Kvindebevægelser samles igen efter 20 år | Arbejderen\nI næste weekend samles de nordiske kvindebevægelser til den største ligestillingspolitiske begivenhed i 20 år. Op mod 10.000 ventes at strømme til Malmø for at diskutere kvindekamp og ligestilling.\nNina Groes, direktør i Kvinfo, var blandt talerne, da fagforeningen FOA fejrede Kvindernes Internationale Kampdag 8. marts i år. I næste weekend samle kvindeorganisationer fra hele Norden i Malmø for at sætte ligestilling på dagsordenen.\nLige nu forbereder kvindebevægelser i hele Norden den største ligestillingspolitiske begivenhed i 20 år.\nFra den 12. til den 15. juni vil op mod 10.000 kvinder og mænd strømme til Malmø i Sverige til Nordisk Forum 2014. Formålet er at udveksle erfaringer og diskutere konkret handling, som kan sætte skub i ligestillingsdagsordenen.\nVi kan få sat spørgsmål som retten til egen krop og manglende ligeløn på den politiske dagsorden.\nCharlotte Lund, Kvinderådet\nDet er første gang i 20 år, at der afholdes Nordisk Forum om kvindekamp og ligestilling. Tilbage i 80'erne og 90'erne var der store nordiske kvindekonferencer, som betød et markant løft i kampen for kvinders rettigheder.\n>> LÆS OGSÅ INTERVIEW: Ny kvindebevægelse på vej?\nDengang var det Nordisk Råd, som stod for at arrangere kvindekonferencerne. I år er det over 200 kvindeorganisationer fra hele Norden, som er arrangører. De mener, at der er brug for et kritisk eftersyn af ligestillingspolitikken.\nSvensk kvindelobby tog initiativ\nInitiativet udspringer fra den svenske kvindelobby, som sidste år samlede kvindeorganisationer fra hele Norden for at finde ud af, om der var opbakning til ideen.\nDet var der. Kvinderådet fra Danmark, der har 43 medlemsorganisationer, gik med, og det samme gjorde kvindeorganisationer i Norge, Finland og Island.\nCharlotte Lund er ansat af Kvinderådet til at koordinere arbejdet med Nordisk Forum fra dansk side.\n- Jeg har vildt høje forventninger til arrangementet. Her er en mulighed for, at vi kan få sat spørgsmål som retten til egen krop og den manglende ligeløn på den politiske dagsorden, siger Charlotte Lund.\n- Det kan virkelig rykke noget, når vi mødes så mange, der vil ligestillingen. Det kan få sat ligestilling på dagsordenen. Vi har samtidig en forpligtigelse til at undgå, at der bare bliver tale om en masse hensigtserklæringer, tilføjer hun.\n400 organisationer med\nUdover kvindeorganisationerne samler Nordisk Forum også politikere, fagforeningsfolk, andre foreninger og medier fra hele Norden. Samlet set er omkring 400 organisationer og partier involveret i arrangementet.\nDer vil være i hundredevis af forskellige debatter, workshops, seminarer og udstillinger.\n- Fra Danmark deltager alle mulige organisationer lige fra FOA og 3F til Enhedslistens kvindeudvalg og afghanske kvinder i Danmark, fortæller Charlotte Lund.\nHun fremhæver, at ikke mindst Danmark kan få stort udbytte af konferencen, fordi de andre nordiske lande er længere fremme end Danmark på en række ligestillingsspørgsmål som for eksempel barsel til mænd.\nI FOA arbejder forbundssekretær Nanna Højlund med ligestilling. Hun vil også være med på Nordisk Forum i Malmø. I hvert fald en del af tiden. Kvindekonferencen er arrangeret samtidig med det danske folkemøde på Bornholm, så hun kommer til at pendle mellem Bornholm og Malmø.\n- Jeg tror, at Nordisk Forum kan være med til at rykke ved ligestillingsdebatten, få flere med i diskussionerne og flytte de debatter, der i dag mest foregår på nettet, ud i det åbne rum, siger Nanna Højlund.\nDet koster 850 danske kroner at deltage alle fire dage. Der er nedsat pris på 550 kroner for studerende og arbejdsløse.\n>> LÆS MERE OM NORDISK FORUM\n08. mar. 2014 - 07:43 09. jun. 2014 - 16:11\nNordisk Forum 2014, med undertitlen "New Action on Women’s Rights", er en kvindepolitisk begivenhed, som afholdes i Malmø fra 12. til 15. juni 2014. Konferencen organiseres af en stribe nordiske ligestillingsorganisationer, heriblandt det danske Kvinderådet, Sveriges Kvinnolobby, norske FOKUS og finske NYTKIS.\nProgrammet for festivalen er inddelt i tre: Arenaprogrammet, det åbne program, og det nordiske program. I Arenaprogrammet er det pinger, der diskuterer: toppolitikere, kulturpersonligheder og debattører, men også hverdagshelte og aktivister. Det åbne program arrangerer de mange tilmeldte organisationer deres egne programmer: samfundsorganisationer, aktivister, små foreninger, kvindebevægelsens repræsentanter, myndigheder, virksomheder, fagforeninger og meget andet.\nDet nordiske program er hovedindholdet på konferencen og byder på 12 temaer: Feministisk økonomi, kvinder i arbejde, vold mod kvinder, miljøog klima, omsorgsarbejde og velfærdssamfund, fred og sikkerhed, politisk engagement og samfundsudvikling, ligestilling og ligestillede virksomheder, asyl og indvandring, feminismens fremtid i Norden og kvindebevægelsens organisering samt ny teknologi og medier.\nLæs mere på nf2014.org eller køb din billet her. Du kan også følge Nordisk Forum 2014 på Twitter.


7 nemme tips til OS X Lion på Mac | IT-Artikler.dk\n7 nemme tips til OS X Lion på Mac\nSelvom Apples nyeste Mac-styresystem er opgraderet til Mountain Lion, så sidder der mange brugere af det foregående system OS X Lion rundt omkring. Derfor har vi samlet 7 smarte tips, som gør din brugeroplevelse bedre.\n1. Navigation via pegefeltet\nEn markant forskel fra Windows til Mac er brugen af to fingre til navigation. Er du erfaren Mac-bruger er du muligvis vant til at anvende to fingre, når du scroller op og ned af en side. Noget nyt ved OS X Lion er måden du gør det på: når du scroller op, kører siden ned og når du scroller ned, kører siden op.\nDet er jo egentlig en naturlig måde at navigere på, men kan du bedre lide den ”traditionelle”, så åbn Systemindstillinger -> Pegefelt -> Rul og zoom -> Fjern hakket i ’Rulleretning: Naturlig’:\n2. Andre pegefelts-indstillinger\nDer er også tilføjet andre smarte måder at navigere på og de er alle sammen illustreret med en fiks lille video. Prøv at se de andre muligheder og tilpas pegefeltets indstillinger, så det passer til din foretrukne måde at navigere rundt på.\nNoget nyt ved Lion er standardfremvisningen af harddiske på skrivebordet. Hvis du savner dem – eller bare gerne vil have dem tæt på – så gå i: Finder -> Indstillinger -> Generelt -> Tjek i boksen for Harddiske og hvad du ellers ønsker på Skrivebordet:\nSidder du ikke med den største skærm (fx 13 tommer-udgaven af Mac), så er det rigtig smart, at man kan udvide til såkaldt fuldskærmsvisning af programmerne. Bruger du musen skal du klikke på de to pile i øverste højre hjørne og vupti: programmet udnytter nu skærmen fuldt ud. Skal du tilbage igen kan du føre musen op til hjørnet og de to pile fremvises igen.\nGider du ikke bruge mus, kan du anvende denne smarte tastaturgenvej: ctrl + cmd + F. Brug den både til at udvide og formindske fuldskærm.\n5. Åbn fra forhåndsvisning\nEn virkelig fiks mulighed i Mac er denne forhåndsvisning, som er blevet endnu smartere i OS X Lion. Klik på hvilken som helst fil, så den er markeret. Tryk herefter på mellemrumstasten og du vil se en forstørret forhåndsvisning af filen.\nMed Lion har du fået muligheden for at trykke i øverste højre hjørne på ’Åbn med (et givent program)’:\n6. Tjek URL’en før du åbner\nHvis du får tilsendt et link i Mail eller iChat, kan du tjekke det inden du rent faktisk åbner det i Safari (eller din foretrukne browser). Hold musen henover linket og en lille pil fremkommer i højre side. Klik på den og du får fremvist den side linket henviser til.\nEr du interesseret i at åbne siden helt, skal du blot trykke i øverst højre hjørne på: ’Åbn med Safari’:\n7. Vedhæft nemt filer i Mail\nEn længe savnet mulighed er nu blevet til virkelighed i OS X Lion: vedhæfte filer udenom Mail-programmet. Markér en fil du ønsker at vedhæfte i en mail -> højreklik -> vælg muligheden ’Ny e-post med bilag’. På den måde åbnes dit Mail-program og filen er allerede vedhæftet. Smart!\nDet var alt for smarte tips til Mac for denne gang. Har du også en iPad, kan du med fordel læse hvilken form for internet der passer bedst til tablets og hvad du skal være opmærksom på.\nDette indlæg er skrevet af Anne-Sophie Rasmussen. Anne-Sophie er til daglig skribent på Bredbåndsluppen.dk, hvor du kan finde flere gode tips og tricks til bredbånd og computere.\nSkrevet d. 22 jan 2013 - Ingen Kommentarer\nFjernskrivebord fra Mac til PC


Amtsrådets behandling af dets indkomne indsigelser og bemærkninger\n(Udvalgte dele af redegørelsen der behandler Gistrup herunder Gistrup Beboerforenings indsigelse - redigeret af Gistrup Beboerforening v/Harry Lahrmann)\nNærbaneudbygning til Universitetsområdet\nA6 - Trafikministeriet\nDet anbefales, at muligheden for nærbane til Universitetsområdet ved anvendelse af godsbanen mod Grønlandshavnen udgår, hvorimod muligheden via Sohngårdsholmsvej vil være relevant.\nB16 - Aalborg Kommune\nRetningslinie 3.3.7 "Nærbane til universitetsområdet"\nAmtets intention om undersøgelse af mulighederne for etablering af nærbane til AAU støttes. Arealreservation skal først ske som led i en samlet planlægning for universitetsområdet. Det anbefales, at den langsigtede, fremtidige betjening af universitetsområdet primært sikres via en sporbus mellem bykernen og universitetsområdet via Sohngårdsholmvej, og at der i regionplanen medtages et trace til dette, jf. Infrastrukturudvalgets anbefalinger. Desuden anbefales, at mulighederne, for at godsbanetraceet på et senere tidspunkt kan anvendes til nærbane mellem bykernen og Gistrup, undersøges.\nC15 - Gistrup Beboerforening, v/Harry Lahrmann\nOm nærbane til Universitetsområdet på godssporet til Grøndlandshavnen: Der ses positivt på en forbedring af den kollektive trafik til Gistrup, men der gøres opmærksom på, at godsbanen forløber meget tæt på en række boliger på vejene Toppen, Spiren, Elmelunden og Knuden. I den forbindelse bør man være opmærksom på eventuelle støj- og vibrationsgener for disse boliger og i fornødent omfang imødegå generne f.eks. ved støjafskærmning.\nC29 - Beboerforeningerne på Elmelunden, Knuden, Spiren og Toppen, Gistrup\nDer gøres indsigelse mod retningslinie 3.3.7 om at benytte godsbanen mod Grønlandshavnen til etablering af nærbanetrafik til Universitetsområdet og Aalborg Øst. Det begrundes i miljø- og fysiske forhold.\nMiljømæssige: Beboerne langs linien er i forvejen stærkt generet af støj fra godstrafikken. Beboelseshusene ligger kun 10-15 meter fra banelegemet.\nFysiske forhold: Det frygtes, at vibrationer fra den hyppige og konstante trafik, som en nærbane vil være ensbetydende med, medfører skade på husene. Samtlige huse er opført med byggetilla-delse fra Aalborg Kommune. Det henstilles, at en eventuel nærbane ikke benytter det eksisterende godsbanespor til Østhavnen.\nC48 - Danmarks Naturfredningsforening, Samråd for Nordjylland Amt\nAmtsrådet opfordres til at prioritere en nærbane til Aalborg Øst og universitetsområdet frem for en stikbane til lufthavnen.\nAmtsrådet prioriterer det højt at styrke den kollektive trafik til Universitetsområdet, og nærbanetog ad sporet til Østhavnen vurderes at være et af alternativerne, som bør analyseres nærmere. Illustrationen heraf på figur 3.3.1 i regionplanen skal ikke betragtes som en binding for Aalborg Kommunes planlægning af Universitetsområdet, men det anbefales, at kommunen indarbejder et tracé for en mulig jernbaneforbindelse i forlængelse af godsbanen. Aalborg Kommunes tracé for en sporbus til Universitetsområdet medtages på illustrationen i figur 3.3.1, så begge alternativer vises.\nFlere tog ad godsbanesporet vil medføre støjgener i Gistrup, men der kan formentlig etableres en støjafskærmning. Passagertog til nærbanebetjening er lettere end godstog, så støj- og vibrations-gener vil ikke få samme omfang ved passage af nærbanetog som ved godstog. Generne kan først vurderes nærmere, hvis der senere hen træffes konkrete beslutninger om nærbanebetjening. Amtsrådet deler synspunktet om, at togforbindelse til Universitetsområdet er vigtigere end til Aalborg Lufthavn.\nDet medtages i bemærkningerne til retningslinie 3.3.7, side 75, at mulighederne for at støjskærme boligerne i Gistrup skal undersøges, før etablering af nærbanen.\nAalborg Kommunes tracé for en sporbus til universitetsområdet medtages på illustrationen i figur 3.3.1. Sporbusmuligheden er allerede nævnt i bemærkningerne til retningslinie 3.3.7.\nDer gøres indsigelse mod, at Egnsplanvej på figur 3.1.1 er angivet med en linieføring som i Infrastrukturrapporten og ikke som i kommuneplanen. Linieføringen bør afklares i et samarbejde mellem amt og kommune, hvorefter den kan optages i regionplanen.\nDet er beboerforeningen bekendt, at linieføringen for Egnsplanvej i forbindelse med Aalborg Kommunes planlægning af Universitetsparken på nogle kortbilag er flyttet mod nord, så Egnsplanvej på en strækning mellem Sdr. Tranders og Gug er lagt i Sdr. Tranders Vejs linieføring. Beboerforeningen protesterer mod denne linieføring. Det er foreningens opfattelse, at Egnsplanvej bør ligge, hvor den hidtil har været placeret i Aalborg Kommunes hovedstruktur.\nC66 - Aalborg Amts Landboforening\nDer gøres indsigelser mod linieføringen af Egnsplanvej gennem Indkildedalen, da gårdene langs linieføringen vil have størstedelen af deres jord liggende syd for Egnsplanvej, og dette vil medføre, at landbrugsmaskiner ofte skal krydse vejen. Det anbefales derfor, at linieføringen ændres, så den fra Gug følger jernbanen til Lundegårdsvej og derefter syd for Landbækken til Hadsundvej. Områderne nord for Landbækken er i forvejen belastet af blandt andet højspændingsledninger m.v.\nE41 - Søren Svendsen, Gistrup\nLinieføringen af Egnsplanvej vil være til stor ulempe for den daglige drift af gården Sdr. Tranders Bygade 46, Gistrup. Vejen vil komme til at gå lige gennem jorden, og langt størstedelen af jorden vil komme til at ligge syd for vejen. Der vil opstå mange små jordlodder, og vejen vil skulle krydses flere gange daglig. Det foreslås, at vejen flyttes syd for Landbækken. Mange andre landmænd i området vil få samme problemer.\nE54 - Anette Gregersen, Gistrup (98 underskrifter)\nPå vegne af en række beboere i Sdr. Tranders gøres indsigelse mod den planlagte Egnsplanvej. Som det fremgår af en vedlagt underskriftsindsamling, er der gjort indsigelse mod linieføringen i "Strukturforslaget for Universitetsparken". Idet linieføringen nu også er foreslået i Regionplan 2001, skal underskriftsindsamlingen også ses som en indsigelse mod Regionplan 2001, idet man er helt uforstående overfor, at en ny linieføring kan optages i strid med kommuneplanen for Aalborg. Der har ej heller - i strid med planloven - været en forudgående offentlighed om linieføringen. Såfremt indsigelsen ikke imødekommes, forbeholdes ret til at påklage Amtets planlægningsprocedure.\nDer gøres indsigelse mod den planlagte linieføring af Egnsplanvej på matr.nr. 1a Gug By, Sdr. Tranders, jf. lokalplan 08012. Den planlagte placering vil medføre store gener for driften af ejendommen. Gården drives med traditionel drift samt hestepension. I forbindelse med opstaldning af heste benyttes fortrinsvis arealerne mellem den eksisterende baneføring og Sdr. Trandersvej. Hvis placeringen af Egnsplanvej gennemføres som skitseret, vil det betyde, at den kommende, meget trafikerede vej skal krydses flere gange dagligt året rundt af en halv snes heste. Med hensyn til driften af jorden vil den planlagte linieføring give unødvendig meget færdsel af landbrugsmaskiner, idet jorden mellem den eksisterende baneføring og Sdr. Trandersvej er af ens beskaffenhed, hvilket betyder, at jorden skal behandles i samme arbejdsgang. Det foreslås, at Egnsplanvejen placeres så tæt på den eksisterende baneføring som muligt.\nI forslaget til regionplan er vist linieføringen fra Infrastrukturudvalgets rapport, som revurderer den hidtidige linieføring fra Aalborg Kommunes hovedstruktur. Egnsplanvej har ikke hidtil været optaget i regionplanen. Linieføringen vurderes ikke at være endeligt afklaret med forslaget til regionplan. Amtsrådets Økonomiudvalg har besluttet, at Amtet sammen med Aalborg Kommune skal gennemføre et vejplanarbejde som opfølgning på Infrastrukturrapporten. Egnsplanvej indgår i dette arbejde, og linieføringen vil blive analyseret nærmere i den forbindelse. Disse analyser bør indgå i en offentlig høring, inden linieføringen for Egnsplanvej fastlægges.\nLinieføringen for Egnsplanvej ændres til en planlægningszone, som dækker både kommunepla-nens og infrastrukturrapportens linieføringer. Den endelige linieføring for et eventuelt vejprojekt vil dermed først senere kunne indarbejdes i regionplanen efter en ny offentlig høring, se kort i bilag 1.\nSommerhusområdet i Lundby Bakker\nD24 - Klarup Totalbyg A/S\nMatr.nr. 2ct Gistrup By, Nøvling ønskes overført til byzone fra sommerhusområde til opførelse af parcelhuse til helårsanvendelse. Området har siden først i firserne ændret sig meget - boligområdet er flere gange blevet udvidet. Ændring af området kunne være med til at afrunde Gistrup by mod skoven.\nUdlæg af sommerhusområder (Klarup Totalbyg) sker i den kommunale planlægning (lokalplaner). Ønsker om ændringer i arealanvendelsen må derfor ske på baggrund af fornyet kommunal planlægning. Forslagstilleren henvises til at kontakte Aalborg Kommune.\nE71 - Kirsten og Aage Pedersen, Gistrup\nØnske om at udvide skovrejsningsområde til at omfatte Gunderupvej 164, der ligger inden for Aalborg Kommunes "særligt følsomme vandområder".\nIndsigelsen vedrører et areal, der ligger ganske tæt på det udpegede skovrejsningsområde, som har som mål at forbedre sammenhængen fra skovene i Aalborg sydøst via Volsted Plantage til Rold Skov. Samtidig ligger arealet i et område med særlige drikkevandsinteresser. Arealet opfylder således flere kriterier for udpegning. Det vurderes, at der kan skabes en god arrondering ved at inddrage naboarealer. Udvidelsen vil stadig være af beskeden størrelse.\nPå baggrund af indsigelsen har der været foretaget supplerende høring af skovrejsningsområdet ved Aalborg syd/øst efter planlovens § 27 i perioden fra den 26. maj til den 11. juni 2001. Med hensyn til resultatet af den supplerende høring og de indkomne indsigelser henvises til underafsnit sidst i dette afsnit 5.2. Ændringen efter høringen kan ses på kortbilag i bilag 1. 179\nDer har været foretaget supplerende høring vedrørende nogle konkrete skovrejsningsområder og råstofområder med baggrund i indsigelser fra 2. offentlighedsfase og planlovens § 27. Høringsperioden forløb fra den 26. maj til den 11. juni 2001. I alt kom der 26 indsigelser, som er gengivet i det følgende fordelt på skovrejsning og råstofområder:\nUdvidelse af skovrejsningsområder\nF2 - Advokaterne Nemeth & Sigetty A/S på vegne af Frejlev Cementstøberi A/S\nIndsigerne mener, at udvidelsen af skovrejsningsområdet ved Drastrup vil være til skade for cementstøberiet, der har andre planer for anvendelsen af sin del af området. Indsigerne mener endvidere, at Amtets forslag kan have indflydelse på en kommende afgørelse af en verserende sag, som involverer Amtet og cementstøberiet som parter. Der anmodes om, at alle udpegninger m.v. i området omkring cementstøberiets ejendom stilles i bero indtil videre.\nEn del af cementstøberiets areal er udpeget til skovrejsningsområde efter afsluttet råstofindvinding, en anden del er foreslået udpeget som skovrejsningsområde. Til og med Regionplan 1993 var hele området udpeget til skovrejsningsområde efter afsluttet råstofindvinding, men i Regionplan 1997 blev det regionale råstofområde her reduceret, og i denne sammenhæng ophørte det udtagne areal også med at være skovrejsningsområde. Dette var ikke hensigten, da Amtet havde udpeget det på baggrund af en skovrejsningsplan fra Statsskovdistriktet og Aalborg Kommune. Amtet lovede derfor at rette området, så det svarede til Regionplan 1993. Ved en beklagelig fejl skete dette ikke i Forslag til Regionplan 2001, men det kom i stedet med i den supplerende høring efter indsigelser fra Statsskovdistriktet og Aalborg Kommune. Der er altså tale om, at området igen udpeges til skovrejsning.\nAf hensyn til udpegningen af sammenhængende skovrejsningsområder er det ikke muligt at undgå, at bebyggede arealer og lignende indgår i områderne, som det er tilfældet her.Det må altså betragtes som almindeligt forekommende, at boliger, landbrugsejendomme m.v. kan ligge i skovrejsningsområder. Udpegningen af arealet til skovrejsningsområde indebærer ikke restriktioner for ejerne, og den vil ikke i sig selv gribe ind i eksisterende eller fremtidige anvendelser eller tilladelser. Det vurderes, at der ikke er noget, der taler for, at den foreslåede udvidelse af skovrejsningsområdet på nogen måde vil kunne influere på de øvrige spørgsmål vedrørende området og dets anvendelse.\nIndsigelsen giver ikke anledning til ændringer, af den offentliggjorte ændring af skovrejsningsområdet ved Drastrup og Aalborg syd/øst (fra Visse mod syd) efter den supplerende høring, jf. kortbilag i bilag 1.


Tæpperenser i Sorring – Vi leverer billigt til 8641\nSkal du bruge en tæpperenser i Sorring? Vi kan levere en række forskellige varianter.\nKlik på knappen herunder for at se hvilke tæpperensere du kan vælge i mellem i Sorring.\nVi hjælper dig med at finde den rette tæpperenser i Region Midtjylland, som kan leveres til dig i 8641 Sorring. Levering til Favrskov Kommune er ikke noget problem.\nStørstedelen af shops på nettet tilbyder til alt held en række forskellige metoder til levering. Den mest benyttede er i dag pakkeshops, og så henter du bare ordren når du har tid. Den er jo usædvanlig gnidningsløs, samt desuden ligeledes den mindst kostelige leveringstype.\nDu kan lige så vel påtænke at vælge udbringning til din privatbolig eller til adressen hvor du arbejder. Løsningen viser sig jævnligt en sjat mere bekostelig, men derudover vældig smertefri. Den billigste løsning af Tæpperenser i Sorring er uden tvivl selv at hente pakken, men det forudsætter at du er med kort afstand til Tæpperenser i Sorring e-forhandlerens adresse.\nFragttiden er jo ekstremt væsentlig ifald du har brug for din ordre om få sekunder, og i det øjemed er det selvsagt essentielt at vi besigtiger leveringstiden på det pågældende produkt.\nFlere Tæpperenser i Sorring shops på nettet stiller garanti om 1 dags levering på mange af deres varenumre, som alligevel er afhængig af at ordren køres igennem forinden et givent tidspunkt, så de sandsynligvis kan nå at få Tæpperenser i Sorring fikset før de pakkeansatte får fri.\nNogle internet virksomheder præsterer fragt uden gebyr, men i de fleste tilfælde er det forbeholdt når man bestiller for et fastslået beløb. Desuden bør du udse dig den mest prisbevidste mulighed for levering, som tit – hvad end du bor nær Hørsholm, Brønderslev eller Skælskør – vil være at få dem til at bringe dine varer til et udleveringssted.\nDet er jo ultra uproblematisk for alle at sammenholde priser på Tæpperenser i Sorring fra flere online butikker, og med det motiv har en hel del forretninger på nettet været presset til at at sænke priserne på deres varer – til drenge og piger, og samtidig også til voksne – markant, og endda nogle gange byde på levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det alligevel være lukrativt at kigge forbi nogle internet foretagender efter Tæpperenser i Sorring rabat før du gennemfører din bestilling, således at man er sikker på at opnå den mest attraktive pris.\nDu må bare ikke undervurdere, at ifald en e-forretning annoncerer Tæpperenser i Sorring til salg for en udsalgspris der virker uhørt gunstig, kunne det mange gange være et karakteristika der viser en bedragerisk online virksomhed. Bestillinger med kort er ikke desto mindre omfavnet af en vedtægt, der garanterer dig som køber overfor snydagtige netshops.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ bør du overveje en afbetalingsordning som for eksempel ViaBill, for så vidt du har til hensigt at betale prisen ude i fremtiden.\nForud for at nogen handler Tæpperenser i Sorring hos en e-forretning kunne de til hver en tid tyde virksomhedens regler, det er dog bare ikke super spændende.\nEt alternativ kunne derfor være at kigge om online forhandleren er e-mærket medlem, fordi det almindeligvis er en garanti for at internet virksomheden accepterer de danske retningslinjer, udover at online virksomheden regelmæssigt overvåges af specialister der forstår de gældende bestemmelser. Desuden giver det dig genvej til hjælpende service, for så vidt du udsættes for dilemmaer i forbindelse med dit indkøb.\nTilsvarende er det at foretrække at du er hensynstagende til de vigtigste forhold der kan have indflydelse på ordren, for eksempel den byttepolitik på Tæpperenser i Sorring online virksomheden garanterer. Her er det ligeledes essesentielt, at man til enhver tid sikrer ens faktura e-mail, således man fremadrettet vil kunne påvise sin bestilling, om du leder efter en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot fremskaffer uden sammenligning relevante muligheder for at gennemsøge ret mange nuværende konsumenters vurderinger og derfor slår vi et slag for, at du besigtiger internet webshoppens Tæpperenser i Sorring vurderinger inden du handler.\nFacebook resulterer i tilsvarende fuldkommen fornemme chancer for at få indtryk af online forhandlerens kundefokus. Foruden det møder vi en del internet outlets hvor man kan udfærdige en omtale af virksomhedens service, som tillige bør anvendes til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nVores website finansieres af annonceindtægter. Vi samarbejder med en gruppe af e-firmaer eftersom vi formidler forretningernes produkter, og modtager betaling i tilfælde af at en af vores brugere gennemfører et køb.\nAnvisninger angående Tæpperenser i Sorring og webshops opretholdes jævnligt, men man kan ikke stille os ansvarlig for ændringer der måtte være udarbejdet siden vi nyligst opdaterede hjemmesidens data.


Dykning er blevet mere og mere populært, og både flaskedykning og fridykning er begge områder i stor vækst. Lige meget hvor den store interesse kommer fra, er det vigtigt med noget pålideligt udstyr. Vores populære kategori Dykkerflasker & dykkerventiler, indeholder de helt rigtige produkter til dig, der vil have grej i god kvalitet. Du må aldrig gå på kompromis med din og andres sikkerhed, når du dykker i søer rundt omkring, her i shoppen kan du finde de ting, du skal bruge for at gøre dit dyk sikrere. Dine oplevelser når du dykker er en god afveksling til en pool-ferie, mens du har din ny-indkøbte Hose Swivel – Beaver med dig, gør det bestemt ikke din oplevelse dårligere.\nHose Swivel – Beaver er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den populære kategori Dykkerflasker & dykkerventiler. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Hose Swivel – Beaver i den kendte webshop Dykkerbutikken, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Vi har håndplukket varerne og blandt dem er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være dette produkt. Når du handler online sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\n70 reviews for Hose Swivel - Beaver


Bedste Zil ▷ Bedste webshops\nEn række internet handler tildeler nu om dage en hel del forskellige leveringsudgaver. En yndling er på nuværende tidspunkt pakkeshoppen, som giver dig mulighed for at hente de bestilte produkter når det passer dig. Fragtmuligheden er jo ualmindeligt ukompliceret, samt tit tilmed den mest prisbevidste leveringstype ved køb af Zil.\nDu kan lige så vel afveje for og imod at vælge at få udbragt hjem til dig selv eller til når du er på job. Fragtformen bliver gennemsnitligt en sjat mere pebret, men derudover temmelig let. Den mest letkøbte form for fragt er dog selv at hente produkterne, men den løsning afhænger af at du er nærved internet shoppens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet på kan være usædvanlig betydningsfuld ifald vi har brug for din pakke fluks, så herved er det bestemt essentielt at du kigger nærmere på leveringstidspunktet ved den respektive vare.\nEn stor portion online butikker stiller udsigt til 1 dags fragt på deres bedst sælgende varenumre, eksempelvis Zil, hvilket regnes ud fra at transaktionen realiseres før et nøjagtigt tidspunkt, så at de har udsigt til at kunne nå at få ordren hen til fragtfirmaet forinden de pakkeansatte har fyraften.\nNogle få internet butikker sikrer gratis levering, men ofte gælder det kun hvis der erhverves for en fastsat pris. Derudover kunne du foretrække den mest letkøbte form for levering, hvilket ofte – ligegyldigt om man er nær Roskilde, Frederikssund eller Sorø – er at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nDet er virkelig enkelt for alle og enhver at prissammenligne i blandt forskellige internet forretninger, og af den grund har masser af online forretninger været nødt til at presse salgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, lige så vel som til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange tilbyde levering uden betaling.\nTil gengæld kan det imidlertid være indbringende at prøve nogle online forretninger efter rabatkoder på Zil før du færdiggør din shopping, således at man ikke er i tvivl om at opnå den mest betalelige pris.\nMan bør blot huske på, at i tilfælde af at en e-forhandler markedsfører produkter til salg for en salgspris som kan ses som utopisk fremragende, så burde det undertiden være et symbol på en fup online butik. Shopping med kort er i hvert fald dækket ind under en foranstaltning, som bistår kunden overfor uoprigtige internet forretninger.\nGenerelt tilråder vi kortkøb eller mobilbetaling. Alternativt kan du benytte en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, når du hellere vil honorere beløbet i flere bidder.\nForinden folk køber i en shop burde man for at være sikker læse e-butikkens handelsvilkår, men det er almindeligvis ikke super interessant.\nEt alternativ kunne derfor være at granske om internet forhandleren er e-mærke godkendt, hvilket længe har været et signal om at internet webshoppen efterkommer de gældende danske regler, tillige med at hjemmesiden en gang i mellem undersøges af sagkyndige der har ekspertise inden for vedtægterne på området. Dette er en god genvej til bistand, ifald du oplever besvær med din ordre.\nDerudover kan det være til hjælp at du er opmærksom på de elementære reglementer i forbindelse med købet, f.eks. hvilken returrettighed internet forhandleren benytter. I relation til det er det samtidig essesentielt, at man stadig bibeholder sin kvittering, så man i fremtiden kan bekræfte bestillingen af Zil, uanset om man leder efter et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot forærer dig en lang række habile løsninger til at udforske ganske mange forhenværende brugeres omtaler og af den grund er det fornuftigt, at du tolker online virksomhedens bedømmelser af Zil forud for at du handler.\nFacebook leverer lignende nogenlunde gunstige genveje til at få indblik i online forretningens kundetilfredshed. Desuden ses nogle firmaer på nettet hvor man kan registrere en kritik af deres køb, som desuden bør anvendes til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med et hav af internet virksomheder eftersom vi publicerer deres tilbud, og indtjener godtgørelse såfremt vores besøgende foretager et indkøb.\nData om varer og online butikker ajourføres hele tiden, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for ændringer der er blevet realiseret efter at vi sidst opdaterede websitets oplysninger.


The Raconteurs – ’Help Us Strangers’ – Anmeldelse: Jack White og The Raconteurs er tilbage med Led Zeppelin-riffs og trommehvirvler | Information\nThe Raconteurs på Heartland Festival.\nRockbandet The Raconteurs startede som en nebengesjæft for den amerikanske musiker og producer Jack White.\nHan hittede stort på den internationale indierockscene i starten af det nye årtusinde med sin rockduo The White Stripes. Ikke mindst på grund af nummeret »Seven Nation Army«, hvis ikoniske intro ikke er til at glemme, når man først én gang har hørt det tunge, pedalforvrængede guitarriff.\nKort før The White Stripes’ mandlige og kvindelige medlem gik hver til sit, havde Jack White en bandaffære med tre gutter fra Detroit: guitarist og sanger Brendan Benson, trommeslager Patrick Keeley og bassist Jack Lawrence fra The Greenhornes.\nSammen var de The Raconteurs. Og deres rockkvartet lagde hårdt fra start med hittet »Steady, As She Goes« fra debutalbummet Broken Boy Soldier.\nMen efter opfølgeren Consolers of the Lonely, der udkom i 2008, har bandets fire medlemmer været optaget af andre musikalske gøremål. Indtil nu, hvor de efter 11 års separation har fundet sammen igen om at dyrke en energisk garagerock på genkomstalbummet Help Us Stranger.


Gregory Porter live i Koncertsalen, DR Koncerthuset - IVAN ROD\nForventningerne var naturligt nok store til Gregory Porter – et af jazzfestivalens absolut største navne. Ikke kun fordi han under sit første besøg i København i 2014 overraskede alle, inklusive sig selv, ved at lokke Stevie Wonder med op på scenen under sin koncert (Wonder var i København i dagene efter sin egen optræden på Roskilde Festival), men også fordi den Grammy-vindende sanger med lysets hast selv har slået sit navn fast som de sorte sangeres svar på Aretha Franklin. Han er dén sorte jazzsanger, vi har manglet siden Marvin Gaye og Al Green havde deres storhedstid.\nAt Gregory Porter i dette forår udgav et nyt album, ”Take Me To The Alley”, som på mange måder matcher det forrige album, successen ”Liquid Spirit” fra 2013 (Grammy-vinder i kategorien ”Best Vocal Jazz Album”), gjorde bare hans optræden i år mere aktuel. Man måtte jo antage, at han dermed kom med andet og mere end sidst, hvor han brillerede og af flere anmeldere fik seks ud af seks stjerner. Årets koncert blev da også den hurtigst udsolgte i Jazzfestivalens historie.\nSelv var Gregory Porter tydeligvis glad, da han igen-igen stod på scenen i den fantastiske koncertsal i DR-Byen, omgivet til alle sider af et publikum der både havde forventninger og, vil jeg mene, åbne hjerter. De åbne hjerter appellerede Gregory Porter i hvert fald til, og efter alt at dømme, fik han dem i tale med sit smilende ansigt, sit langsommelige bevægelsesmønster, sin næsten zen-buddhistiske ro og sin magiske stemmepragt. Han fremstod, igen-igen, som personificeringen af musik – god musik; som en kunstner med en direkte, vertikal forbindelse til noget guddommeligt – hvilket kan skyldes, at han er præstesøn, men i hvert fald skyldes at han har talent.\nGregory Porter er en ‘late bloomer’, som det hedder. Hans gennembrud kom sent, for cirka fem år siden, men – som han sagde i ”Go’ Morgen Danmark” onsdag morgen, passede det ham fint, for da vidste han, hvad han ville med sin souljazz.\nOg netop dét fornemmede man onsdag aften i Koncerthuset: At han vidste, hvad han ville med sin musik. Hans koncert var fokuseret, stringent og stram – fra åbningen med nummeret ”Holding On”, over numre som ”Take Me to the Alley”, ”Consequence of Love”, ”Papa Was a Rollin Stone” og ”1960 What?” til det andet ekstranummer, ”No Love Dying”. Konstant holdt han publikum i sin hule hånd med sin fantastiske stemme, sin karismatiske optræden og sin brede appel. Og dét uanset om han sange egne, meget personlige sange, eller protestsange knyttet til kampen for borgerrettigheder i 60ernes USA. Han var troværdigheden selv som sanger og sceneoptrædende.


Hem » Kroatien » Istrien » Pula » CIP898\nHvis I vil se ud på et flot mindesmærke i den antikke by Pula, når I vågner om morgenen, så er denne ferielejlighed det ideelle valg til jeres ferie. Den ligger i byens hjerte, begivenhedernes centrum, hvor der arrangeres koncerter, og hvor I er omgivet af seværdighederne fra romertiden. Ikke kun beliggenheden, men også den udsøgte indretning vil begejstre jer. I soveværelse nr. 1 er der en ekstra douche. Den lille terrasse med grill er udstyret med planter. Byens seværdigheder kan nemt nås til fods, mens I kommer til badestrandene efter et par minutters bilkørsel. Der er parkeringsplads ca. 250 m fra ferielejligheden.


Steen Hildebrandt: Det bæredygtige velfærdssamfund « RÆSON\nVi må erkende: Det danske velfærdssamfund er på mange måder og områder ikke-bæredygtigt. Bæredygtighed har ikke været en eksplicit bestræbelse i det vækst-, produktions- og produktivitetsparadigme, der har karakteriseret årene efter Anden Verdenskrig. Og derfor skal velfærdssamfundet nødvendigvis ændres, nytænkes. Ja, mere end ændres: Det skal transformeres.\nKronik af af Steen Hildebrandt, professor em, ph.d.\nI sidste halvdel af 1900-tallet, efter Anden Verdenskrig, blev det gamle danske håndværks- og landbrugssamfund transformeret til et industri- og velfærdssamfund, og i de sidste årtier af århundredet udviklede velfærdssamfundet sig til en konkurrencestat. Samtidig udviklede industrisamfundet sig og blev både digitaliseret og globaliseret. Alt sammen gik meget hurtigt. Det er denne udvikling og de bagved liggende politiske, erhvervsmæssige og forskningsmæssige tiltag og fremskridt, der tilsammen førte til, at Danmark kommer ind i toppen af resultatlisten næsten uanset hvilke internationale sammenligninger, Danmark indgår i.\nI en bog med titlen Konkurrencestaten Danmark rejses spørgsmålet: Skal hverdagen ligne en slutspurt? Man kan også spørge: Gik det alt sammen alt for hurtigt? For sådan ser det faktisk på mange områder ud. Konkurrencestaten udstillede svaghederne i den ideologi om konkurrence, virksomhedsledelse og økonomisk vækst, som den politiske og økonomiske tænkning i velfærds- og konkurrencestaten var baseret på. De sidste to hundrede års industrielle revolutioner og deres værdier om uhæmmet konkurrence og ressourceforbrug, den teknologiske og befolkningsmæssige udvikling, den såkaldt frie prisdannelses og den private ejendomsrets flere og flere bizarre og til dels uforudsete konsekvenser, har efterhånden akkumuleret så mange negative effekter og sideeffekter, at de politiske dogmer og programmer falder fra hinanden.\nVi er havnet i en økologisk, social, kulturel og spirituel krise. På et overordnet plan ser den uundgåelige og nødvendige vej videre frem ud til at handle om bæredygtighed. Der er, som det er blevet udtrykt, ingen vej uden om bæredygtighed. Men hvordan disse veje frem mod mere og mere bæredygtighed kan eller skal se ud, har vi lige nu kun begrænset viden om, og derfor er der plads til og behov for mange meninger om og holdninger til disse store spørgsmål. Dybest set handler det om en række grundspørgsmål, som vedkommer os alle, og som bl.a. handler om vort praktiserede menneske-, kultur- og natursyn.\nSat på spidsen er vi måske i en situation, hvor det både er rigtigt, at verden er ved at blive kørt i sænk af uansvarlige, egoistiske, hensynsløse og grådige kapitalister og samtidig er verden ved at blive reddet af ansvarlige, solidariske og engagerede både unge og ældre mennesker. Den ene statistik efter den anden (fx FN-rapporten, The Future is now. Global Sustainable Development Report 2019) viser, at udviklingen i verden på en række dimensioner går i forkerte retninger. Uligheden, affaldsmængderne, reduktionen af biodiversiteten, udledningen af forskellige giftstoffer, mængden af den ikke-bæredygtige produktion, byggeri og transport vokser.\nMen der kan også peges på en række andre fænomener, lyspunkter og udviklingstræk, hvor både unge mennesker og de fæle kapitalister bidrager til en stadig mere bæredygtig udvikling. Bestyrelsesformand Jim Hagemann Snabe udtaler fx til Berlingske (den 18. januar 2020): ”Europa skal være rollemodel for ansvarlig kapitalisme”. Og den amerikanske gruppe af erhvervslevere, The Business Roundtable, placerer ifølge Financial Times (august 2019) for første gang aktionærerne som blot én ud af fem sideordnede stakeholders på linje med kunderne, de ansatte, leverandørerne og det omgivende samfund. Store samfundsændringer er i gang.\nDer var ingen, der talte om bæredygtighed. Det var der ingen grund til. Alt var muligt. Der var ressourcer nok. Det var på alle måder en anden verden – dengang i 1945\n‘Fremtidens Danmark’ – et partiprogram\nTilbage i vinteren 1944 sad den dengang 30-årige kontorchef i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, cand.polit. Jens Otto Krag i en lejlighed i København og skrev bogen og partiprogrammet: ”Fremtidens Danmark. Socialdemokratiets politik 1945”. Han var i november måned samme år blevet sekretær for Socialiseringsudvalget; et udvalg, oprindeligt nedsat af Socialdemokratiet efter Første Verdenskrig, og nu genetableret med den opgave at formulere partiets arbejdsprogram for efterkrigstiden og det folketingsvalg, der måtte komme, når Anden Verdenskrig snart ville slutte. Udvalgets formand var fhv. minister Alsing Andersen, og det bestod af bl.a. Vilhelm Buhl, Hans Hedtoft, H. C. Hansen (alle tidligere eller kommende statsministre) og mange flere. I alt 34 medlemmer deltog, da udvalget mødtes første gang den 24. november 1944 i Karl Marx-salen i Folkets Hus i København.\n‘Fremtidens Danmark’ var allerede dengang, og er helt klart også i et tilbageblik i dag, en meget interessant og visionær publikation, der er skrevet på et tidspunkt, hvor der var krig i verden, og hvor Danmark var besat; der var megen fattigdom og stor social ulighed. På trods af det er det en bog, ikke bare om et andet, men om et helt andet samfund – og en anden verden. Ordet velfærdsstat forekommer ikke i bogen, men bogen var i virkeligheden en beskrivelse af det, der blev til velfærdsstaten, en stat og et samfund, som ingen nogen sinde havde set. Og det var i virkeligheden også en indledende beskrivelse af den senere så velkendte konkurrencestat.\nKonkurrenceevne og vækst var hovedværdier. Det var en bog og et arbejdsprogram om produktion, produktivitet, fuld beskæftigelse og konkurrence. En bog og en programerklæring om vækst. Det kunne ikke gå hurtigt nok, og den vækst, som man talte meget om, skulle opnås næsten for enhver pris. Der skulle sikres mere social, økonomisk og kulturel lighed og retfærdighed. Der skulle udvikles politisk og økonomisk demokrati. Erhvervslivets betydning for opnåelsen af mere økonomisk og materiel vækst og velfærd for de store befolkningsgrupper blev understreget. Der skulle sikres en mere retfærdig fordeling af samfundets ressourcer og goder, og grundlaget skulle skabes for en mere demokratisk og reel adgang til alle slags uddannelser for mange flere mennesker. Kort sagt: Det handlede om udviklingen af det velfærdssamfund, som J. O. Krag var optaget af, og som han – måske mere end nogen anden enkeltperson – kom til at spille en hovedrolle i udviklingen af. Men der var ingen, der talte om bæredygtighed. Det var der ingen grund til. Alt var muligt. Der var ressourcer nok. Det var på alle måder en anden verden – dengang i 1945 – og derfor var der ingen grund til at tale om bæredygtighed, ressourcer, miljøbeskyttelse etc.\n‘Fremtidens Danmark’ er i virkeligheden en slags drejebog for den samfundsudvikling, der fandt sted i Danmark (og i Skandinavien) i resten af det 20. århundrede. En fantastisk og dristig fremtidstænkning\nDet er ikke svært at forestille sig alle disse fremtidsforestillinger i dag, men man skal erindre, at dette blev tænkt og skrevet på et tidspunkt, hvor alt i verden – og i Danmark – var fuldstændig anderledes. Det var i sandhed dristig og visionær fremtidstænkning af en helt særlig karat. Nu kan man læse ‘Fremtidens Danmark’ på nettet, men da bogen og arbejdsprogrammet i sin tid udkom, var det en lille tynd bog med blåt omslag og røde bogstaver. Programmet blev vedtaget på Socialdemokratiets kongres i august måned 1945 og fremlagt som en del af Socialdemokratiets program ved det første folketingsvalg efter krigen, et valg, der blev afholdt den 30. oktober 1945. Dette første valg efter krigen førte til, at partiet Venstre dannede regering med Knud Kristensen som statsminister.\n‘Fremtidens Danmark’ er i virkeligheden en slags drejebog for den samfundsudvikling, der fandt sted i Danmark (og i Skandinavien) i resten af det 20. århundrede. En fantastisk og dristig fremtidstænkning. Det var en kraftpræstation at tænke denne mulige nye verden frem. Og en ny verden var det; det var et varsel om mulige helt nye tider. Og allerede i 1947 fik Socialdemokratiet mulighed for at danne den første socialdemokratiske regering efter Anden verdenskrig. Hans Hedtoft blev statsminister, og J. O. Krag blev Minister for handel, industri og søfart. Han var den yngste minister i regeringen. Og så begyndte realiseringen af nogle af visionerne i ‘Fremtidens Danmark’.\nPå det tidspunkt, i 1947, havde den amerikanske udenrigsminister George Marshall netop holdt en berømt tale, hvori han annoncerede USA’s økonomiske genopbygningshjælp til de europæiske lande, det, der senere skulle kendes som Marshall-hjælpen og som Marshall-penge. J. O. Krag var som minister med til at administrere disse penge i Danmark. Pengene skulle bruges til de oven for nævnte tre ord: produktion, produktivitet og konkurrence. Ud af de i alt ca. 13 milliarder dollars, som USA bidrog med til Europas genopbygning i årene efter krigen, fik Danmark 385 millioner dollars. Det var som et led i hele dette økonomiske arrangement, at OEEC, Organisation for European Economic Co-operation, blev dannet i 1948 – og senere, i 1961, omdannet til OECD, Organisation for Economic Co-operation and Development, en organisation, der i perioden 1960-1969 havde fhv. finansminister og professor Thorkild Kristensen som generalsekretær.\nDet danske velfærdssamfund udviklede sig med hastigheder og på måder, som nok ikke engang J. O. Krag havde haft fantasi til at forestille sig i de første efterkrigsår. Men det skete. Og det var fantastisk\nEn central del af de politiske initiativer, der skulle bidrage til udmøntningen af noget af tænkningen i ‘Fremtidens Danmark’ i praksis, blev det såkaldte Handelsministeriets Produktivitetsudvalg, der blev nedsat af J. O. Krag i 1949. Det bestod af embedsmænd, forskere og repræsentanter fra fagbevægelsen og erhvervslivet. Det skulle komme til at symbolisere meget af den politiske, ledelsesmæssige og erhvervsmæssige tænkning og praksis, der kom til at præge mange af de efterfølgende års indsatser i Danmark. Perioden fra 1945 og frem til 1970’erne er da også efterfølgende blevet kaldt ”De 30 gloriøse år”. Man har ligefrem talt om en produktivitetsbevægelse. Ledelse og produktivitet var nøgleord. Det var ikke business (produktion) as usual. Man skulle netop ikke bare fortsætte med at arbejde og producere, som man havde gjort det i årene op til Anden Verdenskrig. Man skulle have meget mere ud af ressourcerne – og det lykkedes i den grad. Øget produktivitet var nøgleordet. Og hovedressourcen var mennesker. Det var mennesker, der skulle være stadig mere produktive. Rationalisering, arbejds-, metode- og tidsstudier, time management mm. var nøgleord.\nKonkurrencestaten blev vel i virkeligheden også grundlagt her. ‘Fremtidens Danmark’ og Produktivitetsudvalget var konkurrencestatsfænomener. Set i det lys er det interessant at studere, hvad produktivitetsudvalget havde som opgave, og hvordan man løste opgaven.\nUdvalget havde den opfattelse, at nogle afgørende faktorer for at løfte dansk produktivitet var: Udbredelse af ny teknik, kendskab til rationel virksomhedsledelse, lederuddannelse, medarbejderuddannelse, tilgang af råvarer og materialer samt kollektive lønaftaler. Produktivitetsudvalget skulle bl.a. gennemførte kurser og studierejser til USA. Det blev til 256 rejser for i alt 1191 deltagere. Der skulle skabes velfærd. Vækst i produktionen var nøglen til velstand, velfærd, udvikling, mere uddannelse, pensioner, ferier, sundhed etc. Og vi fik det hele – og mere til. Det danske velfærdssamfund udviklede sig med hastigheder og på måder, som nok ikke engang J. O. Krag havde haft fantasi til at forestille sig i de første efterkrigsår. Men det skete. Og det var fantastisk.\nI en kronik i Kristeligt Dagblad under titlen ”1957 var nøgleåret i velfærdsstatens historie” causerer tidligere overvismand, professor emeritus Niels Kjærgaard over den politiske udvikling i Danmark i efterkrigsårene, herunder specielt over regeringsdannelsen i 1957, der førte til dannelsen af den berømte Trekantregering med H. C. Hansen som statsminister (1957-1960). Niels Kærgaards pointe er, at med denne regerings dannelse var vejen banet for de efterfølgende mange års udvikling af det velfærdssamfund, som Socialiseringsudvalget i ‘Fremtidens Danmark’ havde tegnet de første og meget klare konturer af. Det er klart, at de første skridt, som antydet, allerede var taget i de foregående år, men med Trekantregeringen bliver linjen mere klar og manifest.\nMeget var ‘Fremtidens Danmark’ og Trekantregeringen, som J. O. Krag også var minister i (minister for udenrigsøkonomi og senere udenrigsminister), optaget af, men ikke af bæredygtighed. Tvært imod, kan man næsten sige. Man var optaget af produktion og produktivitet – næsten med overskriften: Koste hvad det i øvrigt koste ville. Marshall-midlerne strømmede til Europa i disse år, og de skulle bruges. Der skulle rationaliseres, standardiseres, effektiviseres, mekaniseres og automatiseres. Og det blev der. I datidens telefonbøger fandtes der et begreb, der hed Rationaliseringsekspert. Det var ingeniører og andre, der arbejdede med at skabe mere effektive produktionsprocesser i alle slags virksomheder. Man var optaget af virksomheders effektive drift. Effektiv ledelse. Den effektive organisation. Jo mere, desto bedre. Jo hurtigere, desto bedre. Produktivitet. Produktion. Konkurrenceevne. Vækst. Velstand. Linjen var klar. De mange studierejser og kurser virkede.\nMen! Og i et efterrationaliseringens tilbageblik er der et stort Men. Det var en ikke-bæredygtig udvikling, man satte i gang og praktiserede. Vi så det ikke så klart undervejs, men det var ikke et bæredygtigt samfund, der blev udviklet i disse år. Begrebet bæredygtighed indgik ikke i ‘Fremtidens Danmarks’ – og ej heller i den tids – begrebsverden. Grundtanken her var en ganske anden, nemlig: Der er ressourcer nok. Det handler om at udnytte dem – til folkets bedste. På demokratisk måde. Det var ikke klodens ressourcer og bæredygtighed, der var problemet eller udfordringen. Man tænkte i virkeligheden, og af letforståelige grunde, meget snævert. Naturen var der; ressourcerne var der; der var luft og vand, olie og kul i rigelige mængder; så rigelige mængder var der, at luft og vand i mange årtier blev brugt i de økonomiske lærebøger som eksempler på frie goder, dvs. goder, som man ikke behøvede at økonomisere med, for der var rigelige mængder af dem – de behøvede ikke nogen pris. Man kunne bare bruge løs. Og det gjorde man.\nDenne bruge-løs- og smide-væk-tænkning er fortsat den dominerende. Vi omgås naturens ressourcer, som om der er ubegrænsede mængder af dem; vi skænder naturen i et omfang og på måder, som man ikke skulle tro mulig. Det gør vi fortsat, men vi taler dog nu om bæredygtighed. Vi taler fortsat mere, end vi handler, og det er forhåbentlig og sandsynligvis begyndelsen til mere handling. En tendens, der fik den tidligere konservative udenrigsminister Per Stig Møller til i en Berlingske-kronik at skrive: ”Lad os gøre op med kapitalistisk grådighed og hensynsløs effektivisering”. Nogle måneder senere fortsatte han: ”De borgerlige har svigtet kapitalismekritikken”.\nDen industrielle udvikling gik for hurtigt. Vi var ikke tilstrækkelig opmærksomme på den række af utilsigtede og derfor også længe upåagtede virkninger og sidevirkninger af vor travlhed og målbevidsthed, for ikke at sige af vor grådighed\nSå sent som i 2012, hvor den daværende Produktivitetskommission blev nedsat og begyndte at udsende sine analyser og anbefalinger, var det ikke bæredygtighed, men gammeldags produktion og produktivitet, man fortsat var optaget af. I kommissoriet hed det bl.a.: ”Hvis den hidtidige svage produktivitetsudvikling fortsætter, er der betydelig risiko for, at Danmark taber yderligere terræn i forhold til andre velstående lande og derfor får svært ved at fastholde en privat og offentlig velfærd af internationalt høj kvalitet.” Man var i den borgerlige regering og i kommissionen optaget af et simpelt gammeldags økonomisk vækst-væddeløb. Ikke af bæredygtighed. Jeg havde nær sagt: Man var overhovedet ikke optaget af bæredygtighed. Kommissionen fastholdt hele vejen igennem et traditionelt og veldokumenteret produktivitetsbegreb, som vi nu bliver nødt til at drøfte på ny – i lyset af den viden, som vi også dengang havde om nødvendigheden af en omstilling til mere bæredygtig produktion. I dag er man i produktionsvirksomheder overalt i verden optaget af, hvordan man kan arbejde stedse mere bæredygtigt. Bæredygtig produktivitet og produktion. Og det sker. Bæredygtigt forbrug og produktion er en del af verdensmålene.\nFra 1957 og til nu har der fundet en næsten ufattelig udvikling sted i Danmark – og i verden. Den teknologiske og demografiske udvikling er eksploderet. Produktion og produktivitet ligeså. I Danmark og i verden. På 60 år er verden blevet en anden. Verden er i dag i en fuldstændig ny situation. På den positive side: Hovedtemaet er ikke bare velfærd og velstand, men bæredygtig velfærd og velstand. Udfordringen er ikke vækst, men bæredygtig vækst. Udfordringen er ikke produktion og produktivitet, men bæredygtig produktion og produktivitet. På den negative side: Nationalisme og isolationisme: Nye alvorlige risikobilleder melder sig med stor styrke, og verden er på mange måder og områder på en meget farlig kurs. Verden er skrøbelig og sårbar, hvilket alle blev mindet om, da coronakrisen ramte det ene land og den ene verdensdel efter den anden i 2020.\nI et tilbageblik: Den industrielle udvikling gik for hurtigt. Vi var ikke tilstrækkelig opmærksomme på den række af utilsigtede og derfor også længe upåagtede virkninger og sidevirkninger af vor travlhed og målbevidsthed, for ikke at sige af vor grådighed. Jeg kritiserer ikke de beslutninger og det verdenssyn, der lå bag disse beslutninger. Jeg konstaterer, at det er nye tider. Og jeg tillader mig at påstå: Det haster med at få et nyt verdenssyn gjort til virkelighed. Vi ved det. Vi ved, at udfordringen er bæredygtighed, og FN’s 17 verdensmål, bæredygtighedsmålene, peger på klare indsatsområder. Men hvad gør staterne? Hvad gør vi forbrugere og borgere?\nNoget af det, der er sket i de mellemliggende 60 år, er: En ny bevidsthed er vokset frem, nye indsigter er blevet udviklet. Noget nyt var allerede tydeligt i 1972, hvor fx rapporten Grænser for vækst gjorde opmærksom på, at der er grænser for vækst, grænser for produktion, grænser for vore udfoldelser og ambitioner.\nDen nye store udfordring – og mulighed: Bæredygtighed\nMen alligevel: Vi lyttede ikke eller vi lyttede ikke grundigt nok dengang. Nu véd vi, at den næste store udfordring i udviklingen af det danske velfærdssamfund ikke er vækst og produktion, men bæredygtighed. Det er fristende at spørge – med henvisning til Niels Kærgaards overskrift: Vil vi omkring 2050 sige, at 2019, hvor Danmark – ligesom i 1957 – også fik en ny regering – og en ny klimalov, var nøgleåret i det bæredygtige velfærdssamfunds historie? Vil 2019 være året, hvor bevidstheden om bæredygtighed for alvor ændredes og fandt vej ind i alle sprækker og blev den nye dagsorden eller i hvert fald et vigtigt element i flere og flere nye dagsordener?\nVi har lov at fantasere og stille spørgsmål, og min antagelse og mit håb er, at det vil ske. 2019 – og årene heromkring – er ved at blive år, hvor bæredygtighed, bl.a. stærkt påvirket af FN’s 17 verdensmål, Brundtland-tænkningen og meget andet – bliver det store og overordnede tema og den nye dagsorden. Og derfor er det også årene, hvor velfærdssamfundet videreudvikles, men i nye retninger. Eller for at være mere præcis: Velfærdssamfundet skal transformeres og nytænkes. Vi skal udvikle et nyt slags velfærdssamfund. Et bæredygtig velfærdssamfund. Og endnu engang kan Danmark vise vej – eller være med til at vise vej.\nVi er nu, som menneskehed, stødt ind i grænserne for, hvilke og hvor mange ressourcer, der er på planeten jorden, stødt ind i grænserne for, hvilke mængder af gasser, plast, kvælstof mm., der er plads til i atmosfæren og biosfæren\nHvilke grænser for vækst\nDet kan godt undre, at vore økonomiske modeller og teorier stort set uden undtagelser er opbygget ud fra antagelser om, at vi mennesker bare kan bruge løs af hvad som helst – det er kun et spørgsmål om at fastsætte de rigtige priser. Og hvis vi skader eller forurener naturen, så hylder vi i yderste tilfælde et princip om, at forureneren betaler. Som om man kan betale sig fra enhver skadelig påvirkning og handling? Økonomer har utvivlsomt haft en stor betydning både for samfundets og for virksomhedernes udvikling. Ingen tvivl om det, men måske har økonomer fået en alt for stor betydning for mange af de overvejelser og beslutninger, der træffes. ”Tag magten tilbage fra økonomerne”, sagde økonomiprofessor Katarina Juselius i Politiken, den 25. august 2019. Vi taler sjældent om, at forureneren ikke må forurene eller at den, der bruger ressourcer, ikke må forbruge, men skal cirkulere eller recirkulere ressourcerne. Det taler vi ikke om, det kræver vi ikke. Vi lader, som om der er nok af alt. Realiteten er en anden. Vi skal stille krav, og vi skal gennem incitamenter, dvs. skatter, afgifter mm fremme bæredygtig adfærd og hæmme ikke-bæredygtig adfærd.\nDet er også sådanne spørgsmål, den engelske økonom Kate Raworth taler om i bogen, Doughnut økonomi. Syv principper for en fremtidig økonomi. Det er en meget lovende og vigtig modeltænkning og dagsorden, som Kate Raworth har formuleret. Formentlig noget af det mest lovende, der sker inden for det økonomiske felt i disse år. Noget vigtigt er antagelsen om, at vi ikke kan nøjes med at arbejde med begrebet: grænser for vækst; vi må i stedet interessere os for og spørge: Hvilke grænser for vækst skal vi respektere og dernæst forsøge at få disse grænser præciseret, således at man kan arbejde konkret med dem i praktisk politik og ledelse. Det er de samme tanker, der ligger bag de 8 såkaldte planetariske grænser, der er udviklet på Stockholm Resilience Center.\nI Danmark er bæredygtighed også ved at være et centralt begreb samtidig med, at velfærdssamfundet fortsat er ét af de mest centrale politiske begreber. Stort set alle politikere taler om velfærdssamfundet. Det skal bevares. Sandheden er nok: Det kan ikke bevares i dets nuværende udformning. Vi må som nævnt erkende: Det danske velfærdssamfund er på mange måder og områder ikke-bæredygtigt – og derfor skal det nødvendigvis ændres, nytænkes. Ja, mere end ændres: Det skal transformeres. Det er det begreb, der bruges i FN-resolutionen om de 17 verdensmål: Transforming our world. Og dette ord skal nok også bruges om den udvikling, der skal ske med det danske velfærdssamfund.\nDengang – da ‘Fremtidens Danmark’ blev skrevet og var Socialdemokratiets politiske program ved det første Folketingsvalg efter krigen – kendte og benyttede man, som tidligere nævnt, ikke ordet bæredygtighed; og der var et andet ord, som man heller ikke brugte, for det fandtes ikke, nemlig ordet globalisering. Verden var – på utallige måder og områder – en anden dengang. Man talte selvfølgelig om andre lande, primært som lande, man eksporterede til og importerede fra. Og, ja, FN var lige blevet etableret, og fra 1949 eksisterede NATO, og senere kom der frihandelsaftaler, økonomiske fællesskaber og organisationer, fx OECD, EU mm. Men landene var primært nationalstater. I dag er verden blevet mindre og meget mere sammenhængende.\nDet giver ingen mening i dag at tale om Danmark som en isoleret størrelse, der skal løse sine egne problemer. Og heller ikke om EU som en isoleret og selvstændig enhed. De problemer og udfordringer, som vi nu er optaget af, ressourcer, klima, bæredygtighed, fattigdom, sikkerhed, migration, sundhed mm, er alle globale problemer og udfordringer. Danmark kan ikke løse sine klima-, ressource- og affaldsproblemer, og så lade de andre lande klare deres egne problemer. Det lader sig ikke gøre; det giver ingen mening, og det hænger bl.a. sammen med én af de helt store forskelle på dengang og nu: Dengang var menneskeheden endnu ikke stødt ind i den række grænser, der viser sig, når vi betragter planeten jorden som den relevante og begrænsende enhed og helhed.\nVi er nu, som menneskehed, stødt ind i grænserne for, hvilke og hvor mange ressourcer, der er på planeten jorden, stødt ind i grænserne for, hvilke mængder af gasser, plast, kvælstof mm., der er plads til i atmosfæren og biosfæren. Det skyldes bl.a. og ikke mindst, og der i dag er mere end fem milliarder flere mennesker på jorden, end dengang – i 1945. Og disse i alt knap 8 milliarder mennesker har adgang til og benytter nu teknologier af en fuldstændig anden karakter og styrke end dengang, hvilket bl.a. indebærer helt andre former for påvirkninger af planeten jorden.\nEthvert problem, der er globalt, er også lokalt. Det globale er lokalt. Hvis noget er globalt, kommer det netop alle ved\nHelhedssyn og helhedsansvar\nDerfor bruger vi nu jævnligt ordet Global: Globale fænomener, globale problemer, globale kriser etc., men undertiden er ordet forbundet med den tænkning, at når noget er et globalt anliggende, så er det ikke også et lokalt anliggende. Opfattelsen er så, at det er andre, der må tage sig af det pågældende globale problem eller anliggende. Hvem og hvor disse andre er, fortoner sig ofte i det uvisse, for realiteten er, at der ofte ikke er andre – end os selv – og alle de andre. Ethvert problem, der er globalt, er også lokalt. Det globale er lokalt. Hvis noget er globalt, kommer det netop alle ved.\nNår talen fx er om FN’s 17 bæredygtigheds- eller verdensmål, er ræsonnementet ofte, at det må de store, FN, EU eller USA og Kina tage sig af. Det kommer ikke den enkelte borger, det lille land eller den enkelte virksomhed ved. Man må ikke tale om det individuelle eller om det personlige ansvar i den sammenhæng, for det er at påføre mennesker en skyld eller en skam, som mennesker ikke kan bære eller fortjener. Sådan siger vi ofte, men denne tænkning er kun rigtig, når det handler om børn, for børn er selvfølgelig uden skyld og ansvar. Vi voksne har naturligvis altid et medansvar – for både delen og helheden.\nVi har så travlt med at minde hinanden om, hvor små procentsatser det ene og det andet betyder. For når noget betyder lidt procentmæssigt, er det ikke så vigtigt. Og når det ikke er vigtigt, er det næsten uden betydning, hvad jeg og vi gør. Danmark betyder kun en lille smule, når det fx handler om CO2-udslip i verden, og derfor er det uden betydning i den store sammenhæng, hvad Danmark gør. Rækken af isolerede facts, der er revet ud af alle sammenhænge, og forkerte konklusioner truffet på denne baggrund, er uendelig lang. Og den er farlig. Vi skal passe på! Hvis alle ræsonnerer som lige anført, sker der jo intet i verden.\nEt problem, der er globalt, er også lokalt\nFor hvad er det, vi konkluderer? Vi konkluderer, at det kun er nogle få store lande eller nogle få store brancher, der skal agere. Alle vi andre kan gøre, som vi plejer. Det er uden betydning, hvad vi gør. Og det er jo lige netop en selvindlysende forkert konklusion. Det behøver ingen forklaring eller argumentation, at jeg som enkeltindivid er af betydning, for min familie, for min arbejdsplads, for Danmark og for verden. Selvfølgelig er jeg det. Og det er alle. Vores adfærd, vore ord, sætninger, holdninger, handlinger osv. Alt er af betydning for helheden, og helheden er kommunen, landet, verden. Ét individ; ét hundrede individer; én million individer. ”Det, du gør nu, gør en forskel”, sagde vi under coronakrisen.\nHvis vi ikke passer på her, så går det galt. For så melder vi os alle lidt efter lidt ud af helheden. Vi sætter fokus på, hvad man kunne kalde simpel rationalisering, og med den konsekvens, at helheden går tabt, helheden forsvinder, i værste fald ud i den blå luft, i bedste fald ud i periferien. Den simple rationalisering går jo nemlig ud på, at vi fokuserer på og optimerer for den enkelte isolerede del for sig. Når det går vidt, ser vi på og tager hensyn til de overfladiske og uomgængelige sammenhænge, men alle de andre, underliggende og mere subtile sammenhænge, strømme, relationer etc. skærer vi over og lader ude af betragtning. Det fører til enorme mængder af, hvad vi normalt kalder suboptimering. Vi ser på og optimerer hvert delområde for sig. Og dermed forsvinder helhedssynet og helhedshensynet. Vi ser og praktiserer det overalt.\nVi skal tænke og handle i helheder, og gør vi det, indser vi straks, at jeg, Danmark, etc. er af betydning og skal tænke sig selv ind i de store helheder. Det er aldrig ligegyldigt, hvad Danmark, Varde kommune, Randersgades Skole, den enkelte virksomhed eller jeg gør – uanset, hvor lille en procentdel, vi eller jeg udgør i én eller anden konkret større sammenhæng. Jeg er af betydning for helheden; helheden er af betydning for mig. Alle problemer er både globale og lokale. Heri ligger selvfølgelig også, at der i almindelighed ikke er simple løsninger. Sammenhængene, relationerne og de gensidige afhængigheder fører kompleksitet med sig. Derfor bliver tværfaglige og tværorganisatoriske forståelser, tilgange, partnerskaber og samarbejde en del af den bæredygtige tænkning.\nVi skal betragte verdensmålene, ikke som et problem eller en byrde for Danmark, erhvervslivet, fagforeningerne etc., men som en enestående mulighed. En mulighed for at udvikle et andet og bedre samfund\nDanmark hører til blandt de rigeste lande i verden, når vi måler med de traditionelle økonomiske målemetoder. Danmark har ressourcer og evner til at gennemføre en bæredygtig omstilling i Danmark og til at være en ledestjerne for andre lande. En avisoverskrift hed: ”Alle andre mennesker i verden og i historien ville dø for at have vores problemer. Det er på en måde en hån mod dem, at vi ikke er glade”. Dette er vores udfordring og opgave. Både problemerne og løsningerne er på samme tid globale og lokale, og det skal ikke få os til at give op eller træde tilbage – bare fordi Danmark er et lille land. Som altid må den stærkeste gå foran, være den generøse, og være den, der skal yde mest. Det er Danmarks situation. Danmark gjorde det i efterkrigsårene, gjorde det umulige, udviklede en vision om et velfærdssamfund – og gjorde visionen til virkelighed. Nu er udfordringen at tegne endnu en – umulig – vision, nemlig en vision om et bæredygtigt velfærdssamfund. Og gøre denne vision til virkelighed. Det er en umulig opgave, men den er mulig, og Danmark skal gribe den.\nVerdensmålene skal inddrages mere eksplicit i denne debat og proces; der er i Danmark ved at være skabt et billede af, at det hele handler om klimaet. Det er ikke sandt. Klimaet er en meget vigtig faktor, og der skal arbejdes intenst og målrettet med klimaet. Men samtidig er der en række andre – og med klimaet sammenhængende faktorer, som også skal have opmærksomhed og indsats. Det handler fx om biodiversitet, partnerskaber, landbrug, havene, ligestilling, uddannelse mm. Hvis ikke disse andre faktorer eller måldimensioner bliver inddraget i den politiske debat i Danmark, bevæger debatten sig i en skæv retning. Vi bliver nødt til at acceptere og inddrage den kompleksitet, der ligger i på samme tid at tale om og være optaget af alle 17 verdensmål. Regeringen bør gå forrest her og tale om verdensmålene som den overordnede dagsorden, som dernæst indeholder klimadagsordenen – og andre udfordringer.\nDet hjælper ikke, at man i de politiske drøftelser om dette på forhånd erklærer, at stort set ingenting må ændres i såkaldt negativ retning. Fx: Væksten må ikke blive negativt påvirket, beskæftigelsen heller ikke, den økonomiske situation og udvikling må ikke påvirkes negativt osv. Det er klart, at hvis man på forhånd oplister så kortsigtede og specifikke krav, så er en transformation på forhånd udelukket. Vi ser det i den aktuelle danske politiske debat om klimalovgivningen, at nogle af partierne positionerer sig som tilhængere af en klimalovgivning, der ingen negative virkninger må have for borgere og virksomheder.\nJeg tror, man kan sige meget enkelt og ligetil: Det kan ikke lade sig gøre. Det er umuligt at gennemføre de store samfundsmæssige ændringer, der er behov for og tale om her, uden at det af nogle vil opfattes og mærkes som noget negativt, som reduktion, som tilbagegang. Selvfølgelig vil det være sådan. Alligevel kan man på forsiden af et dagblad læse: Grøn omstilling bliver dyr og besværlig. (Børsen, den 24. februar 2020). Ja, hvad havde man forestillet sig? Man kan sige én ting med sikkerhed: En fortsat ikke-grøn udvikling bliver på lidt længere sigt endnu dyrere og endnu mere besværlig. Man kan ikke lave store ændringer uden store ændringer.\nVi skal betragte verdensmålene, ikke som et problem eller en byrde for Danmark, erhvervslivet, fagforeningerne etc., men som en enestående mulighed. En mulighed for at udvikle et andet og bedre samfund, en mulighed for at være med i en global udvikling, bidrage til at udforme og virkeliggøre en global dagsorden. Levere – og modtage – viden, ydelser, rådgivning og produkter til en sådan national og global udvikling. Danmark som et verdensmålsland.\nJeg tilslutter mig Katherine Richardson, når hun (Politiken, den 26. januar 2020) siger: ”Ingen data begrunder min optimisme, men alligevel tror jeg, at verden bliver et bedre sted”. Jeg synes i øvrigt, at der er holdepunkter for optimisme. Faktisk er bæredygtighed ved at blive en global dagsorden. Parlamenter, regeringer, virksomheder, fagforeninger, skoler, uddannelsesinstitutioner, civilsamfundsorganisationer – taler om og arbejder med bæredygtighed. Ikke, at det er ens overalt i verden. Thi det er det langt fra. Tværtimod er den måde, bæredygtighed kommer til udtryk og bliver italesat på, meget forskelligt fra land til land, fra by til by etc. Og sådan må det være. Men tendensen er klar. ■\nDanmark gjorde det i efterkrigsårene, gjorde det umulige, udviklede en vision om et velfærdssamfund – og gjorde visionen til virkelighed. Nu er udfordringen at tegne endnu en – umulig – vision, nemlig en vision om et bæredygtigt velfærdssamfund\nSteen Hildebrandt (f. 1944) er professor emeritus i ledelse og organisation ved Århus Universitet. Han er adjungeret professor i lederskab ved CBS, Handelshøjskolen i København og adjungeret professor i læring og filosofi ved Aalborg Universitet. Han er ph.d., og har et omfattende forfatterskab om ledelse, organisation og samfundsforhold. Han er en meget benyttet foredragsholder og medlem af bestyrelser og rådgivende komiteer, herunder formand for Folketingets 2030-panel om FN’s 17 verdensmål. Tildelt Statens Kunstfonds Faglitterære pris i 2018. Seneste udgivelser: Globale mål. Visionen om bæredygtig udvikling (2019) og Bæredygtig global udvikling. FN’s 17 verdensmål i et dansk perspektiv (2016). Begge DJØF Forlag. ILLUSTRATION: Officielt pressefoto


Diabetes 2 arvelighed. Fakta om type 2-diabetes\nTest din risiko for type 2-diabetes Taljemålet er vigtigt at kende, da det farlige arvelighed sidder på maven diabetes øger din risiko for diabetes. Det kan tage op til 10 år at udvikle diabetes 2, og så har mange arvelighed følgesygdomme udløst af det forhøjede blodsukker i blodet, diabetes går ud over blodkarrene i typisk nyrer og øjne og senere hen også i de store blodkar i hjerte og lunger, siger hun. Bugspytkirtlen forsøger i starten at producere endnu mere insulin, men kan efterhånden ikke følge med. Hvor udbredt er diabetes 2? Det er nærmest bare et prik i fingeren hos den praktiserende læge. Hendes far havde også type 2-diabetes. Jun 7, - Der er flere årsager til, at nogle mennesker udvikler diabetes 2. Men både arvelighed og miljø er involveret – ofte i kombination. May 31, - Anna og Finn Pallisgaard blev overrasket over hvor stor en rolle arvelighed spiller i type-2 diabetes. Fotograf: Martin Dam Kristensen.\nDIABETES 2 ARVELIGHED - putsa grunden själv. Test din risiko for type 2-diabetes\nDiabetes 2 arvelighed, karrysuppe hjerteforeningen Hvad er diabetes?\nOpdateret af Michael E. Røder, overlæge, diabetes, dr. Måling af sukker glukose arvelighed en blodprøve er en effektiv måde at holde øje med sygdommen. Diabetes sukkersyge er en sygdom, hvor blodets indhold af sukker glukose er højere end det normale. Jun 4, - Har en forælder eller søskende med diabetes 2? Der er flere årsager til, at nogle mennesker udvikler type 2-diabetes, men både arvelighed og. May 31, - Professor, læge og ph.d. Torben Hansen svarer her på, hvor arvelig type 2-diabetes er, og hvor meget livsstil og andre miljøpåvirkninger. nike mall of scandinavia Genforskning har vist, at både type 1- og type 2-diabetes er meget arvelige sygdomme. I de fleste tilfælde skal generne dog kombineres med miljø, før man udvikler diabetes.\nMay 31, - Professor, læge og ph.d. Torben Hansen svarer her på, hvor arvelig type 2-diabetes er, og hvor meget livsstil og andre miljøpåvirkninger. Har du allerede type 2-diabetes, er der stor risiko for, at du giver sygdommen videre til dine børn. Her gælder de samme tal, som gælder for dig, hvis den ene. Aug 17, - Har man forældre eller bedsteforældre med diabetes 2, er der ekstra god grund til at leve sundt. Sygdommen går nemlig ofte i arv og er ikke. Har du allerede type 2-diabetes, er der stor risiko for, at du giver sygdommen videre til dine børn. Her gælder de samme tal, som gælder for dig, hvis den ene. Aug 17, - Har man forældre eller bedsteforældre med diabetes 2, er der ekstra god grund til at leve sundt. Sygdommen går nemlig ofte i arv og er ikke. Type 2 diabetes er en sygdom, hvor kroppen ikke producerer tilstrækkelig insulin. Sygdommen opstår som en følge af uhensigtsmæssig livsstil og arvelighed. Kostomlægning og motion er en vigtig del af behandlingen af diabetes 2. Sygdommen er arvelig, men udløses i mange tilfælde af usund livsstil som fysisk. Nov 26, - Kend de vigtigste symptomer på diabetes type 2. Type 2-diabetes er den hyppigste diabetesform efter 30 års alderen. Gener/arvelighed. Arvelighed og overvægt. Type 2-diabetes er meget arveligt. Når vi taler om arvelighed og type 2-diabetes, er det dog vigtigt at forstå, at der ikke kun er tale om den genetiske arv, men også om den livsstil vi "arver" fra vores forældre.\nDIABETES 2 ARVELIGHED - beurer make up spegel. Test din risiko for type 2-diabetes\nÅrsagen til type 1-diabetes er endnu ikke fuldt klarlagt. Vores arveanlæg, dvs generne, betyder mere end de fleste tror for risikoen for at få type 1-diabetes. Faktisk er der en betydelig grad af arvelighed, som illustreres af tallene nedenfor: Omvendt fremgår det også af tallene, at generne ikke alene kan forklare, hvorfor man udvikler type 1-diabetes. Indtil for cirka 10 år siden kendte man kun til nogle få gener, som påvirker risikoen for at få type 1-diabetes. I dag har forskerne et langt mere detaljeret kendskab til hvilke gener, der påvirker type 1 diabetes og over 50 forskellige gener er nu kendt som risikofaktorer.\nType 2-diabetes diabetes 2 arvelighed Empagliflozins hjertebeskyttende effekt hos personer med type 2-diabetes - vil du deltage i et forsøg, hvor der er fokus på nye undersøgelser af hjertet? Læs mere om diabetes 1 og arvelighed herunder, og mød en familie, der har type 1-diabetes i tre generationer: Type 1-diabetes i tre generationer. Diabetes type 1 er i liten grad arvelig, i motsetning til diabetes type 2. Grunnen til at mange med diabetes ikke har noen i nær familie med sykdommen skyldes at disse sykdommene arvemessig er komplekse. Det er ikke ett enkelt arveanlegg som alene avgjør om du får diabetes.\nJun 14, - Din livsstil spiller en stor rolle for om du udvikler type 2-diabetes. Arvelighed har også en betydning. Har du nære familiemedlemmer.\nType 2 i tre generationer lussebullar med ägg\nOpdateret af Michael E. Røder, overlæge, seniorforsker, dr. Måling af sukker glukose i en blodprøve er en effektiv måde at holde øje med sygdommen. Diabetes sukkersyge er en sygdom, hvor blodets indhold af sukker glukose er højere end det normale.\nMay 31, - Professor, læge og ph.d. Torben Hansen svarer her på, hvor arvelig type 2-diabetes er, og hvor meget livsstil og andre miljøpåvirkninger. Nov 26, - Kend de vigtigste symptomer på diabetes type 2. Type 2-diabetes er den hyppigste diabetesform efter 30 års alderen. Gener/arvelighed. Aug 17, - Har man forældre eller bedsteforældre med diabetes 2, er der ekstra god grund til at leve sundt. Sygdommen går nemlig ofte i arv og er ikke. Hvorfor får man type 2-diabetes? Sygdommen opstår som en følge af uhensigtsmæssig livsstil og arvelighed. Der er flere ting galt. Kroppen, især musklerne .\nDiabetes 2 arvelighed, maria åkerberg lip gloss Hvad er diabetes?\nArvelighed er flere årsager til, at nogle mennesker udvikler type 2-diabetes. Men både genetisk arvelighed og tillært livsstil er involveret. Type 2-diabetes er meget arveligt. Når vi taler om arvelighed og type diabetes, er det dog vigtigt at forstå, at der ikke kun er tale om den genetiske arv, men også om den livsstil vi "arver" fra vores forældre. Anna og Finn Pallisgaard har altid været meget fysisk aktive, så de var arvelighed, da de fik konstateret type 2-diabetes — samme dag som deres datter. Finn Pallisgaard er 77 århan er pensioneret elektroniktekniker og seniorsergent i Flyvevåbnet og bor i Hald Ege syd for Viborg. Han fik konstateret type 2-diabetes for to år diabetes — samme dag som sin kone og to år efter sin datter Ulla Pallisgaard Nielsen.\nOmkring danskere går lige rundt med type 2-diabetes uden at vide det. En af forklaringerne er, at mange ikke ved, at de bør lade sig undersøge for diabetes, hvis . De, som har størst risiko for at udvikle type 2-diabetes, ser ud til at have størst nytte af regelmæssig fysisk aktivitet ; Et finsk studie viste, at livsstilsintervention blandt mennesker med høj risiko for type 2-diabetes (nedsat glukosetolerance) førte til vedvarende livsstilsændringer og reduktion i incidensen af diabetes. Årsagen til type 1-diabetes er endnu ikke fuldt klarlagt. Vores arveanlæg, dvs generne, betyder mere end de fleste tror for risikoen for at få type 1-diabetes. Derfor understreger vi altid, at type 2 er meget arvelig i langt højere grad end diabetes 1, siger hun. Også Ulla Bjerre-Christensen, der er overlæge, ph.d og leder af Steno Diabetes Center i Gentofte, kender til antagelserne om, at type 2-diabetikere selv er ansvarlige for, at de er blevet ramt. Diabetes (også kaldet sukkersyge) er en tilstand med kronisk forhøjet sukkerindhold i blodet. De to hyppigste former for diabetes kaldes type 1-diabetes og type 2-diabetes. Type 1-diabetes er arveligt og bliver ofte opdaget blandt børn eller teenagere. Graviditets-diabetes ligner mest type 2-diabetes, og ca. hver anden kvinde der har haft graviditets-diabetes udvikler senere i livet type 2-diabetes. Sekundær diabetes: Det er forskellige typer, der opstår som følge af en anden sygdom eller behandling. Diabetesforeningen\nDiabetes 2 arvelighed 5\nSiguiente: Stockholm real estate » »\nAnterior: « « Decléor aroma sun åhlens\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Diabetes 2 arvelighed acdre.anauclrb.se


Julekurve på vej: Stadig muligt at søge og donere til julehjælp | frdb.dk\nJulekurve på vej: Stadig muligt at søge og donere til julehjælp\nDer er julehjælp på vej til en række familier og enlige i Fredericia. De fleste organisationer deler kolonialkurve med julemad ud. Foto: Colourbox\nSom noget nyt hjælper Fredericia Kommune med koordineringen af julehjælp.\n02 dec. 2019 kl. 15:04\nFredericia: For nogle familier kan det være svært at få enderne til at nå sammen økonomisk, og selvom julen aldrig kommer som en overraskelse, er det for nogle familier en stor hjælp at få julehjælp.\nI år har Fredericia Kommune for første gang forsøgt at hjælpe med koordineringen af hjælpen fra de forskellige foreninger.\n- Vi har lavet en samlet oversigt til borgerne, medarbejdere og foreninger, fortæller Min Guldberg Hansen fra Fredericia Kommune, som sidder med koordineringen.\nPlanen var, at foreningerne og kommunen gerne ville lave et fælles digitalt ansøgningsskema, hvor borgerne kunne søge ét sted, hvorefter foreningerne kunne koordinere og dele julehjælp ud. Men det har vist sig at være en for tung ting at nå at løfte inden jul.\n- Der var også nogle ting i persondataloven, som gør det udfordrende, så vi kan ikke nå det i år. Foreningerne er dog meget interesserede i at finde ud af, hvordan de selv kan mobilisere noget til næste år, fortæller hun.\nRøde Kors er en af de foreninger, som deler julehjælp ud i Fredericia. Her er der 140 julepakker med kolonialvarer til en værdi af 800 kroner til uddeling og/eller et gavekort til Superbrugsen på 800 kroner. Organisationen kører med løbende ansøgninger, og her er det sagsbehandlere og kontaktpersoner hos Fredericia Kommune, som hjælper med ansøgningerne.\n- Hvis tendensen er som tidligere år, vil der være flere ansøgere end pakker, og så skal vi finde en løsning på det. Det lykkedes sidste år, fortæller Min Guldberg Hansen.\nFrelsens Hærs afdeling i Vejle dækker foruden Vejle også Fredericia, Kolding og Billund. Her giver man en kolonial kurv med tørvarer til juleaften og et gavekort til kølevarer.\n- Vi har indtil nu fået cirka 400 ansøgninger fra Vejle, Fredericia, Kolding og Billund. Jeg synes, det er nogenlunde det samme, som det plejer, fortæller korpsleder i Frelsens Hær Vejle Jan Rasmussen.\nOrganisationen har et samarbejde med Apostolsk Kirke i Fredericia, som køber ind til julekurvene og sørger for uddelingen.\n9. klasse-elever hjælper til: Frivillige holder julefest for...\nKirkerne hjælper også\nEn række af de lokale kirker hjælper også de økonomisk vanskeligt stillede familier til jul. Det gælder blandt andre Christianskirken, som i årets løb samler ind til menighedspleje via arrangementer som eksempelvis julekoncert og adventsfest. Pengene går ikke kun til julehjælp, men også eksempelvis økonomisk støtte til konfirmationsfest.\n- Sidste år fik vi en smule færre ansøgninger. Der var 40. Der tænker jeg, vi lander igen. Det er et gavekort til en dagligvarebutik, som kan betale julemiddagen og enkelte gaver, som kan købes i dagligvarebutikker. Størrelsen på gavekortet er gradueret efter, hvor mange mennesker familien består af, fortæller sognepræst i Christianskirken Eva Jerg.\nFor flere af organisationerne gælder det, at ansøgningsfristen stadig ikke er udløbet, og der kan derfor stadig søges, ligesom der fortsat kan doneres til julehjælp.\nGudstjenester 24. december: Her er overblikket\nJuleglæden kommer tidligt: Liv har 133 julekalendere klar ti...\nJul på Axeltorv: Bobbie og hjælpegruppe uddeler tusindvis af...\nMasser af gratis julegaver delt ud på Axeltorv: Inge fik et ...


Håndsprit – Perfect-Body.dk\nBeskyt dig selv, din familie og folk omkring dig ved grundig håndhygiejne. Håndsprit anbefales som supplement til håndvask hvis du er på farten og ikke har adgang til normal håndvask med vand og sæbe. Vi har samlet et udvalg af forskellige håndsprit fra nogle små man kan have i tasken... Vis hele beskrivelse\nBeskyt dig selv, din familie og folk omkring dig ved grundig håndhygiejne. Håndsprit anbefales som supplement til håndvask hvis du er på farten og ikke har adgang til normal håndvask med vand og sæbe. Vi har samlet et udvalg af forskellige håndsprit fra nogle små man kan have i tasken til store man kan have hjemme eller på kontoret. Vis mindre beskrivelse\nKvalitets Desinficerende flydende Håndsprit væske til hånd- og huddesinfektion når...


Det er sjældent man hører om et glad Æsel, men det sker dog en sjælden gang. Æsel er ofte altid uheldig. Han taber sin hale, hvilket han bliver meget ked af. På et tidspunkt, bliver halen ligefrem brugt til en klokkestreng ved Uglen, og ingen kan se, at det er Æslets hale.\nÆselet sætter stor pris på sine venner, og nogle gange kan man ligefrem tro, at han nyder at være trist. Selvom han virkelig har noget at være glad for, tager det altid lang tid før det går op for ham.\nHvis man lytter til Æselets stemme, er hans toneleje meget anderledes fra mange andre i Hundredemeterskoven. Slutningen af sætningerne går altid ned, og det er ligesom hans humør, som også altid er i bund.\nEt typisk udbrud fra Æselet er for eksempel: Ja, ja. Tænkte jeg det ikke nok?\nHvis du også gerne vil kigge på nogle billeder af Æsel, kan du klikke her.


Hjælp, jeg skal opdrage et barn! | Mærk Efter\nFerie efter den amerikanske mo..\nÅh gud, jeg vidste jo godt at tidspunktet ville komme, hvor vores lille pige ville gå fra at være den her søde lille baby, der ikke gør en flue fortræd, til lige pludselig at blive meget selvstændig og have sin egen opfattelse af hvordan tingene skal foregå.\nFaktisk så synes jeg det allerede er ved at være et godt stykke tid siden, at den unge dame fandt ud af at hun til tider har en helt anden mening end sine forældre – og hvordan man giver udtryk for, når noget ikke går efter ens hoved. Det er som oftest meget lidt lydløst når hun går i gang og man kan i et svagt øjeblik godt komme til at tænke at det er noget værre djævleyngel man har fået sat i verden…\nMin sundhedsplejerske nævnte faktisk allerede ved 8 månederstjekket, at vi nok godt kunne forvente, at hun kunne blive lidt strid når hun blev lidt ældre, at bedømme ud fra hendes personlighed allerede på det tidspunkt. Jamen halleluja, jeg glæder mig da allerede til hun ligger sig ned og skriger på gulvet i Netto, når der er noget hun ikke må få 😓 Selvom det ikke er så galt endnu, så synes jeg nu at vi allerede godt kan mærke noget sandhed omkring det sundhedsplejersken sagde. Lille Freja er nemlig allerede begyndt at spasse totalt ud, hvis der er noget hun ikke må (sætte sig ned at skrige i 10 minutter, fordi hun har fået et nej) og hun kan sågar finde på at slå mig med vilje, når jeg irettesætter hende. Selvom det godt kan virke lidt voldsomt, så er det selvfølgelig ikke helt unormalt, at små børn begynder at opføre sig sådan, når de skal prøve grænser af. Det kan dog give mig helt sved på panden, når jeg tænker på, at det er mit ansvar (og farens bevares), at opdrage det her lille menneske, så det på sigt bliver nogenlunde civiliseret. For hvordan gør man så lige det??\nDet var så dejlig nemt den gang man kunne grine lidt af hendes “dårlige” opførsel, fordi hun var for lille til at forstå nogen former for opdragelse endnu. Det var jo alligevel lidt sødt, når hun kom til at nive en eller sad og skreg i ren begejstring over at have opdaget sin stemme. Jeg kan så orientere jer om, at hun edderbrandsparkme har forstået at man nu kan gøre alle de her ting bevidst, for at få sin vilje eller vise sin utilfredshed – og det hjælper ikke at grine af det, for så er det bare endnu sjovere næste gang. Amen altså, jeg er virkelig kommet på udebane her. Og eftersom jeg altid har haft meget travlt med at lege kloge-åge og bedømme alle andres børns opdragelse, så betyder det jo selvsagt, at jeg selvfølgelig bør have 100 % styr på det selv. Det er så ik tilfældet… Jeg har rigtig mange ideer oppe i mit hoved om hvordan det hele skal foregå, men når det kommer til praksis er det bare ikke altid at mine metoder virker. At hun samtidig er for lille til at have et sprog endnu, gør det kun endnu mere kringlet at forklare hvorfor hun ikke må hive hunden i tissemanden hunden eller bide i møblerne. Der er også bare andre gange, hvor man ganske enkelt er for træt til at gide tage konflikten. Det er f.eks. ikke lang tid siden at David fandt Freja i gang med at splitte en toiletrulle ad til atomer i hele huset, fordi jeg skulle gøre mig klar og ikke magtede at fjerne hende fra rullen for 17. gang.\nJeg har i hvert fald fundet ud af, at opdragelse ikke bare er sådan lige til og at man mange gange kommer til at give sig, hvor man føler man burde have stået mere fast. Jeg synes dog langsomt jeg begynder at lære mere om sig selv og sine grænser undervejs i det her cirkus. Og mon ikke at mit barn en dag viser sig, at blive til et ordentligt menneske alligevel.\nSå kære medmødre, jeg lover at jeg aldrig ser skævt til jer igen, når jeres børn ter sig og er medgørlige!\nOg alle andre – please vær sød at have tålmodighed, når jeg skal trække min skrigende datter ud af et supermarked om et par år 😅


Ny pakke, nye muligheder - Stellar-pakke | Stellar-startpakke\nBegynd at investere… men hvorfra?\nMan investerer i kryptovalutaer gennem spekulation. Man erhverver udvalgte mønter til en lav kurs og videresælger dem, når værdien stiger til et tilfredsstillende niveau.\nImidlertid indebærer spekulation en vis risiko. Det er enten forbundet med et dårligt udgangspunkt (forkert valg af kryptovaluta, så det ikke øger værdien) eller at man går glip af tidspunktet for sprængning af spekulationsboblen (valutaen øger værdien, men på et tidspunkt begynder kursen at falde hurtigt). At vælge en god kryptovaluta og det passende tidspunkt til at sælge den kræver viden om det grundlæggende i spekulation.\nNye investorer ved det måske heller ikke hvad er den bedste form for erhvervelse af kryptovalutaer. Online vekselkontorer er en populær kilde til virtuelle mønter, men faste kurser involverer ofte en stor provision. Til gengæld giver en konto på kryptobørsen mulighed for høj likviditet og day trading, men det er forbundet med muligheden for angreb af hackere, der overtager kontoen. Når man åbner en konto på en børs, skal man også identificere sig med henblik på skatteformål, da alle kryptobørser registreret i Den Europæiske Union er underlagt love, der er beregnet til at modvirke cyberkriminalitet.\nDen anbefalede form for erhvervelse af kryptovaluta til nybegyndere er en uddannelsespakke med kryptovaluta. På den måde købes kryptovalutaen sammen med træningspakken, og det er ikke nødvendigt at have en tegnebog til e-mønter – opbevaringen håndteres af en mellemmand. Disse funktioner gør det til den mest overkommelige metode at begynde at investere i virtuelle varer for nybegyndere.\nKryptovaluta-pakke – til nybegyndere\nEn typisk uddannelsespakke til nybegyndere er et sæt e-bøger, webinarer og undervisningsmateriale, som omtaler teknologi og det grundlæggende ved investering i kryptovalutaer. Sådanne pakker ledsages ofte af en særlig kode eller et kort, som du kan bruge til at afhente et par gratis enheder af den valgte kryptovaluta og starte de første investeringer.\nDe fleste pakker tilbyder interessante, omfattende undervisningsmaterialer, der er tilgængelige som en del af pakken, og indeholder et omfattende kompendium af oplysninger, ikke kun om de nyeste tendenser inden for investeringer i e-mønter, men også investeringer generelt. Alt dette gør kryptovaluta-pakker til en yderst ønskelig ting for alle, der gerne vil starte deres eventyr med investeringer i virtuel valuta.\nStellar – kryptovaluta med nye muligheder\nStellar er både en valuta og en betalingsplatform, der sigter mod at forbinde finansielle institutioner og drastisk reducere omkostningerne og tiden, der kræves til grænseoverskridende overførsler. Forgreningen i Stellar-protokollen i begyndelsen af 2014 resulterede i oprettelsen af en revolutionerende ny protokol – Stellar Consensus Protocol (SCP). Stellar er open source-software, der fokuserer på nye markeder og har mange andre anvendelser til sin teknologi, herunder overførsler og distribution af banklån.\nFunktionen af Stellar ligner de fleste decentraliserede betalingsteknologier. Det understøtter et netværk af decentraliserede servere med en distribueret hovedbog, der opdateres hvert 2. til 5. sekund på alle noder. Den mest fremtrædende faktor, der adskiller Stellar fra populære mønter, herunder Bitcoin, er konsensusprotokollen.\nStellar-konsensusprotokollen er ikke afhængig af hele netværket af miners ved godkendelse af transaktioner. I stedet bruger den Federeret Byzantine Agreement-algoritmen (FBA), der muliggør hurtigere behandling af transaktioner. Dette skyldes, at Stellar bruger quorumdele (eller dele af netværket) til at validere og tjekke transaktioner.\nHver node i Stellar-netværket vælger et andet sæt “pålidelige” noder. Når en transaktion bekræftes af alle noder i dette sæt, betragtes den som godkendt. Den forkortede proces har gjort Stellar-netværket utroligt hurtigt og det siges, at det behandler så meget som 1.000 netværksoperationer pr. sekund. Stellar tokens (dvs. virtuelle mønter produceret af netværket) betragtes derfor som en ekstremt fremtidsrettet løsning.\nStellar-pakken – ny pakke, nye muligheder\nDet kan ikke benægtes, at der for nylig udvikles flere og flere uddannelsespakker, der tilbyder nye og interessante valutaer. Interessen for emnet vokser stadig, hvilket betyder, at folk stadig vil udvikle og multiplicere deres egen rigdom, og samfundet har brug for nye løsninger inden for finansiel uddannelse. En sådan mulighed tilbydes nemlig af uddannelsespakker, herunder en nyhed på markedet – Stellar-uddannelsespakken.\nSom i mange pakker af denne type tilføjes et gratis kort med en kode til Stellar-pakken. Et sådant kort giver adgang til et websted, hvor man kan afhente en gratis Stellar-kryptovaluta, der er tildelt kontoen. Det er værd at bemærke, at kortet med koden er vedlagt hver Stellar-uddannelsespakke, uanset dens værdi. Med det medfølgende login og adgangskode kan man få kryptovalutaen, som ejeren af Stellar-startpakken kan udbetale når som helst. Kun den formidler, der administrerer kontoen, og kunden har adgang til den.\nHvis man investerer penge for første gang, er det vigtigt at indse, at med en langsigtet investeringsstrategi kan man tjene flere penge end hvis man håber at foretage en hurtig dagshandel eller hurtigt købe og sælge kryptovalutaer.\nFør man begynder at investere, er det en god ide først at søge efter et godt kursus eller en god rådgiver. En god uddannelsespakke skal forstå dine grundlæggende økonomiske mål og tilbyde flere muligheder for at nå dem. Man skal også sørge for at forstå risiciene forbundet med hver investering, før man beslutter sig til den.\nDet er også værd at være opmærksom på investeringspotentialet ud fra et økonomisk synspunkt. Man bør ikke investere penge, hvis man er i stor gæld er eller mangler en nødfond. Før man begynder at investere, er det en god ide at tage lidt tid til at nedbringe gælden og oprette en nødfond til uventede udgifter. Nødfonden skal være stor nok til at dække udgifterne i tre til seks måneder.\nMan bør også fastsætte, hvad man planlægger at gøre med de optjente penge. Hvis investoren har planer om at bruge dem som en udbetaling på et hus, vil investeringsvalgene i sidste ende være anderledes end i tilfælde af pensionsplanlægning.\nDet er godt at huske, at Stellar-uddannelsespakken anmeldelser anser det for at være er en god løsning for nybegyndere, som kombinerer teorien bag investering med praksis i form af egne valutaenheder. Sættet giver adgang til træning og giver også mulighed for at får erfaring inden for investering i en moderne kryptovaluta – Stellar. Den store fordel ved denne type produkt er, at kunden kun betaler for uddannelsesmaterialet og modtager gratis kryptovaluta. Som et resultat kan man hurtigt starte den første investering og starte éns eventyr med kryptovalutaer, som har potentialet til at vare i flere år.


Flytning i Lebøl Løkke - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nDu har taget en beslutning om, at du vil flytte dit hjem fra én destination til en ny. Er du klar over, at flytte til et nyt sted kan sætte dig i en truende situation? Der er så meget Flytning Lebøl Løkke, der skal tages hånd om i flytning. Det viser sig at være en meget kedelig og ensformigt opgave, som kan og skal ske med hjælp fra professionelle movers og pakkerier. Der er forskellige opgaver som pakning, lastning, flytning, losning, udpakning og omarrangere varerne.\nFlytning Lebøl Løkke, kan være farligere end du tror, hvis du gør det selv\nHvis du tror, at du med held ville kunne udføre de ovennævnte opgaver ved dig selv, er du nødt til at genoverveje. Du kan ikke forestille niveauet af angst, som du Grib dit sind. Hvis du pakker varen egenhændigt, du måske skade dine Flytning Lebøl Løkke uvurderlige varer på grund af manglende forudgående kendskab.\nDu sikkert ikke ønsker at vise uagtsomhed mod dine varer og vil have dem til at blive flyttet fra din nuværende bopæl til et nyt i ét stykke. I denne forbindelse bør du komme i kontakt med erfarne og kompetente movers og pakkerier, der kan evaluere dine behov og komme med den mest fordelagtige løsning Flytning Lebøl Løkke.\nFlytning Lebøl Løkke skal altid foregå professionelt\nFor at ansætte de dygtige tjenester af pålidelige Flytning Lebøl Løkke virksomheder, kan du også søge referencer fra dine kendte dem. Hvis nogen af dem har taget tjenester i fortiden, ville de anbefale dig en erfaren mover, der har relevant erfaring inden for Flytning Lebøl Løkke og pakning. Du kan også henvise gule sider mappe eller online diskussionsfora til at vælge en pålidelig mover. Men der er så mange virksomheder, der tiltrækker folk ved at tilbyde dem lave priser. Folk ofte fanget i et fupnummer. De bliver bedt om at betale mere end hvad der tidligere Flytning Lebøl Løkke blev drøftet, herunder skjulte gebyrer. Så du har brug for at undgå at komme i kontakt med sådanne selskaber.\nFlytning Kassø Kådnergade\nFlytning Skovby Nymark