjed af sit Ophold, og forlod ham allerede efter nogle Ugers Forløb. Den unge Konstner blev imidlertid ikke forknyt herover, han arbeidede paa egen Haand, malede Portraiter og optog Prospecter, og udviklede i det Hele en Fingerfærdighed, som lagde den første Grund til hans Fremtids Lykke.\nHans Farbroder, der levede i Stavanger som Skibscaptain, havde paa en af sine Reiser bragt noget Snurrepiberi hjem med fra London; navnlig en lille Flaske med en Garnvinde i, som i Stavangerske Kredse ansaaes for noget heelt Vidunderligt; vor Knud saae den og gjorde den efter, satte Variationer paa Tanken og opnaaede tilsidst, at den almindelige Opmærksornhed i Bergen henlededes paa hans smaa Konststykker og derfra paa ham selv. Consul August Konow tog ham under sin Beskyttelse, formaaede Bergenserne til at skyde en Sum Penge sammen, hjalp selv til Qg tilveiebragte saaledes et lille Reisestipendium, hvorfor Baade skulde gaae til Kjøbenhavn og ligge ved Konstakademiet.\nAtten Aar gammel kom Baade til Kjøbenhavn, blev strax optaget som Elev paa Akademiet og begyndte med Alvor sine Studier; af Akademiets Professorer nævner han med særlig Taknemmelighed Edersberg, som den, der bestandig opmuntrede ham og endog saa gav ham et talende Beviis paa sin Godhed ved i 1828, da Baade ønskede at gjøre en Tour til Christiania, uopfordret at meddele ham en meget rosende Attest om hans Flid og Forhold. Baade avancerede op i Modelskolen og var nu forsaavidt færdig, som han maatte til at male for Brødet; nær var han bleven nødt til at blive hernede, thi i Vinteren 1829 frøs han fast, som det hedder i det tydske Studentersprog, Remisserne hjemmefra udebleve, og kun ved vor danske Mæcens, vor nuværende fornemste Privatmands ædelmodige Understøttelse blev Baade sat istand til i Foraaret 1829 at forlade Kjøbenhavn og reise til Christiania, hvor han fristede Livet som Portraitrnaler.\nImidlertid skete der et Omslag i hans Faders Stilling, som ogsaa skulde blive af uberegnelig Betydning for hans Retning som Konstner. Den gamle Baade blev i 1831 udnævnt til Soren- skriver i Indre Sogn, Knud fulgte med ham til det nye Hjem og blev øieblikkelig slaaet af det Storartede i Orngivelserne her. Den vilde Natur med al dens Dybde og Poesi virkede saa mægtigt paa ham, at han med hele sin Sjæls Inderlighed, uden nogen Reflection, slog om fra Portraitmaler til Landskabsmaler; det var et af disse sjeldne Tilfælde, hvor det reent Ydre griber mægtigt og bestemmende ind i Menneskets Væsen - og Baade blev i det 0ieblik Konstner istedetfor Maler. En heldig Skjebne satte ham i Stand til at udvide sine Studier over en større Deel af Norges vildeste og interssanteste Egne; en Ven tilbød ham fri Reise til Throndhjem og Ophold der, her stittede han Bekjendtskab med en Søofficeer, som skulde paa Kystopmaaling i Nordland og som gjeme vilde have en Reisekammerat som Baade; han drog da med, og den møisommelige Tour bragte hans Phantasi et rigt Udbytte.\nAaret efter denne Reise - i 1835 - traf han i Sogn sammen med den nu afdøde Professor Dahl, som saae hans Studier og opfordrede ham til at gjøre en Reise til Dresden. Baade fulgte strax hans Raad, tog til Dresden og levede der i nogle Aar, arbeide de under Dahls Veiledning, men maatte i 1839 opgive sin Virksomhed og drage tilbage til Sogn, da en Øiensygdom tvang ham til at lægge Penselen bort.\nKnud Baade (1808-1879) : Kystlandskap i måneskin, 1868. 40x67 cm. Olje på lerret. RKM.\nHer levede han i fire tunge Aar, afskaaren fra Udøvelsen af sin Konst, uvis om hvad Fremtiden vel vilde bringe; for en Maler gives der ingen sørgeligere Tilværelse end den, Baade førte i denne Tid, thi nu, da han stod Maalet nær, syntes det jo at forsvinde for ham. Men han kom sig; den norske Generalchirurg Heiberg gav ham i 1843 Lov til at bruge Øinene igjen, og Regjeringen gav ham Midlerne dertil. Med Reisestipendium drog han i samme Høst tilbage til Dresden, levede endnu noge Aar hos Dahl og flytte de saa, paa dennes Raad, til Munchen, hvor han siden 1845 har havt sit faste Hjem. Atter her maatte han i lang Tid dele de begyndende Konstneres sørgelige Lod, i en stadig Kamp for Udkommet og Navnet; han stod alene, tiden Beskytter, udenfor Cliquerne, og Ingen vilde kjendes ved ham.\nDa slog han med Et ned som et Lyn, han fuldendte et udmærket Arbeide, et Maaneskinsbillede - det, som findes gjengivet i nærværende Blad - som strax blev kjøbt at Konstforeningen i Munchen. Senere solgtes det,udført i Copi, til Prinds Luitopld af Baiern. Med eet Slag havde han skaffet sig et Navn, og nu fandt han Beundrere og Kjøbere; hans Arbeider spredtes over Tydskland, Schweitz, Holland, Belgien og England, ja indtil Amerika er hans Navn baaret - kun her i Norden er hans Pensel næsten ubekjendt, og vi læse hans Navn, tiden at vide, hvad der knytter sig dertil.\nBaades Specialitet er Maaneskinnet; han er en fuldendt Mester i at gjengive den eiendommelige, blide, romantiske Stemning, som griber Enhver paa en smuk, maaneklar Aften. Det er dette Hemmelighedsfulde, dette Vuggende, Smertestillende, denne dybe Ro, der spiller saa vigtig en Rolle i hele den nordiske Folke- charakteer, som han har forstaaet at gjøre sig til Herre over. Hans Maaneskinsbilleder er deilige, lyriske Digte.\nVi have hidtil beskæftiget os med Maleren Baade; Knud Baade giver denne Intet efter. En aaben og ærlig Charakteer, nøisom og beskeden, elskværdig og trohjertet, indgyder han Tillid og Kjærlighed hos Alle, som han træder i Forhold til. Oplært i Modgangens Skole, vedkjender han sig trofast Virgils Vers:\n"Non ignara mali miseris succurere disco."\nog Ingen har banket paa hans Dør for at søge Raad eller Daad, uden at blive hjulpen. Flere af Munchens dygtigste Videnskabsmænd tæller han blandt sine Venner, og igjennem fortrolig Omgang med dem har han udvidet sine Kundskaber over et Omraade, som ellers er den strenge Forsken forbeholdt; navnlig er han fortrolig med Naturen, med Astronomi og Physik, og han gjemmer ikke Kundskab for sig selv: altid interessant i Samtale, belærer han ikke blot sine Omgangsvenner, men søger stedse at udbrede Kundskab iblandt den Deel af Folket, som han paa sine hyppige Reiser færdes imellem. Om Sommeren gjør han jævnlig en Udflugt til Tyrol eller Schweitz, men flere Gange, navnlig ifjor Sommer, har han ogsaa besøgt sit Fædreland. Kjærligheden til Norge er endnu varm hos ham, og som god Nordbo udstrækker han ogsaa sin Kjærlighed til Danmark; med Interesse følger han vore politiske Forhold, og det skyldes ham, at mangfoldige falske Meninger og Paastande ere blevne bekæmpede og gjendrevne i en udbredt Kreds i Munchen.\nI Aaret 1861 vandt Baade Medaillen af første Classe ved den store Konstudstilling i Gens; i samme Aar befalede Kong Ludvig af Baiern hans Buste udført og opstillet i det nye PinakothekiMiinchen,iSamlingenafberømte Konstnere.


Jeg skal skrive speciale på AAU i samarbejde med Meebox! - Anders EilerAnders Eiler\nAalborg Universitets nye logo – Ad nye veje.\nDet sidste halve år har jeg kun studeret på kvart tid – ca. 12 timer om ugen – fordi vi har haft så travlt i Meebox, at jeg simpelthen ikke har kunnet rumme begge dele. Det er en ordning jeg har fået lavet sammen med universitetet, som betyder, at jeg ikke bruger så meget tid på studier her og nu, men til gengæld tager det et år længere at komme kandidatuddannelsen (det kommer jeg med nogle tanker omkring senere). Nu er jeg så nået dertil i forløbet, at jeg skal til at kigge på mit speciale til afslutning af kandidatforløbet.\nI den forbindelse har jeg fået OK til, at mit speciale-projekt kan blive lavet i samarbejde med Meebox! Det lyder måske ikke af noget særligt, men for mig er det kæmpe stort! Det betyder, at jeg kan få lov til at bruge et helt (måske halvandet) år på at fordybe mig i et emne, som interesserer mig og som samtidig er aktuelt og relevant for min virksomhed! Det kunne ikke være bedre!\nDet præcise fokusområde for specialet er endnu ikke fastlagt. Det skal jeg have defineret med min vejleder i slut august/start september. Men jeg ved, at det kommer til at være indenfor softwareudvikling og med fokus på udviklingsprocesser. Jeg kommer formodentlig også til at tage del i hans forskning indenfor værdiskabende softwareudvikling, som skal forsøge at opsætte nogle metrics for, hvornår og hvordan softwareudvikling er værdiskabende for en virksomhed eller kunde med udgangspunkt i Essence.\nVed at have fokus på udviklingsmetoder har jeg samtidig et håb om, at det vil gøre mig til en bedre projektleder indenfor softwareudvikling. Især projektledelse finder jeg også rigtig spændende, så de kompetencer håber jeg også at kunne styrke i forløbet. På 9. semester har jeg bl.a. tilmeldt mig et valgfrit kursus om netop projektledelse i al almindelighed.\nBlog om forløbet\nJeg har oprettet en kategori som hedder “Master Thesis”, hvor jeg planlægger løbende at blogge om mit speciale, forløbet, forskningen og ikke mindst produktet der skal laves. Jeg er stadig i tvivl om, hvorvidt jeg skal gøre denne del af bloggen på dansk, engelsk eller begge dele (jeg har allerede spurgt g+ og twitter, men gode råd er også velkomne her). Lige nu hælder det mest til, at jeg bare fortsætter på dansk.\nDet primære produkt af forløbet bliver det stykke software jeg kommer til at udvikle samt den rapport, som dokumenterer hele forløbet samt mine fund undervejs. Bloggen bliver sekundær i forhold til disse, men min forventning er stadig, at den kommer til at indeholde nogle spændende indlæg om de ting, som jeg opdager og lærer hen ad vejen.\nDet er stadig lidt for tidligt at afsløre alt for mange detaljer om produktet, men jeg sige følgende om det:\nDet er (naturligvis?) relateret til mit arbejde i Meebox.\nDet vil vende op og ned på webhosting som vi kender det i dag.\nDet er nytænkende, innoverende og skide smart!\nDet bliver udviklet fra bunden, og jeg har endnu ikke set nogle europæiske virksomheder som tilbyder noget løbende.\nVed at lave dette produkt/projekt i samarbejde med Meebox, og ved at koble det sammen med ekspertisen i IS (Information Systems) gruppen på AAU, med fokus på softwareudvikling og værdiskabende softwareudvikling, er jeg overbevist om, at det ikke kan gå helt galt. Faktisk har jeg en idé om, at det kan blive rigtig godt!\nSom sagt komme alle indlæg som omhandler mit forestående speciale-studie til at ligge i “Master Thesis” kategorien (ude til højre), så følg med hvis du er interesseret. Der er ikke så meget mere at fortælle om det nu, men da jeg netop i dag har fået afklaret forholdene, finder jeg det oplagt at lægge ud nu. Der kommer nyt så snart jeg har det! Det bliver hammer-godt! #win\nShare maj 14, 2013\nJesper Petersen juli 5, 2013 at 07:58 Reply\nUtrolig godt indlæg!. 🙂 Håber det kommer til at gå godt med dig fremover 🙂\nkundeservice virtualisering software udvikling varnish projektledelse gigabyte blog database applicity systems oscommerce meebox vision development trustpilot Cloud apple abuse cpanel dataflytning chopin prism trello spiludvikling trustscore motivation joomla stærke passwords forretningsmodel mvc public relations ansættelse beethoven koncentration systemadministration aalborg universitet politik mail cssh iphone karma ddos usability Webhotel gode råd darkleech cloud.dk netværk overvågning project management brute-force iværksætteri single linked lists password hosting base musik produktivitet active records memory management piratkopiering php nsa it-sikkerhed datacenter dns reflection attack vision fokus produktforbedring steve jobs persondata vmware nemid jQuery cache wp-better-security dns open source programmering dk-hostmaster kontor markedsføring dns reflection cd'er speedgaming webudvikling essence domæner Webhosting ny medarbejder wordpress Skalerbarhed google analytics klassisk musik algoritmer zitcom memory allocation privatlivspolitik data interview netgroup drift fingeraftryk plesk organisering malware værdiskabende c++