PARALLELSAMFUND, GHETTOPLAN OG HETZ MOD INDVANDRERE.\nDen borgerlige regerings nylige redegørelse om ”parallelsamfund” fra marts 2019 er oplysende men også skræmmende læsning. Danmark er forandret og danskere står over for ”modborgere” og ”huller i landkortet” som det så smagfuldt omtales. Det er en redegørelse gennemsyret af strukturel racisme, som  viser hvordan en primitiv opdeling i DEM og OS har vundet frem. Vi ser diskriminerende lovgivning blive vedtaget med stort flertal i Folketinget, herunder også de såkaldte arbejder-partier, og Danmark fremstår internationalt som et stadigt mere  intolerant og fremmedfjendsk land. Gennem målrettede angreb på boligområder med relativt mange fattige borgere, herunder også mange med anden etnisk baggrund end dansk, viser klassekampen sin åbenlyse brutale side.\nFakta og indvandrerhetz.\nI den store forbrødring mellem Venstre og Socialdemokratiet har vi set et skred i politikken, hvor man ikke længere bekymrer sig om fakta og borgernes rettigheder. Med lov 38 vedtaget i Folketinget d. 22 nov 2018 retter man et voldsomt angreb på de almene boliger og især en bestemt gruppe mennesker som man påstår lever i ghettoer og parallelsamfund. Områder og boliger som er fællesejede og non-profit åbnes for salg som led i en nyliberal politik som lægger vægt på markedet.\nGennem propaganda for retten til at eje og brutal nedrivning reduceres antallet af boliger, som er til at betale for lavindkomstgrupper. Hvad der er mindre kendt er at det er sket i et tæt samarbejde mellem borgmesteren i Århus Jakob Bundsgaard og statsminister Lars Løkke Rasmussen.\nEn ensom stemme i kampen mod dette skred i synet på andre mennesker er boligforskeren Hans Skifter Andersen, som gennem mere end 20 år har forsket i hvad der sker i de såkaldt udsatte boligområder. Men forskning lytter man ikke til. Symbolpolitik og magtpolitik har afløst analyse af de udfordringer som findes med øget ulighed i boligsektoren og samfundet, hvor en række boligområder er blevet bolig for dele af arbejderklassen, som særligt erramt af arbejdsløshed og sociale begivenheder, herunder også mange indvandrere og deres efterkommere. Regeringen har med støtte fra S og SF fremført, at indvandrere klumper sig sammen, at de isolerer sig i enklaver og ikke deltager aktivt i samfundet. At de lever i en parallel verden.  Fordomme som er direkte usande, men som når de fremføres tilstrækkeligt mange gange til sidst ophøjes til sandhed. Hans Skifter Andersen skriver i en kronik i Berlingske 23 okt. 2018:\n”Ghettoplanen er et helt uhørt politisk tiltag i Danmark, hvor meget drastiske foranstaltninger gennemtvinges baseret på løsagtige forestillinger om de problemer man vil løse og uden samarbejde med de involverede kommuner og boligselskaber. De bombastiske krav om nedbringelse af antallet af almene boliger, og truslen om ekspropriering, bør fjernes fra lovforslaget. I stedet bør man overlade det til kommuner og boligselskaber at afgøre hvad der er bedst for den enkelte bebyggelse”.\n”Udsatte boligområder opstår steder, hvor de der har valgmuligheder på boligmarkedet ikke vil bo. Herved opstår der et vakuum som de dårligst stillede grupper, der har få valgmuligheder, kan udnytte og skaffe sig en ordentlig bolig. Det gælder i særligt grad for mange indvandrere. Indvandrerne er ofte henvist til at bo i almene boliger. Det er dels fordi de sjældent køber ejerboliger pga. lav indkomst og problemer med at få lån, og dels fordi de har svært ved at få adgang til privat udlejning og andelsboliger. Der er således undersøgelser som viser at indvandrere i langt mindre udstrækning flytter til disse boligformer når man tager hensyn til deres lavere indkomster”.\n”Den opfattelse af problemerne, som ghettoplanen bygger på, er baseret på nogle forkerte påstande om årsagerne til at de udsatte boligområder er opstået og hvad problemerne er i dem. Man kan sige, at planen bygger på en slags konspirationsteori. Påstanden er, som det står i oplægget til den, at beboerne, og specielt indvandrerne, er søgt sammen i områderne for at danne såkaldte parallelsamfund og isolere sig fra det danske samfund. Det er en skarp og helt udokumenteret anklage, som står i modsætning til det vi ved fra forskningen. En undersøgelse af Statens Byggeforsknings Institut(2006) har således vist at mindre end 2 pct. af ikke-vestlige indvandrere i områderne ønsker at bo et sted med et flertal af indvandrere. Den viser også at mere end 80 pct. har danske venner og bekendte. Der har også været en omfattende europæisk forskning som viser at man ikke bliver mere arbejdsløs af at bo i sådanne områder, man bor der derimod fordi man er arbejdsløs, og mange flytter væk når de får arbejde”.\n”Ghettoplanen vil betyde en væsentlig indskrænkning af boligmulighederne for de svageste i samfundet og give kommunerne store problemer med at løse boligsociale problemer. I de store byer vil det betyde flere hjemløse og at sociale problemer eksporteres til omegnen og yderkommuner. Løsningen på problemerne med de udsatte boligområder er ikke at nedlægge almene boliger, men tværtimod at øge antallet så man kan fordele mennesker med sociale problemer over flere områder. Erfaringerne viser netop, at kommuner som Ballerup, Brøndby og Albertslund, med mange almene boliger, har færre problemer med udsatte boligområder.”\nI en kronik i Politiken d. 11 aug 2018 skriver Hans Skifter Andersen om ”den statsautoriserede indvandrerhetz”. Han dokumenterer det nye lavpunkt i dansk politik, hvor det ikke handler om at hjælpe mennesker, men om at stigmatisere dem. Lad os citere fra kronikken:\n”Den statsautoriserede indvandrerhetz”\n”Ifølge Den Danske Ordbog betyder ordet hetz 'Forfølgelse af nogen gennem (offentlig) forhånelse, kritik el.lig.; kraftig vedholdende kritik af noget, ofte fra mange sider’. I Fremmedordbogen er definitionen: 'En decideret kampagne, særligt i medierne, hvor formålet er at hidse folk op imod bestemte personer eller grupper'.\n”Følger man den første definition kan man roligt tillade sig at kalde den senere tids politiske udmeldinger fra et flertal af partier i folketinget for en hetz mod indvandrerne. Med Regeringens såkaldte ghettopakke er en stor del af statsapparatet desuden gjort til aktører i denne hetz. Der udsendes rapporter, oplæg og pressemeddelelser som er fyldt med generaliserende negative, og ofte falske, påstande om indvandrere, især de der bor i bestemte boligområder. Dertil kommer et bevidst selektivt udvalg af negative fakta om indvandrerne og deres holdninger, hvor positive forhold undertrykkes og negative blæses op.\nDet er blandt andet kommet til udtryk ved flere nye regeringsinitiativer - især den såkaldte 'ghettopakke'. En stor del af initiativerne har ikke nogen substantiel effekt, men må ses som symbolpolitik, der skal demonstrere Regeringens vilje til at straffe etniske minoriteter, som anklages for ikke at ville lade sig integrere. I virkeligheden er mange af disse initiativer mere skadelige end gavnlige for integrationen, og for ghettopakkens vedkommende er der store negative virkninger for boligmarkedet og i en vis udstrækning tale om et spild af penge.\nDet er i disse år en stærk trend i både Europa og resten af verden, at politik i stigende grad handler om at udgrænse, dæmonisere, og nogen gange forfølge, etniske mindretal. Politikere skaffer sig politisk opbakning hos flertallet af befolkningerne ved at opfinde ydre eller indre fjender. De indre fjender skabes ved at opdele befolkningen i rigtige og forkerte borgere. Med mere eller mindre racistiske påstande udskilles mindretal som værende helt anderledes end flertallet, hvilket kan begrunde at de behandles anderledes og underlægges særlige krav og begrænsninger. Udviklingen har været anført af nationalistiske og højreorienterede politikere og partier, men det er i stigende grad mainstream politikere som deltager i hetzen. Det er en udvikling som nu også er kommet til Danmark.\nGhettoplanen er regeringens svar på hvordan den positionerer sig som kritisk overfor indvandrerne uden at fremstå som generelt indvandrerfjendsk. Den har den fordel at det ikke er alle indvandrere man anklager, men kun den del af dem der bor i bestemte boligområder med mange indvandrere. Nøgleordet i planen er ordet 'parallelsamfund'. Det er et ord som også andre politikere har brugt, men ingen har ulejliget sig med at forklare hvad det betyder, og medierne har ikke afkrævet politikerne et svar. Det kan fortolkes som forblommede anklager om at beboerne i visse boligområder bevidst har søgt sammen for at unddrage sig og modarbejde det danske samfund og dets værdier. I indledningen til ghettoplanen står der således: ’Vi har i årtier lukket for mange flygtninge og familiesammenførte ind i Danmark, som ikke er blevet integreret i det danske samfund. Og de har fået lov til at klumpe sig sammen i ghettoområder uden kontakt til det omkringliggende samfund ' og ’Der er slået huller i Danmarkskortet. Mange lever i større eller mindre isolerede enklaver. Her tager en alt for stor del af borgerne ikke tilstrækkeligt ansvar. De deltager ikke aktivt i det danske samfund og på arbejdsmarkedet. Vi har fået en gruppe borgere, som ikke tager danske normer og værdier til sig.' I sin nytårstale anklagede Statsministeren med bister mine beboerne i disse områder for ’ikke at ville Danmark'. Det var i årets vigtigste politiske tale, hvor en meget stor del af befolkningen hørte på, at denne skarpe anklage blev fremsat. Retorikken blev senere yderligere skærpet da Statsministeren i et interview i Berlingske Tidende udtalte at 'Selve danskheden er truet'.\nJeg har i mere end 20 år beskæftiget mig med forskning i udsatte boligområder. Jeg har undersøgt indvandrernes boligpræferencer og årsagerne til at vi har fået områder med mange indvandrere og få danskere. Kun 2 pct. af indvandrerne ønsker at bo i boligområder med et flertal af indvandrere, og denne andel er også den samme blandt de der bor i områder med mange indvandrere. Anklagen om at de bevidst har valgt at bo i områder med få danskere er således falsk. Hovedårsagen til koncentrationen af indvandrere er for det første, at de oftest er henvist til at bo i almene boliger, fordi de ikke kan købe ejerboliger og fordi det er sværere for dem at få adgang til private udlejningsboliger og andelsboliger. For det andet er der stærk evidens for at danskerne fravælger boligområder med indvandrere, og det begynder allerede når andelen er over 20 pct. Det betyder at det har været flere ledige boliger her og at det har været meget lettere for indvandrere at få en ordentlig bolig i disse områder. \nDet er især indvandrere og danskere med lav indkomst, med få muligheder på boligmarkedet, som er havnet i disse bebyggelser. Det er meget blandede områder med op til 70 forskellige nationaliteter og med et ofte stort gennemtræk. De reelle problemer er ikke ’parallelsamfund’ men arbejdsløshed og sociale problemer, negativ social arv hos børnene, utilpassede og kriminelle unge, samt skoler og institutioner der er belastede af mange tosprogede og socialt belastede børn. Det er problemer som kommuner og boligselskaber med en stor indsats har haft en vis succes med at inddæmme, mens Staten stort set har været fraværende i indsatsen siden starten af nullerne. Opgaven er desuden ikke blevet lettere af at mange af beboerne er blevet fattigere, som følge af nedskæringerne i de sociale ydelser, at politiindsatsen i områderne er blevet beskåret, og at det økonomiske pres på kommunerne har begrænset de ressourcer man kunne sætte ind i de belastede skoler og institutioner. Statsministeren har talt om at problemerne i de udsatte områder er en følge af et ’kollektivt svigt’. Men det er kun Christiansborg der har svigtet.\nDen høje andel arbejdsløse i områderne påstår Regeringen er en følge af parallelsamfund, som medfører at man bliver mindre til rådighed for arbejdsmarkedet når man bor i de udsatte områder. Men det er ikke rigtigt. Sammenhængen er omvendt, man bor der fordi man er arbejdsløs. Der har været en omfattende europæisk forskning i, om beboere i udsatte boligområder bliver mere arbejdsløse af at bo der, men der er ikke fundet nogen særlig sammenhæng. Det er andre faktorer som er afgørende for beskæftigelsen. Det er heller ikke rigtigt at beboerne i områderne er uden kontakt med omverdenen. En undersøgelse har således vist at mere end 80 procent af de ikke-vestlige indvandrere i områderne har danske venner og bekendte.\nGrundlaget for ghettoplanen er således falske og udokumenterede påstande. En ting er, at man hermed har sat beboerne i en gabestok som værende udanske, og yderligere har stigmatiseret bebyggelserne, en anden, og måske endnu værre, er de drastiske foranstaltninger som man vil sætte i værk. Regeringen har tilsyneladende gerne ville sende det signal, at de formastelige parallelsamfund fortjener en hårdhændet behandling. Beboerne og deres børn skal fordrives fra de berørte boligområder, skoler og institutioner, selv om hovedårsagen til den høje andel af indvandrere i disse er at danskerne fravælger at bo der og lade deres børn gå i institutionerne. Det mest drastiske tiltag er kravet om at op til 10.000 almene familieboliger skal nedlægges i 16 såkaldte 'hårde ghettoer' fordelt på 11 kommuner. Det er 6 pct. af de almene boliger i disse kommuner, og det er boliger som især bliver brugt af de allersvageste i samfundet. Der er ikke fra Regeringens side iværksat tiltag til at erstatte disse boliger, tværtimod vil man øge kommunernes udgifter ved opførelse af nye almene boliger, hvilket vil betyde en reduktion af det almene nybyggeri fremover. Dertil kommer en omfattende regulering af hvem der kan flytte ind i en meget større del af den almene boligmasse, som yderligere begrænser mulighederne for de fattigste. I alle de 57 såkaldt udsatte boligområder, med 120.000 beboere, vil kommunerne nu ikke kunne anvise bolig til mennesker der modtager offentlige ydelser. I de samme områder vil de også få svært ved at komme ind via de almindelige ventelister, fordi man skal give fortrinsret til boligsøgende i beskæftigelse, pensionister eller studerende. I de 16 ’hårde ghettoer’ med i dag 46.000 beboere vil ydelsesmodtagere slet ikke kunne flytte ind.\nRegeringens korstog mod parallelsamfund vil således betyde en væsentlig indskrænkning af boligmulighederne for de svageste i samfundet og give kommunerne store problemer med at løse boligsociale problemer. Det virker som om man tror at sociale problemer forsvinder blot ved at sprede dem. I de store byer vil det betyde flere hjemløse og at sociale problemer eksporteres til omegnen og yderkommuner.\nDertil kommer at den formulerede målsætning for ghettoplanen, at 'der ikke skal være ghettoer i Danmark i 2030' er urealistisk. Nu er der ikke andre end Regeringen der ved præcist hvad de mener med ordet ghetto, men man kan sige med meget stor sikkerhed, at der også i 2030 vil være boligområder med mange sociale problemer og mange indvandrere. Der har altid været områder i byerne hvor de fattigste og socialt svage bliver opsamlet og hvor flertallet ikke vil bo. Det er også i alle lande her at indvandrere opsamles. Der vil også være sådanne byområder i fremtiden. Selv om det skulle lykkes at ændre nogle af de nuværende udsatte boligområder markant, så vil de blive afløst af nye. Der er mange andre almene boligområder som også har en stor andel beboere på overførselsindkomst, men som ikke er på Regeringens liste over udsatte boligområder. De vil skulle modtage de udsatte boligsøgende der er forment adgang til områderne på ghettolisten og vil blive fremtidens udsatte boligområder.\nDer er meget der tyder på at Regeringens pludselige interesse for de udsatte boligområder, efter at indsatsen i mange år har været helt overladt til kommuner og boligselskaber, ikke kun skyldes et oprigtigt ønske om at gøre noget ved problemerne. Ghettoplanen er først og fremmest et symbolpolitisk tiltag der som et led i den kommende valgkamp skal demonstrere, at regeringspartierne deler marginalvælgernes negative holdning til borgere med anden etnisk baggrund. For at nå dette mål svækker man den almene sektor ved at nedlægge boliger og tømme Landsbyggefonden, og ser stort på de negative virkninger af ghettoplanen for de svageste i samfundet.\nGhettoplanen er et udtryk for en ny tendens i dansk politik, hvor et flertal af partier bruger hetz mod mindretal som et legitimt middel i den politiske kamp om magten, og hvor statsapparatet bruges til at understøtte denne hetz. Man lægger sig dermed i en trend, som især findes i flere europæiske lande med nationalistiske regeringer. Man modarbejder desuden sine egne erklærede målsætninger om øget integration. Integration forudsætter inklusion, at minoriteterne føler sig velkomne og accepteret i samfundet. Men Regeringen bruger en eksklusionsretorik anført af den såkaldte integrationsminister. Det medvirker til at skabe modsætninger mellem den almindelige danske befolkning og indvandrerne, og øger risikoen for at der opstår en permanent etnisk underklasse på samme måde som man har fået det med en stor del af den sorte befolkning i USA. Det er kun takket være den nære integrationsindsats på arbejdspladser og i kommuner, boligområder og frivillige organisationer at integrationen rent faktisk går fremad, mens landspolitikerne modarbejder den”(citat slut).\nDet er også værd at gengive økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille`s ( Liberal Alliance) forord og efterord i redegørelsen fra 2019, da det udmærker sig ved en åbenlys racistisk retorik. Der tales om “huller i landkortet” og “modborgere”, og Dansk Folkeparti kunne jo ikke have gjort det bedre.  Det er historisk grænseoverskridende og sætter en ny norm i dansk politik. Samtidig ser vi en politik som er velkendt fra andre storbyer, hvor man gennem privatisering og fordrivelse af de fattige åbner op for økonomisk stærkere grupper. Boligerne bliver dyrere og entreprenører og spekulanter kan bygge på attraktive grunde i storbyområderne. Det kaldes også gentrificering. Det nye i Danmark er at Socialdemokraterne nu støtter denne nyliberale politik i et tæt samarbejde med højrefløjen. I Storbritannien er processen godt beskrevet af Jessica Perera(2019). De udsatte boligområder er her smagfuldt af den konservative premierminister David Cameron blevet kaldt for ”sink estates”\nForord til redegørelsen:\n”Der er højt til loftet i Danmark. Vi har et liberalt demokrati. Vi har frihed til at forme vores\nliv og sige vores mening. Vi hylder frisind, ligeværd og lige muligheder. Vi forsørger os selv og tager hånd om socialt sårbare. Vi er hjælpsomme og har tillid til hinanden. Det er den danske kultur og de danske værdier, der binder os sammen som nation. Det er en sammenhængskraft, vi skal værne om.\nI løbet af få årtier har Danmarks befolkning forandret sig. For godt en generation siden havde stort alle i befolkningen rod i Danmark. Sådan er det ikke længere. I dag har tæt på hver syvende borger baggrund i et andet land. Og mange med baggrund i ikke vestlige lande med en kultur, der er meget anderledes end den danske. Det er en markant forandring, som udfordrer sammenhængskraften. Hvis nye medborgere bliver modborgere, kan parallelsamfund slå rod. Regeringen har derfor sat foden ned over for modborgerskab og parallelsamfund.\nRegeringen fremlagde sidste år en strategi mod parallelsamfund med en række initiativer og ét centralt mål: Danmark skal være ghettofri i 2030. Sammen med brede politiske flertal er initiativerne omsat til lovgivning, der i disse måneder er ved at blive implementeret i kommuner og boligorganisationer. Regeringen vil følge arbejdet tæt og følge op. Derfor har vi udnævnt tre ghettorepræsentanter, som skal overvåge udviklingen og rapportere til regeringen.\nVi vil også følge udviklingen med en årlig Parallelsamfundsredegørelse. Dette er første udgave. Analyserne bekræfter mig i, at regeringens beskæftigelses- og uddannelsesstrategi er den rigtige. Indvandrere og efterkommere, der deltager aktivt, tager oftere danske værdier til sig. Nok så glædeligt viser de nye tal også, at regeringens bestræbelser begynder at virke. Kurven er knækket og mange nye indvandrere er løftet ud af offentlig forsørgelse og er nu i job. Det er gode nyheder for de offentlige finanser. Og det er godt for sammenhængskraften og den enkelte, der får mulighed for at forsørge sig selv.\nDe nye initiativer mod parallelsamfund bygger videre på det fundament. Vi river parallelsamfund\nned og skaber et Danmark uden huller i landkortet. Et Danmark med bred opbakning til danske værdier og dansk kultur”(citat slut).\nEfterord til redegørelsen:\n”Der er højt til loftet i Danmark. Vi har et liberalt demokrati. Vi har frihed til at forme vores liv og sige vores mening. Vi hylder frisind, ligeværd og lige muligheder. Vi forsørger os selv og tager hånd om socialt sårbare. Vi er hjælpsomme og har tillid til hinanden. Det er den danske kultur og de danske værdier, der binder os sammen som nation. Det er en sammenhængskraft, vi skal værne om.\nI løbet af få årtier har Danmarks befolkning forandret sig. For godt en generation siden havde stort alle i befolkningen rod i Danmark. Sådan er det ikke længere. I dag har tæt på hver syvende borger baggrund i et andet land. Og mange med baggrund i ikke vestlige lande med en kultur, der er\nmeget anderledes end den danske. Det er en markant forandring, som udfordrer  sammenhængs-kraften. Hvis nye medborgere bliver modborgere, kan parallelsamfund slå rod. Regeringen\nhar derfor sat foden ned over for modborgerskab og parallelsamfund”(citat slut).\nDe mindre udviklede og ikke-vestlige.\nEt vigtigt grundlag for den nye retorik omkring udlændingespørgsmålet er regulært misbrug af data fra Danmarks Statistik(DS). Med skam at melde så har DS ikke ligefrem bidraget til en mere oplysende tilgang til afdækningen af den samfundsændring som er sket med indvandringen og dermed et øget antal borgere med anden etnisk herkomst end dansk.\nMen i disse år misbruges statistik og man bruger en overfladisk opdeling af borgerne som kommer fra DS, og som bruges flittigt af ministerierne og politikerne til overfladiske udtalelser og analyser.\nDS har leveret en uvurderlig stor støtte til højrefløjen med sine grove forsimplinger, hvor man deler borgere op i vestlige og ikke-vestlige. Da et stort antal borgere er kommet til Danmark som flygtninge fra krige som vesten har et direkte ansvar for, her især på Balkan og i Mellemøsten, er indvandringen præget heraf. Bortset fra den tidlige periode hvor man inviterede såkaldte gæstearbejdere hertil fra Jugoslavien og Tyrkiet. Denne opdeling har medført at højrefløjen med sin antimuslimske propaganda har kunnet bruge opdelingen til en effektiv DEM og OS retorik, underbygget af denne pseudovidenskabelige opdeling af befolkningen, se Graversgaard(2018).\nBegrebet stammer fra en DS rapport fra 1981 som kan findes på www.dst.dk hvor man tager udgangspunkt i begrebet “mindre udviklede lande”.  Det stammede fra en økonomisk opdeling af lande som også FN brugte, og her var der ikke noget etnisk indhold. Nu bruges opdelingen til at diskriminere, og det er jo tankevækkende at man er holdt med at bruge begrebet mindre udviklede. Det er erstattet af begrebet ”ikke vestlige lande”, og det er blevet grebet med kyshånd af de kræfter som opererer med et forsimplet verdensbillede. Et verdensbillede som minder betænkeligt om kolonitidens billede af den europæiske civilisation som højt udviklet og de andre folkeslag som laverestående og mindre udviklede. \nDer hvor kæden hopper helt af er når DS deler befolkningen op i 3 grupper: Personer med dansk oprindelse, indvandrere og efterkommere. Og derefter lægger gruppen efterkommerne sammen med gruppen af indvandrere og skaber på den måde en opdeling af samfundet i OS og DEM.  DS nævner også at denne indvandrer- og efterkommerdefinition er en dansk opfindelse. Der findes ingen andre lande med samme definition.  En opdeling som spiller sammen med den voksende fremmedfjendske retorik fra politikerne. Efterkommerne er født i Danmark og er en gruppe som er langt mere integreret end deres forældre. Mange har dansk statsborgerskab og opfatter sig som danske.  Adam El-Matari spørger derfor meget forståeligt: ”Man kan da ikke være indvandrer, hvis man er født i Danmark”(Jyllandsposten, 2019). Denne diskussion skærpes af udmeldinger fra den yderste højrefløj om at det kan tage fire-fem generationer at blive regnet for dansker.  Der er allerede krav fra højreekstremisten Martin Henriksen(DF) om en mere retvisende statistik hvor man tager tredjegenerationsindvandrere med. Kort sagt det lader sig ikke gøre at flygte fra ens afstamning hvis det står til de herrer.  Misbrug og manipulationer af statistik når man taler om flere generationer har også for nylig været fremme hvor DS direkte advarede et ministerium om misbrug af tallene. Se Berlingske(3 juni 2019).\nArbejderklassen og diversiteten som forsvandt.\nDen måde man taler om borgerne bidrager til at mennesker ikke længere ses som borgere med rettigheder, men at de racialiseres og reduceres til at være medlemmer af en etnicitet, også selv om de kan være født i Danmark, er danske statsborgere og opfatter sig som danske. Eller opfatter sig som en blanding af flere kulturer.\nOpdelingen i vestlige og ikke-vestlige bruges i dag på en giftig måde som bidrager til racisme og diskrimination. Men ser man på tallene, så viser de jo primært at der er tale om lav indkomst-områder og arbejderklasse med de problemer som følger.\n“Ghettolister” er lavet over boligområder med mange indvandrere og deres efterkommere og er  blevet en del af  boligpolitikken og bruges aggressivt til at kræve en hård regulering af den almene sektor, her især de såkaldt ”hårde ghettoer”.  Samtidig med at ejerboligmarkedet er præget af spekulation og høje priser. Disse ”ghettolister” bruges af næsten alle partier til at blæse et falsk billede frem som kan bruges i den såkaldte udlændingepolitik. Man generaliserer om borgerne i hele boligområder, som tværtimod kan kendetegnes som multietniske og dermed svære at generalisere om. Det handler ikke længere om at borgere skal behandles ud fra et lighedsprincip, selv om det store flertal faktisk er danske statsborgere med fulde borgerrettigheder.\nSe nedefor tallene for de såkaldte ”ghettoer” i Århus Kommune.\nHvor mange af borgerne, der bor i de boligområder, regeringen har defineret i Aarhus Kommune, som værende hhv. hård ghetto og ghetto, har dansk statsborgerskab?\nTallene er fra Aarhus Kommunes Borgerdatavarehus, som indeholder Folkeregisterets registreringer, som statsborgerskab og adresse, samt flere forskellige definitioner vi anvender i Aarhus Kommune, heriblandt boligområde-definitioner.\nAntal danske statsborgere\n%-vis danske statsborgere\nRegeringens definition 2017\nKilde: Aarhus Kommunes Borgerdatavarehus\nL 38. Forslag til lov om ændring af lov om almene boliger m.v., lov om leje af almene boliger og lov om leje.  (Nye kriterier for udsatte boligområder og ghettoområder, initiativer til udvikling eller afvikling af ghettoområder, skærpelse af anvisnings- og udlejningsregler, ophævelse af lejekontrakt på grund af kriminalitet m.v.).\nForslaget afgrænser bl.a. udsatte boligområder på baggrund af nye kriterier og indeholder initiativer til udvikling og afvikling af de hårde ghettoområder. Forslaget indfører desuden redskaber til at ændre beboer- og boligsammensætningen i udsatte boligområder. Det handler bl.a. om, at anvisnings- og udlejningsreglerne bliver skærpet, og at modtagere af visse overførselsindkomster ikke må flytte ind i de hårdeste ghettoområder. Endelig udvider forslaget reglerne om salg og nedrivning af ejendomme, der omfatter almene boliger.\nForslaget følger op på aftalen om initiativer på boligområdet, der modvirker parallelsamfund, mellem regeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti), Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti fra maj 2018. \nAfstemning: Forslaget blev vedtaget. For stemte 82 (S, DF, V, LA, SF og KF), imod stemte 20 (EL, ALT og RV), hverken for eller imod stemte 0. https://www.ft.dk/samling/20181/lovforslag/l38/index.htm\nEt Danmark uden parallelsamfund, marts 2018, www.regeringen.dk\nRedegørelse om parallelsamfund 2019, Se Økonomi- og Indenrigsministeriets hjemmeside www.oim.dk\nHans Skifter Andersen: Den statsautoriserede indvandrerhetz, Kronik, Politiken, 11 aug 2018.\nHans Skifter Andersen: Udsatte boligområder opstår, hvor de, der har valgmuligheder på boligmarkedet, ikke vil bo. Kronik, Berlingske, 23 okt 2018.\nHans Skifter Andersen: Regeringen spreder fordomme om indvandrere i ny rapport om udsatte boligområder, Kronik, Information, 16 april 2019.\nSimon Emil Ammitzbøll-Bille: Forsker misinformerer om regeringens parallelsamfundsrapport, Information, Kommentar, Information, 29 april 2019.\nStatens Byggeforsknings Institut. SBI 2006:12, Undersøgelse af til- og fraflytningen i tre multietniske boligområder,\nJohn Graversgaard: Parallelsamfund. Islamofobi og særlovgivning. 15. december 2017\nJessica Perera: The London Clearances: Race, Housing and Policing, Institute of Race Relations, London, 2019.  http://www.irr.org.uk/news/the-london-clearances-a-background-paper-on-race-housing-and-policing/\nJohn Graversgaard: Statistik, etnicitet og racisme - Diversiteten og arbejderklassen som forsvandt.\n15. juni 2018. Kritisk Debat, http://kritiskdebat.dk/articles.php?article_id=1967\nAarhus Kommunes Borgerdatavarehus: Danske statsborgere i ”ghettoer” i Århus Kommune,  1 jan 2018.\nAdam El-Matari: Man kan da ikke være indvandrer, hvis man er født i Danmark, Jyllandsposten, 6 apr. 2019.\nMinisterium blev advaret mod sprogbrug i analyse om tredjegenerationsindvandrere, Berlingske, 3 juni 2019, https://www.berlingske.dk/samfund/ministerium-blev-advaret-mod-sprogbrug-i-analyse-om


Brother MFC-L2750DW - kompakt alt-i-en laserprinter - Gratis Fragt\nForside / Butik / Computer og IT - Printere - Laserprintere Sort/Hvid / Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter\nBrother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter\nVarenummer (SKU): MFCL2750DWZW1 Kategori: Computer og IT - Printere - Laserprintere Sort/Hvid Tag: Brother\nVarenavn: Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter\nBrother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter findes i den populære kategori Computer og IT – Printere – Laserprintere sort/hvid fra mærket Brother i webshoppen Wupti.com. Og generelt er Brother blevet ret eftertraget, blandt både unge og de lidt ældre. Mange kigger efter tilbud på Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter, og det er altid værd at tjekke prisen hos Wupti.com. Det er ikke altid man husker at, gode gaver giver glade modtagere. Hvis du giver Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter og pakker gaven pænt ind, succes som gavegiver.\nKøb Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter fra Brother i dag til kun kr. 1947.00 – der er gratis fragt og den sendes direkte til din adresse.\nDu kigger lige nu på Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter fra Brother, der hører til i kategorien Computer og IT – Printere – Laserprintere sort/hvid. Prisen er kun kr. 1947.00, og du får gratis fragt, når du køber Brother MFC-L2750DW – kompakt alt-i-en laserprinter.\nBrother HL-2350DW – kompakt, trådløs, sort/hvid laserprinter\nBrother HL-L2375DW – kompakt, trådløs sort/hvid laserprinter\nBrother MFC-L2730DW – kompakt trådløs alt-i-én sort/hvid laserprinter


⇒ Bestil CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate) – 1879 kr.\nPrintteknologiFarvelaser KapacitetOp til 8.000 standardsider (Ydelse baseret i overensstemmelse med ISO/IEC 19798) FarveGul Passer tilLexmark CX820dtfeLexmark CX825dteLexmark CX825dtfeLexmark CX860dteLexmark CX860dtfeLexmark CX860deLexmark CX825deLexma (Læs mere)\n1879 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate)\nEn hel del internet varehuse tildeler nu om stunder et stort udvalg af fragtmetoder. En der er meget populær er lige nu pakkeshoppen, hvor du selv kan afhente din nyindkøbte vare når det passer ind i din kalender. Leveringstypen er altså super problemfri, samt ofte endvidere den mest prisbevidste fragtmetode ved køb af CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate).\nDu kunne derudover foretrække at få produkterne bragt til din private bopæl eller til når du er på job. Fragtløsningen bliver jævnligt en smule dyrere, men derudover i høj grad praktisk. Den billigste leveringsmulighed vil dog til enhver tid være at du selv henter ordren, som jo kræver at du bor tæt på internet shoppens arbejdslager.\nLeveringshastigheden på Elektronik / Blækpatroner og lasertoner / Lasertoner er jo virkelig relevant såfremt vi har brug for ordren straks, så i det øjemed er det bestemt afgørende at man gransker den estimerede leveringsdato ved den relevante vare.\nStørstedelen af e-handler præsterer levering efter en enkelt hverdag på mange af butikkens varenumre, eksempelvis CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate), der dog forudsætter at bestillingen placeres tidligere end et givent tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få varerne afsted forud for at pakkepersonalet har fri.\nNogle enkelte e-forretninger i Danmark lover levering uden gebyr, men oftest afkræver det at der aftages for et konkret beløb. Derudover skulle man udvælge den mest letkøbte mulighed for fragt, der oftest – om man bor nær Randers, Birkerød eller Faaborg – vil være at få dem til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nDet er efterhånden særdeles ukompliceret for folk at finde de laveste priser fra flere online webshops, og følgelig har en lang række online outlets været presset til at at reducere udsalgspriserne på en række af deres produkter – til børn, samt også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange love gratis fragt.\nDet kan dog trods alt blive lukrativt at eftergå flere butikker på nettet efter tilbud på CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate) forud for at du placerer ordren, så man er skudsikker på at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu skal dog ikke glemme, at ifald en forretning på nettet udbyder varer til en udsalgspris der virker urealistisk god, så bør det tit være et kendetegn på en snydagtig netshop. Betalinger med kort er dog omfattet af en regel, der skærmer en overfor bedrageriske shops på nettet.\nVi foreslår generelt kortbetalinger eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed burde du benytte et afdragstilbud som for eksempel ViaBill, når du higer efter at afdrage regningen af flere omgange.\nForud for at folk shopper i en internet webshop behøver de sådan set granske butikkens handelsbetingelser, det er dog tit ikke videre interessant.\nAlternativet kan derfor være at finde ud af om webshoppen er godkendt af e-mærket, grundet at det kan være et kendetegn for at online firmaet opretholder de danske retningslinjer, udover at e-forhandleren regelmæssigt gennemses af fagfolk som er meget bekendte med retningslinjerne. Derudover tilbydes du chance for at få assistance, ifald du oplever besvær i forbindelse med din ordre.\nHerudover kan det anbefales at køberen er obs på de grundlæggende vedtægter der er gældende for bestillingen, fx hvilken bytteret e-firmaet lover. Derfor er det i øvrigt relevant, at man stadigvæk gemmer ens kvittering på e-mail, således man en anden gang kan bevise handlen af CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate), hvad end du skal shoppe til en pige eller dreng.\nTrustpilot byder på uden sammenligning belejlige muligheder for at kigge nærmere på forskellige eksisterende køberes erfaringer og på grund af dette er det fornuftigt, at du tager et kig på e-forhandlerens ratings af CX820/CX860 yellow toner 8k (Corporate) før du bestiller.\nFacebook bringer dig også nogenlunde passelige løsninger til at få en idé om webbutikkens kundetilfredshed. Her er der endda internet virksomheder som gør det muligt at meddele en kritik af deres købsoplevelse, hvilket desuden burde drages fordel af til afvejning af kundernes tilfredshed.\nDenne side er annoncefinansieret. Vi hjælper nogle forskellige forhandlere på nettet når vi formidler butikkernes produkter, og indhenter godtgørelse når vores brugere gennemfører et indkøb.\nViden vedrørende tilbud og online butikker vedligeholdes ofte, men der tages forbehold for justeringer der potentielt er implementeret siden seneste opdatering af de viste informationer.


På vej med blomster og chokolade til de gamle | ugeavisen.dk\nPå vej med blomster og chokolade til de gamle\nIndehaveren af Blomsterværkstedet Tina Moos Rasmussen (th) og souchef i Fakta Stephanie Petersen. Foto: Jens Eilertsen\nBlomsterværkstedet i Nordborg og Fakta Nordborg giver torsdag chokolade og buketter til beboerne på Tangshave og Guderup Plejecenter.\n15 apr. 2020 kl. 13:35\nNordborg: Mens andre butikker sukker efter kunder midt i en Coronakrise, så er der nok at se til i Blomsterværkstedet. Indehaveren gennem ni år, Tina Moos Rasmussen, fortæller, at krisen har noget nær fordoblet omsætningen i butikken, som har adresse i Storegade i Nordborg. Hun forklarer fremgangen med, at mange sender en buket til runde fødselsdage, jubilæer og andet, når de nu ikke selv må møde op. Der sendes også buketter og sammenplantninger til pårørende på plejehjem og sygehuse, som ikke må besøges.\n- Jeg har noget at se til hele tiden, og det går faktisk meget hurtigt til tider. Det er jeg glad for, men det er også lidt hårdt. Jeg har jo kun to arme, siger Tina Moos Rasmussen.\nBlomsterværkstedet oplever også, at der er flere kunder fra Sønderborg, og æren for det skal findes i, at Blomsterhjørnet holder lukket, siger den 33-årige forretningsindehaver.\nBuket til de gamle\nSelv om hun har travlt i det lille butikslokale og i baglokalet, hvor sammenplantninger og buketter bliver til, er der tid til at tænke på de gamle på Nordals. Især på dem, der sidder på plejehjemmene og ikke må få besøg.\n- De har det nok vanskeligere end dem, der bor hjemme, siger Tina Moos Rasmussen.\nButiksindehaverens veninde har Mariannes Blomster og Brugskunst i Aabenraa, og da hun fortalte, at hun ville følge dronningens opfordring - i anledning af 80 års fødselsdagen - og samle penge ind til blomster, som så på majestætens fødselsdag skulle sendes til de gamle på plejehjemmene i Aabenraa, var Tina Moos Rasmussen ikke sen til at kopiere ideen.\nJeg troede, at der ville komme 2000 kroner - måske 3000 - ind, men der kom 11.550 kroner. De er kommet ind via facebook og Mobilepay, og bidragsyderne kommer ikke kun fra Nordborg-området. Der er også penge fra Sønderborg. Jeg helt vildt overrasket over resultatet.\nTina Moos Rasmussen, Blomsterværkstedet\n- Jeg troede, at der ville komme 2000 kroner - måske 3000 - ind, men der kom 11.550 kroner. De er kommet ind via facebook og Mobilepay, og bidragsyderne kommer ikke kun fra Nordborg-området. Der er også penge fra Sønderborg. Jeg helt vildt overrasket over resultatet, og efter indsamlingen var slut, blev jeg kontaktet af flere, som ville vide, om det var for sent at betale, siger butiksindehaveren, der kan give alle beboere på Tangshave Bo- og Aktivitetscenter og Guderup Plejecenter en buket tulipaner.\nDe får dog mere end blomster - Fakta i Nordborg giver nemlig chokolade til beboerne. Souchef Stephanie Petersen var ikke sen til at sige ja, da hun blev spurgt, om Fakta ville være med til at give de gamle i Nordborg og Guderup en gave.\nDet betyder meget for de gamle, at nogen uden for centrene tænker på dem i en tid, hvor de ikke må få besøg af hverken familie eller venner. Det siger plejecenterleder Børge Moos, Guderup Plejecenter.\n- Det er bestemt noget, vores beboere sætter pris på, siger plejecenterlederen og fortæller, at personalet i de enkelte afdelinger forsøger at skabe ekstra aktiviteter. Der er flere gåture, krolf og andet på programmet, og onsdag var der en musikant, som stillede op uden for centret og spillede for beboerne.


Dansk pige: Islam har gjort mig til et bedre menneske\nForfatter Emne: Dansk pige: Islam har gjort mig til et bedre menneske (Læst 7717 gange)\n« Dato: Maj 06, 2015, 07:55:42 pm »\nIslam is not for me,\n« Svar #1 Dato: Maj 06, 2015, 08:47:03 pm »\nDu troller da også værre og værre,\nSv: Islam is not for me,\n« Svar #2 Dato: Maj 06, 2015, 08:50:01 pm »\nCitat fra: Trådløse-Anna efter Maj 06, 2015, 08:47:03 pm\nNej, men det er vigtigt, at vi ikke kun høre negativt om Islam. Jeg vil gerne fremhæve nogle af de positive sider af sagen - dem er der trods alt flest af.\n« Svar #3 Dato: Maj 06, 2015, 09:05:29 pm »\nJa trolden spammer hele forummet til og Musenfryd kan åbenbart ikke se det\n« Svar #4 Dato: Maj 06, 2015, 09:07:32 pm »\nCitat fra: fedt efter Maj 06, 2015, 09:05:29 pm\nFedt, se mit svar til Anna.\nSv: Dansk pige: Islam har gjort mig til et bedre menneske\n« Svar #5 Dato: Maj 06, 2015, 10:00:17 pm »\nHver gang en person går fra at være meget lidt religiøs til at blive mere religiøs synes jeg et eller andet sted at det er lidt sørgeligt, fordi fra mit perspektiv er det en person er villigt smider en del af sin kritiske tænkning væk. Bortset fra det er jeg bedøvende ligeglad. Hvis du er lykkeligere med en usynlig ven der befaler hvilket tøj du bør have på, er det helt dit valg, og jeg vil ikke blande mig.\n« Svar #6 Dato: Maj 07, 2015, 01:25:45 am »\n« Senest Redigeret: Maj 07, 2015, 01:28:47 am af slrepsac »\n« Svar #7 Dato: Maj 07, 2015, 01:29:27 am »\n« Svar #8 Dato: Maj 07, 2015, 01:40:24 am »\n« Svar #9 Dato: Maj 09, 2015, 09:28:16 am »\nCitat fra: Tigermanden efter Maj 06, 2015, 08:50:01 pm\nNej, men det er vigtigt, at vi ikke kun høre negativt om Islam.\nMen muslimerne og islam gør sig konstant negativt bemærket. Senest med en sag om en næringmiddel elev der ikke ville spise den mad hun tilberedte. Hvor langt er vi ude? Og så ovenikøbet få erstatning. Muslimer er mestre i manipulation og skændigt misbrug af vor frihed og vor økonomi. Hun skulle have haft et lag tæsk.\nJeg vil gerne fremhæve nogle af de positive sider af sagen - dem er der trods alt flest af.\nNådadadada. Lad os så høre om de positive sider af sagen.\n« Senest Redigeret: Maj 09, 2015, 09:38:44 am af Carlo »\n« Svar #10 Dato: Maj 09, 2015, 11:02:07 am »\nCitat fra: Carlo efter Maj 09, 2015, 09:28:16 am\nJamen, det beskrives jo eksempelvis i linket - pigen føler sig simpelthen som et bedre menneske - på grund af Islam. Og det er da slet ikke så tosset igen.\n« Senest Redigeret: Maj 09, 2015, 05:34:27 pm af Tigermanden »\n« Svar #11 Dato: Maj 09, 2015, 04:47:09 pm »\nDet må være fordi hendes IQ er = 5+\n« Svar #12 Dato: Maj 09, 2015, 05:09:28 pm »\nCitat fra: GuBBi efter Maj 06, 2015, 10:00:17 pm\nUndskyld Gubbi men du synes at ""savle lidt"" lidt meget over perspektiver/kritisk tænkning/ i din kommentar - kom dog for pokker mere frem i skoen [/b]\n« Svar #13 Dato: Maj 09, 2015, 05:33:59 pm »\nCitat fra: El_Nino efter Maj 09, 2015, 04:47:09 pm\nDit debatniveau når sandelig nye højder.\n« Svar #14 Dato: Maj 09, 2015, 06:28:42 pm »\nÅrh jeg tror både musenfryd, Mette & Kenneth har øje på dig


JUIF – Side 5 – Jegerup.dk\nHome / JUIF - Page 5\nLørdag d.18/3 – 2017 kl. 14 i Egehuset Jegerup Program: Jegerup Ras Jegerups kvinder MBL – holdet Senioridræt Vap ( Vojens aspirerende piger) Venlig hilsen JUIF´s bestyre\nmandag d. 27/2 – 2017 kl. 19 i klubhuset Dagsorden efter gældende regler. Forslag til behandling og vedtagelse på generalforsamlingen skal være foreningens formand i hænde senest seks dage før generalforsamlingen. Hallen/klubhuset er lukket for aktiviteter denne aften. Venlig hilsen JUIF´s bestyrelse\nJegerups Forsamlingshus søndag den 4.decmber • Kl. 14.00 Julegudstjeneste i kirken • Kl. 15.15 Dans om juletræet med Julemanden Der er kaffe/glögg og æbleskiver – pris 30,-kr pr voksen, gratis for børn. Pris pr barn for slikpose 25,-kr. Der betales ved indgangen i Forsamlingshuset. Tilmelding til Bibs Stark, Østerengvej 4 – senest 27.november.\nHejsa drenge og piger Fra 6 klasse til 18 år.\nby Michael Sørensen on 2. oktober 2016 med Ingen kommentarer\nHvad skal du lave torsdag aften ??? Du skal da selvfølgelig i Jegerup Ungdomsklub…… Der er åbent fra kl. 19.00 – 21.30, første gang den 6.10.2016. Kom og hyg dig med dine venner, nye som gamle, høre musik, se tv, spille billard og fodbold mm. Der kan købes slik og sodavand. Prisen er: 100 for hele sæsonen eller 10,00 pr. gang. Vi ses Lone og Pia Til forældrene: Ved klubaften vil der altid være 2 voksne til stede.\nby Michael Sørensen on 1. maj 2016 med Ingen kommentarer\nJegerup løbet klik her… Se billeder fra lørdag og søndag klik her… Billeder fra Dansens dag fredag, leveret af Kirsten Toft Nielsen klik på link\nby Michael Sørensen on 15. april 2016 med Ingen kommentarer\nSe programmet her..\nSå starter fodbold op.\nby Michael Sørensen on 12. april 2016 med Ingen kommentarer


Nøgne Kvinder Med Former Fri Dating / Infinity datingside\nNøgne kvinder med former fri dating\n16/05/2017 16/05/2017 ved Clausen Lise\nEn uforglemmelig aften Erotiske historier og noveller om personer der har Booty Ads Frække gratis annoncer Ønske Opfyldt Se den nye omtalte private sexfilm med pop sangeren Britney Spears. Tandlæge i København K / Nørreport - Op til 40 rabat Dansk Sex Erotik og Porno! Gratis Danske Sexhistorier - Private Amatør Billeder - Sexnyheder. Med, kendte - Live webcam shows.\nÆldre kvinder yngre mænd Købe billige nike free advantage trainer Online, billige nike Dansk sex og dansk porno med frække danske piger, levelSex 1032 - De tolv stjernetegn 1 - Krebsen Skrevet af Carl Wilhelm Tilføj til min liste Jeg er lektor på en højere læreanstalt, hvilket bringer mig i kontakt med en del kvinder, især yngre. Eldre Sexy-2: Free Xnx Sexy HD Porn Video b5 - xHamster Fisse og sex thai massage vejle langelinie - Håndjob blowjob Thai Massage Porn Videos 1028 - En noget anderledes bustur Skrevet af Endnu en mandlig forfatter Tilføj til min liste Jeg skulle med en propfuld bus hjem fra arbejde, hvor jeg stod tæt op af en køn 23-24 årig pige.\nDit nske sjove fr kke danske sex links porno nyheder Ingen strenger voksen dating kristiansand / Blowjog setning Booty Ads er fyldt med fække gratis annoncer. Tantra i, nordjylland, Jylland Aalborg, Tantrapigen Find escorts in West Sussex tonight 100.00 Kr - København (Sjælland) - Maj. Med konflikten i Ukraine og Ruslands annektering af Krim-halvøen har spørgsmålet om den uforudsigelige nabo, Rusland, igen vil rette sit blik mod Georgien som i konflikten i 2008. Hej Jeg s? en reklame, f?rst i 90erne, reklamen var for et rejseselskab eller flyselskab og havde en lille dreng i hovedrollen, det jeg husker bedst er at han var vild charmerende, hans replik lyder noget i retning.\nVoksen dating site for gamle enlige mænd i frederiksberg\nExtra gratis dansk fisse massage grenå - - Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se billeder hvor piger er i omklædningsrum. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Er det muligt i kunne fremkomme med nogle foto af mary Carey. Idéhistorikeren Mikkel Thorup har læst Donald Trump med renæssancefilosoffen og den politiske tænker Niccolò Machiavelli. Lektor Søren Rud undersøger den etnografiske viden om kolonierne, der var tæt forbundet med det koloniale projekt i Grønland. Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg ønsker film hvor kvinder med megapatter, bliver grovbollet.\nExtra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se film/billeder hvor big brother jessica er med. Nicklas Weis Damkjær gør i denne essayanmeldelse op med det, han kalder Žižek idiosynkratiske og imaginære korstog mod venstrefløjen og hans idé om ikke-europæiske værdier. Marts 2013 af Mathias Hein Jessen fokus: Når vi tænker politisk magt, tænker vi sædvanligvis magt over et territorium. Extra - Ønske Opfyldt Jeg kunne godt tænke mig at se frække eller nøgen billeder af Joan Ørting. Februar 2017 af Ib Ravn Pengenes historie fokuserer som regel på mønter og sedler, men det er de ikke-fysiske kontopenge, der virkelig har betydet noget i magtkampen mellem banker, regeringer og borgere. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Hej jeg ønsker at se billeder af Miss Nude her i Danmark Ønske Opfyldt Hej jeg vil gerne se nøgne arabiske kvinder. Opret gratis profil HER Vil se frække billeder med de kvindelige deltagere i "Vild med dans".\nExtra escort christianshavn hellerup biograf - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se nøgen billeder af lucy lawless. Efter et par glas bobler, serverede Jesper og jeg med ikke så lidt stolthed, den mad vi havde fremtryllet. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se gratis tegnefilms pornofilm. Extra - - Extra Ønske Opfyldt Vil gerne se film med gravide kvinder der bliver kneppet. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se ægte spy med piger som tager solarium og bliver filmet nøgen Ønske Opfyldt Jeg ønsker og se behåret kvinde gerne unge som gamle. Oktober 2015 af Albert Scherfig og Charlie Krautwald fokus: Efter Den Franske Revolution blev staten frem for kongen grundlaget for nationalstaten.\namatør teen sex bordel slagelse\nmassage frederikshavn linse kessler nye bryster\nsex in the city se online montana chat værelser


Social behandling af stofmisbrug - PDF\nDownload "Social behandling af stofmisbrug"\n1 September 2014 Center for Særlig Social Indsats Helsingør Kommunes Kvalitetsstandard for Lov om Social Service 101 og Sundhedslovens Helsingør Rusmiddelcenter Godkendt af Socialudvalget 30. september 2014\n2 Indhold 1 Kvalitetsstandardens formål Organisatorisk placering Mulighed for frit valg Behandlingsgaranti Målgruppe Behandlingsindsatsen Målet med behandlingsindsatsen Faglig kvalitet Monitorering af indsatsen Brugerinddragelse Visitationspraksis Visitationsprocedure Betaling Helsingør Kommunes ambulante behandlingstilbud til borgere over 25 år Helsingør Kommunes ambulante behandlingstilbud til borgere under 25 år Døgnbehandling Tilsyn under døgnbehandling Klageadgang Klagevejledning alkoholbehandling Yderligere lovgrundlag Kvalitetsstandardens formål Nedenstående indeholder en samlet information til borgerne om de ydelser, der tilbydes, hvis de ønsker behandling for stofmisbrug og alkoholmisbrug. Kvalitetsstandarden beskriver den service, som borgerne kan forvente at få ved henvendelse om behandling. I Helsingør Kommune skal behandlingsindsatsen, for så vidt det er muligt, foregå i ambulant- eller dagregi. Formålet med at beskrive og informere om kvalitetsstandarder er at give borgere et overordnet indtryk af indhold, omfang og udførelse af de ydelser, som Helsingør Kommune tilbyder. Kvalitetsstandarden er dermed en beskrivelse af det serviceniveau, man ønsker fra politisk side. Kvalitetsstandarden revideres en gang årligt. Kvalitetsstandarden beskriver: - Visitationspraksis - Tilbuddets rammer - Borgerens klageadgang - Krav til tilbuddets formål, ydelse og indhold. 1.1 Organisatorisk placering Helsingør Rusmiddelcenter varetager den ambulante behandling for borgere med misbrug af rusmidler. Rusmiddelcentret varetager også den ambulante misbrugsbehandling af unge under 18 år. Rusmiddelcentret er en selvstændig enhed under Center for Særlig Social Indsats. 2 / 8\n3 1.2 Mulighed for frit valg I Lov om Social Service 101, stk. 4, beskrives borgerens ret til frit valg i forhold til stofmisbrugsbehandling. Det betyder, at borgeren har ret til at vælge et alternativt behandlingssted forudsat, at dette opfylder og kan levere det behandlingstilbud, der er visiteret til. I særlige tilfælde kan retten til frit valg dog tilsidesættes eller begrænses hvis hensynet til borgeren taler for det. Sundhedslovens 141, giver borgere med alkoholmisbrug ret til frit valg af behandlingssted. Der skal imidlertid være tale om et behandlingssted oprettet efter 141, stk Behandlingsgaranti I Lov om Social Service 101, stk. 2 og tilsvarende i Sundhedslovens 141, stk. 2, er der fastsat en behandlingsgaranti på 14 dage. Det betyder, at der højst må gå 14 dage fra borgeren har henvendt sig med ønske om behandling til behandlingen iværksættes. Servicelovens 101, stk. 3 og bekendtgørelse nr af fastsætter regler om behandling af stofmisbrug for unge under 18 år. 2 Målgruppe Målgruppen omfatter borgere og deres pårørende, som er misbrugere af alkohol, hash, kokain, heroin, andre stoffer af morfingruppen, centralstimulerende stoffer og/eller andre afhængighedsskabende rusmidler. Der ydes som udgangspunkt ikke behandling af misbrug, der skyldes lægeordineret medicin eller indtagelse af præstationsfremmende stoffer. 3 Behandlingsindsatsen 3.1 Målet med behandlingsindsatsen Behandling har til formål skabe rammer og muligheder for at den enkelte kan ændre sit misbrugsmønster og dermed opnå bedre livskvalitet, bedre livsmuligheder, herunder deltagelse i det almindelige samfundsliv. Et centralt element i behandlingsarbejdet er at understøtte den enkelte borgers indsigt i egne ressourcer, og støtte vedkommende i at udnytte disse til at opnå en bedre social og personlig funktion. For de mest belastede misbrugere ydes endvidere en forebyggende indsats- både social og sundhedsfaglig med henblik på helbredsmæssig og social skadesminimering. For nogle borgere vil målet være stoffrihed og ædruelighed, for andre en reduktion af misbruget og for andre igen stabilisering og kontrol med misbruget. Indsatsen omkring den enkelte tilrettelægges individuelt og, hvis det er muligt, i samarbejde med andre aktører, for eksempel familie, sagsbehandler, jobcenter, kriminalforsorg, sygehus, m.m. Borgere, som har hjemmeboende børn, tilbydes familiesamtaler og der samarbejdes eventuelt med Familierådgivningen og Familiehuset. For de unge under 18 år vil der altid være tale om et samarbejde med forældrene, der skal give samtykke til behandlingen og samarbejde med Familierådgivningen. 3.2 Faglig kvalitet Misbrugsbehandlingen i Helsingør Kommune varetages af behandlere med en social- eller sundhedsfaglig grunduddannelse på minimum bachelorniveau. 3 / 8\n4 Behandlingen tager udgangspunkt i den systemiske referenceramme og løsningsorienterede og kognitive metoder, hvilket medarbejderne har eller får efteruddannelse indenfor. Tilbud og indsatser skal generelt tage afsæt i evidensbaseret praksis og forskningsbaseret viden om virksomme tilbud og metoder på rusmiddelområdet. Dette sker primært med udgangspunkt i undersøgelser og vejledninger fra Center for Rusmiddelforskning ved Århus Universitet, Socialstyrelsen og Sundhedsstyrelsen. Pr. 1. januar 2014 har Socialtilsyn Hovedstaden overtaget tilsynsforpligtelsen med misbrugsbehandling efter Lov om Social Service Monitorering af indsatsen Rusmiddelcentret indberetter to nationale databaser: Register over stofmisbrugere i behandling (SIB) Det Nationale Alkoholbehandlingsregister (NAB) Derudover dokumenteres behandlingsarbejdet i Bosted, hvor det også er muligt at trække statistikker. Der følges op på behandlingsplanen en måned efter, at et behandlingsforløb er afsluttet, og igen seks måneder efter at et behandlingsforløb er afsluttet. For at sikre, at borgeren opnår bedst mulig behandling, benyttes redskabet Feedback Informed Treatment (FIT), som tager udgangspunkt i borgerens egne observationer på det personlige, familiære og sociale liv. Måleredskabet er evidensbaseret. Der følges op på behandlingsplanen en måned efter et behandlingsforløb er afsluttet, og igen seks måneder efter et behandlingsbeløb er afsluttet. Helsingør Kommune arbejder på at bidrage til regeringens 2020-mål: Andelen af borgere, som afslutter et behandlingsforløb for stofmisbrug som stoffri eller med reduktion i misbruget, øges til mindst 50 procent (på landsplan er gennemsnittet i dag 31 %, jf. landsdatabasen). Endvidere forventes det, at andelen af borgere, som henvender sig igen inden for 12 måneder efter afsluttet behandling, reduceres til 50 procent i Brugerinddragelse Borgeren inddrages i videst muligt omfang på det individuelle plan og det er således borgeren målsætning der er styrende for behandlingen. Der afholdes brugermøder i Sundhedsklinikken hvor brugerne selv kan komme med emner. Brugerne kan desuden deltage i visitationsmøder. 5 Visitationspraksis 5.1 Visitationsprocedure Borgere i Helsingør Kommune kan, uden forudgående visitation, henvende sig på kommunens Rusmiddelcenter ved ønske om misbrugsbehandling og modtage ambulant behandling. Beslutning om visitation til døgnbehandling træffes af Helsingør Rusmiddelcenter på visitationsmøde. Borgeren kan deltage i visitationsmødet og fremlægge sit ønske om døgnbehandling, men kan ikke overvære eller deltage i afgørelsen. 4 / 8\n5 6 Betaling Behandling for stofmisbrug og alkoholmisbrug herunder medicinsk behandling - er gratis for borgeren. I forbindelse med døgnbehandling efter Servicelovens 101, opkræves borgeren egenbetaling for opholdsdelen. En døgnbehandling er sammensat af en behandlingsdel og en opholdsdel. Det er på baggrund af opholdsdelen, at egenbetalingen udregnes. Egenbetalingen udregnes på baggrund af borgerens indkomstgrundlag. Såfremt borgeren, under døgnbehandlingen, bevarer økonomiske forpligtigelser til husleje, opkræves der ikke egenbetaling for ophold - men alene for kost, vask, m.v. 7 Ambulante behandlingstilbud 6.1 Helsingør Kommunes ambulante behandlingstilbud til borgere over 25 år Sammensætningen af alle behandlingstilbud tager udgangspunkt i den enkeltes problemstillinger, situation, ressourcer og ønsker. Uafhængigt af valg af behandlingstilbud, samarbejdes med relevante samarbejdspartner med henblik på deltagelse i det almindelige samfundsliv. Der er følgende tilbud: Anonym rådgivning: Borgeren tilbydes tre anonyme samtaler, såfremt der ikke skal ordineres medicin. Ambulant afrusning: Tilrettelægges individuelt. Der laves en vurdering af abstinens, hvorefter der medgives medicin til næste dag. Borgeren skal forvente at møde de kommende dage til vurdering og medicinudlevering. Medicinsk behandling: Substitutionsbehandling, stabilisering og nedtrapning, vaccination Hepatitis A+B, vejledning og rådgivning om smitte og forebyggelse vedr. Hepatitis m.m. Nada-øreakupunktur: Der kan dæmpe uro og abstinenser Udredning/ indskrivning: Der foretages en grundig udredning af borgerens samlede situation, socialt, fysiske, og psykiske forhold, som udmunder i en behandlingsplan. Ad-hoc behandling: Ad-hoc behandling er et minimumstilbud om løbende socialfaglig støtte til klienter i medicinsk behandling, som er mindre end to månedlige samtaler i henhold til behandlingsplan. Kontakten til borgerne foregår ofte i sammenhæng med medicinudlevering. Støttende samtaler: For borgere, der endnu ikke har et fast mål med behandlingen. Samtalerne er råd og vejledning i forhold til misbrug. Støttende samtaler gives også til borgere, der ønsker hjælp til fastholdelse i at være stoffri/ædru. Samtaler efter koncept: Individuel samtale med borgere der er stoffri/ædru. Samtalerne tager udgangspunkt i borgerens egne erfaringer, og mål for behandlingen. Desuden arbejdes der med tilbagefaldsstrategier, højrisikosituationer og mestring af hverdags-og arbejdslivet. Motivationsgruppe: Gruppebehandling til borgere, der har taget beslutning om et stoffri/ædru liv. Behandlingen giver hjælp og støtte til at fastholde ønsket om ændring af livførelse. Yderligere udredning af behandlingsbehov i forhold til relevant behandling, såsom dagbehandling eller døgnbehandling. 5 / 8\n6 Dagbehandling: Gruppebehandling for stoffri/ædru borgere. Temabaseret behandling, hvor der arbejdes med rusens indvirkning på familien, øvrigt netværk, konflikt håndtering, vrede, selvværd, selvtillid og højrisikosituationer. Familiesamtaler: Tilbydes til familier med børn i hjemmet. Samtalerne indeholder emner som misbrugets påvirkning af hele familien, relationer og mønstre. I samtaleforløbet vil børn blive inviteret med, for at give dem mulighed for at blive hørt og anerkendt for deres oplevelser og bekymringer, og udarbejdelse af strategier ved evt. tilbagefald. Konsulentopgaver: Et tilbud til professionelle og andre voksne, der har kontakt med familierne. Efterbehandling: Gruppebehandling, hvor erfaringer med afholdenhed/stoffrihed kan deles. Herunder hvornår det går godt, men også de situationer, der kan være svære, og i samarbejde finde strategier til at tackle de svære. Støtte til at opbygge/udvide sit netværk. Pårørendegruppe: Tilbud til pårørende til borgere med misbrug. Børn i hjem med misbrug, henvises til Børnegruppen i Familiehuset. Unge i hjem eller unge der er opvokset i hjem med misbrug, henvises til Helsingung - helsingung.nu. 6.2 Helsingør Kommunes ambulante behandlingstilbud til borgere under 25 år Når det drejer sig om unge er det afgørende, at der tages udgangspunkt i den unge som ung, og ikke i den unge som misbruger. Behandlingen baserer sig derfor på den unges eget ønske om forandring. I en fase i de unges liv, hvor de unge, blandt meget andet, er optaget af at frigøre sig fra forældrene og andre autoriteter, er dette centralt i behandlingen. Helsingung er et tilbud til alle unge under 25 år i Helsingør kommune, som har et mistet kontrollen over deres forbrug af rusmidler (alkohol, hash og stoffer). Der er følgende tilbud: Den anonyme rådgivning: Til fem samtaler Individuel behandling: Et tilbud, hvor den unge typisk får en samtale om ugen. Ad-hoc gruppetilbud: Der oprettes ad-hoc gruppetilbud fx på grundskoler og ungdomsuddannelserne for at motivere unge til at arbejde med deres forbrug, og evt. starte i et af behandlingstilbuddene. Stoffrigruppe: Et tilbud til unge, som det er lykkedes med at stoppe med deres rusmiddelforbrug. Dagteamet: Et tilbud, der retter sig mod unge under 18 år, som har et så stort forbrug af rusmidler, at de er faldet ud af skolesystemet. Forældreaftner: Et tilbud til forældre sammen med andre forældre - om at få viden og indsigt i unges brug af rusmidler og hvordan de tackler deres egen teenager. Konsulentopgaver: Et tilbud til professionelle og andre voksne, der har kontakt med unge. Digitalrådgivning/behandling: Via vores hjemmesider og styrkes indsatsen over for de eksperimenterende unge, både via sms og brevkasserne på siderne. Hashtrack er et digitalt tilbud som kan være en støtte i behandlingen af de unge, der kan gøre det nemmere at fastholde et ønske om forandring. Det kan bruges af unge i behandling i samarbejde med behandleren, men APP en kan også bruges af unge der ikke er i behandling. 6 / 8\n7 7 Døgnbehandling Helsingør kommune har ikke eget døgnbehandlingstilbud. Der benyttes private aktørers døgnbehandlingstilbud. Konkret vurderes døgntilbuddene ud fra beskrivelser på Tilbudsportalen sammenholdt med evidensbaseret praksis og forskningsbaseret viden om virksomme tilbud og metoder på rusmiddelområdet og ikke mindst samarbejdserfaringer med behandlingstilbuddene. 7.1 Tilsyn under døgnbehandling Ved midlertidige ophold i døgnbehandling, hvor borgeren bibeholder bopælsadresse i Helsingør Kommune, fører Rusmiddelcenteret, Helsingør Kommune, det personrelaterede tilsyn med behandlingen. 8 Klageadgang Klager over den sociale del af behandlingen (Lov om Social Service 101) rettes til: Helsingør Kommune, Rusmiddelcenteret, der revurderer sagen. Hvis Rusmiddelcenteret fastholder afgørelsen, sendes klagen med relevante akter videre til: Det Sociale Nævn Statsforvaltningen Hovedstaden Borups Allé København NV hjemmeside: Klagefristen er 4 uger fra det tidspunkt, hvor man har fået meddelelse om den afgørelse, man ønsker at klage over. Klager over den medicinske del af behandlingen (Sundhedsloven 141 og 142) rettes til: Sundhedsvæsenets Patientklagenævn Frederiksborggade København K Telefon Klagevejledning alkoholbehandling Loven bag tilbuddet er 141, stk. 1 i Sundhedsloven, som fastslår, at kommunalbestyrelsen skal tilbyde gratis behandling til alkoholmisbrugere. Af bemærkningerne til loven fremgår, at Kommunen beslutter, om borgeren skal tilbydes ambulant-, dag- eller døgnbehandling. Der kan ikke klages til patientklagenævnet over kommunens beslutning om behandling. Der kan heller ikke klages over beslutningen til andre myndigheder, men der kan klages over Kommunens generelle serviceniveau, herunder hvilke tilbud og pladser, der skal være til rådighed, personalets optræden m.v. 9 Yderligere lovgrundlag Bekendtgørelse nr af om garanti for social behandling for stofmisbrug til unge under 18 år i særlige tilfælde 7 / 8\n8 1. Kommunalbestyrelsen sørger for tilbud om behandling for stofmisbrug til unge under 18 år i særlige tilfælde. Stk. 2. Tilbud efter stk. 1 skal iværksættes senest 14 dage efter henvendelsen til kommunen. Stk. 3. Forældre eller den unge kan anmode kommunen om et behandlingstilbud. Stk. 4. Målgruppen er unge, som på grund af stofmisbruget har alvorlige sociale og adfærdsmæssige problemer, der medfører, at den unge ikke kan fungere i forhold til familie, uddannelse, arbejde eller skole. Der er tale om unge med sociale, fysiske og/eller psykiske skader forårsaget af stofmisbruget. 2. Tilbud skal iværksættes med forældremyndighedens samtykke og kræver tillige samtykke fra den unge, når denne er fyldt 15 år. 3. Den kommunale forpligtelse til særlig støtte over for børn og unge er reguleret efter bestemmelserne i servicelovens kapitel 11. Forpligtelsen, jf. 1, stk. 1 og 2, ændrer ikke ved dette, men er en ekstra forpligtelse til at yde hurtig hjælp til målgruppen, jf. 1, stk Det er kommunalbestyrelsen, der foretager den faglige vurdering af, om den unges problemer er så alvorlige, at der skal iværksættes et tilbud inden for 14 dage. 5. Kommunalbestyrelsen skal sørge for, at sagen undersøges og for, at der tages stilling til den samlede sociale støtte samt for, at der udarbejdes en handleplan for den samlede indsats, herunder for behandlingen for stofmisbruget, jf. servicelovens 140, stk Klage over afslag på behandling, herunder manglende iværksættelse af tilbud senest 14 dage efter henvendelsen til kommunen, kan indbringes for det sociale nævn, jf. servicelovens Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. januar Stk. 2. Samtidig bortfalder bekendtgørelse nr. 776 af 11. august 2005 om garanti for social behandling for stofmisbrug af unge under 18 år i særlige tilfælde. 8 / 8


Sermersooq freder pukkelhvaler i Nuuks fjord | Sermitsiaq.AG\nEt flertal i kommunalbestyrelsen i Kommuneqarfik Sermersooq har vedtaget et forslag om at frede pukkelhvaler i Nuuks fjorde.\nOnsdag, 03. marts 2021 - 07:36\nPukkelhvaler i Nuup Kangerlua, Godthåbsfjorden, skal ikke længere skydes.\nEt flertal bestående af Inuit Ataqatigiit, Demokraatit og løsgængeren Michael Rosing har vedtaget forslaget tirsdag eftermiddag under kommunalbestyrelsens møde.\nDermed følger kommunalbestyrelsen Økonomi og Erhvervsudvalgets indstilling om at frede pukkelhvalerne i Godthåbsfjorden. Før mødet kom Siumut med en midretalsudtalelse om at udskyde beslutningen.\nDet er Michael Rosing, der tilbage i 2019 kom med et forslag om at frede det store havdyr i Nuuks fjorde. Og han glæder sig over kommunalbestyrelsens beslutning:\n- Jeg er meget glad for beslutningen. Det er første gang, at vi freder dyr på baggrund af dyrenes rekreative værdi og deres værdi i turismen. Det er et stort skridt, siger Michael Rosing, da Sermitsiaq.AG taler med ham efter kommunalbestyrelsen.\nLÆS OGSÅ: Siumut: Udskyd fredning af pukkelhvaler\nRosings begrundelse for forslaget er, at pukkelhvalerne har en meget høj værdi for turismebranchen, specielt i krydstogtsæsonen, hvor samtlige turistvirksomheder i byen beskæftiges med at sejle turister rundt til sightseeing.\nKommuneqarfik Sermersooq har under høringsperiode modtaget i alt 27 høringssvar, hvor kun ét svar var negativ over for det nye tiltag.\nVedtagelsen af fredning af pukkelhvaler er Michael Rosings absolut sidste opgave som politiker, da han har besluttet at stoppe sin politiske karriere efter denne valgperiode.\n- Jeg vil sige, at det er et meget godt punktum på min politiske karriere. Det er virkelig en fantastisk måde at afslutte mit politiske arbejde, ved at vedtage fredningen af pukkelhvaler, siger Michael Rosing til Sermitsiaq.AG.


Hvad er Homøopati? - Homøopatisk Klinik\nHomøopatien er en holistisk behandlingsform. I homøopatien betragter vi symptomerne som den reaktion kroppens laver på sygdommen, i den forsøg på at helbrede sig selv. Homøopatens opgave er at finde et lægemiddel som kan styrke kroppen så symptomerne (reaktionen) på forsvinder igen.\nHomøopatien blev grundlagt af den tyske læge og kemiker Samuel Hahnemann (1755-1843). Men tankerne som ligger til grund for homøopatien stammer helt tilbage fra den græske læge Hippokrates.\nNavnet homøopati stammer fra det græske ord ”homoios” og ”pathos”, som betyder henholdsvis ”lignende” og ”lidelse”. Det er en helbredelsesmetode, der behandler lidelser med lægemidler, der kan fremkalde lignende symptomer hos raske, som dem men vil behandle hos den syge.\nEt lægemiddel, som i store doser kan fremkalde sygdoms symptomer. Vil i små doser kunne helbrede samme sygdoms symptomer – både fysiske, emotionelle og mentalt symptomer.\nHvis du har lidt styr på hvad grundprincipperne er bag den homøopatiske behandling, undgår du også at blive snydt, for der er mange som bruger de homøopatiske midler til at behandle, men ikke bruger dem efter de homøopatiske forskrifter, hvorved de ikke virker efter hensigten. Her er kort beskrevet grundprincipperne for den klassiske homøopati.\nLægemidler fremstilles ved at fortynde og potensere dvs. tilfører lægemidlet kinetisk energi. Herved bliver lægemidlets helbredende egenskaber forstærket, og alle uønskede bivirkninger forsvinder.\nMennesket behøver kun ét middel (og ikke flere), på ethvert givet tidspunkt af sin sygdom\nVed homøopatisk behandling er kriterierne for varig helbredelse: at symptomerne forsvinder indefra og ud, oppe fra og ned efter, fra mere vitale organer til mindre vitale organer, og/eller i omvendt kronologisk rækkefølge af hvordan de oprindelig opstod.\nDe homøopatiske lægemidler og deres fremstilling\nDe homøopatiske midler er fremstillet udfra dyre- mineral og planteriget. Homøopatiske midler er afprøvet på raske mennesker ifølge fastsatte kriterier, aldrig på dyr. Lægemidlerne er stærkt fortyndede og derefter potenserede. De er derfor uden toksiske bivirkninger og kan bruges af såvel børn og gravide.\nDe talrige symptomer, som lægemidlet kan behandle, er kategoriserede i et såkaldt repertorium. Repertoiret giver homøopaten mulighed for at finde frem til det lægemiddel, som passer bedst til patientens specifikke symptombillede og konstitution.\nEn homøopat ordinerer specifikke og individuelt tilpassede lægemidler ud fra et grundigt kendskab til sin klients samlede symptomer, sygdomshistorie, personlighed og livssituation.\nLægemidlerne er fremstillet af mineraler, planter og dyr riget. Derefter er de gennemgået en speciel fortyndings og potenseringsproces. Herved fjernes de toxiske virkninger, der kunne være fra det oprindelige stof, samtidig med at lægemidlets helbredende virkning øges.\nI homøopatien søger man at styrke kroppens egne helbredende kræfter og evne til at hele indefra. Det gøres ved at ordinere lægemidler, der giver “ligende” symptomer hos en raske, som den “lidelse” man vil helbrede hos den syge.\nDe homøopatiske lægemidler jeg anvender er fremstilles af professionelle, farmaceutiske producenter. I mange tilfældes bestilles de friske hjem fra farmaci, enkelte midler har jeg hjemme til akut behandling.


Gardena Premium Basissæt - 4 dele– køb online på imerco.dk\nForside Bolig Udeliv Øvrigt udeliv Gardena Premium Basissæt - 4 dele Inkl. tilbehør\nGardena Premium Basissæt - 4 dele\nEr du på udkig efter en sprøjtepistol til din haveslange? Så er Premium Basis sprøjtepistolsættet fra Gardena et godt bud til dig.\nFrostsikker til brug året rundt\nNem rengøring og vanding\nBasissættet fra Gardena indeholder alle de relevante dele til øjeblikkelig slangetilslutning til din haveslange, og er ideel til både rengøring og til havevanding. Det moderne og sofistikerede design med højkvalitets metalplastfinish, garanterer dig en høj grad af robusthed.


Rapport til UNESCO (2012) - Det Kongelige Bibliotek\nRapport til UNESCO (2012)\nNedenfor kan du læse om Danmarks bidrag. Rapporten er indsendt til UNESCO.\nRapport til UNESCO med eksempler på, hvad Dansk Folkemindesamling gør i forhold til at bevare og dokumentere den immaterielle kulturarv i Danmark Ved Else Marie Kofod. 22.5.2012.\nSiden 1843 har der i Danmark været foretaget en koordineret indsamling og udforskning af den immaterielle kulturarv, dels fra centralt hold i København, hvor docent Sven Grundtvig fik opbygget et netværk af ca. 600 indsamlere i hele landet, og dels mere lokalt. Det meste af det indsamlede materiale, der i begyndelsen var fortrinsvis mundtligt overleverede viser, eventyr og sagn, kom til at danne grundstammen i det arkiv, som i 1904 blev oprettet som den statsstøttede forskningsinstitution, Dansk Folkemindesamling i Det Kongelige Bibliotek, og som i dag igen er en afdeling i Det Kongelige Bibliotek. Fra 1863 til 1917 blev der undervist i faget på Universitetet og i 1967 blev det selvstændige Institut for Folkemindevidenskab oprettet.\nDansk Folkemindesamlings hovedopgave var og er at fremme udforskning, sikring og dokumentation af dagliglivets immaterielle kultur fra renæssancen til i dag. Frem til midten af 1900-tallet var det først og fremmest bondesamfundet, der var fokus på, men siden har det været alle befolkningsgrupper. Det er samlingens opgave at studere og bevare den åndelige kulturarv i Danmark, som den kommer til udtryk i historiske og nutidige befolkningsgruppers levevis, forestillingsverden, myter, fortælling, sang og musik. Dansk Folkemindesamling skal gennem indsamling udbygge arkivet og tilgængeliggøre samlingerne ved trykte og elektroniske registraturer, besvarelse af forespørgsler og servicering af besøgende. Folkemindesamlingen skal løbende formidle sine forskningsresultater til den videnskabelige verden og den almene offentlighed. Særligt med de nordiske lande har der været et tæt samarbejde om forskningsprojekter vedrørende den immaterielle kulturarv, dels fordi der er mange fællestræk inden for feltet, dels fordi Nordisk Ministerråd støttede samarbejdet ved i 1959 at oprette Nordisk Institut for Folkedigtning. Men også med arkiver og forskningsinstitutioner i Europa og USA er der opbygget et fagligt samarbejde over mange år.\nInden for Danmarks grænser har Dansk Folkemindesamling siden 2000 taget initiativ til opbygningen af et netværk med lokale arkiver og museer, hvis formål det er i fællesskab at dokumentere den immaterielle kulturarv i lokalsamfundene. Det har foreløbig resulteret i to store lands dækkende elektroniske spørgeundersøgelser. Den første, Lokale og regionale forskelle, som blev afsluttet i 2008, skulle dokumentere, hvordan lokal og regional identitet i Danmark kommer til udtryk i forskellige dele af landet. Den anden, Lokale Liv, som blev afsluttet i 2011, skulle dokumentere lokale fællesskaber og de aktiviteter og traditioner, som lokalbefolkningen deltager i, samt hvilken betydning disse aktiviteter har for indbyggernes tilhørsforhold til lokalsamfundet.\nEksempler på traditionelle og nye former for fællesskaber samt de traditioner, der udgør rammerne omkring dem, er desuden blevet dokumenteret i en række fotoserier, som i 2010-2011 er udført af én af Danmarks bedste fotografer.\nI 2008 afsluttedes et større forsknings- og dokumentationsprojekt om traditioner og nyritualisering. Projektet afdækkede, at når traditionerne vælges til, kan det være med andre begrundelser end dem, der lå til grund for det oprindelige indhold. En tradition opfindes eller genoplives ikke for sin egen skyld. Den kan derimod snarere opfattes som en kulturel ressource, der kan vækkes til live til forskellige formål, men vel at mærke formål, der er lige så vigtige for de unge i dag, som de var for deres forældre, da det var familiens eller samfundets normer, der stillede krav igennem traditionerne til de unge. Det spiller en stor rolle, at handlingen udføres i overensstemmelse med traditionen – uanset om det er historisk rigtigt eller forkert. Det, at en tradition bliver gentaget, opfattes i sig selv som noget, der er med til at legitimere det, der sker, og til at skabe kontinuitet. Tilsvarende, når nye ritualer er blevet ophøjet til traditioner, er det blandt andet sket ved, at de er blevet koblet sammen med gamle forestillinger, så de ser ud, som om at de har rødder i fortiden. Traditioner er derfor både gamle og nye, i nogle tilfælde kan det være en gammel form, som får et nyt indhold, mens det i andre kan være et gammelt indhold i en ny form. Mange traditioner har man hentet inspiration til i andre lande, men når der er gået et stykke tid, har de tilpasset sig, så de ser ud, som om de er danske og altid har været det. Det, der har betydning, er ikke, om de giver et sandt eller et falsk billede af fortiden, men derimod hvorfor man netop vælger den version af en fælles historie. En vigtig konklusion på projektet er påvisningen af, at traditioner er tæt forbundet med modernitet, og at de har været med til at fremme ændringsprocesser ved at skabe forestillinger om kontinuitet.\nI Danmark er der i de sidste årtier foregået en revitalisering inden for historiefortælling. På fortællerfestivaler rundt i landet optræder der mere eller mindre professionelle historiefortællere, der i vid udstrækning tager afsæt i den traditionelle folkedigtning. I 2011 afsluttede Dansk Folkemindesamling et forskningsprojekt om disse historiefortælleres syn på fortælling og fortid. Fokus var, hvilke betydninger begreberne nostalgi og autenticitet har for fortællerne. Fortællerne bruger fortiden som afsæt til at kritisere nogle tendenser i nutiden, som de ønsker at lægge afstand til. De sætter historiefortælling op som modsætning til elektroniske apparater, som gør menneskene passive, amputerer det menneskelige samvær og ikke lægger op til kreativ udfoldelse.\nFra 2011 til 2014 vil der være særlig fokus på (over)tro og magi, som er et af den immaterielle kulturarvs kerneområder. Der vil blive iværksat forskellige forsknings- og dokumentationsprojekter med henblik på at afdække, hvad (over)tro og magi betyder for mennesker i nutiden og i hvor høj grad troen og magien hviler på de traditionelle forestillinger.\nUd over de opsøgende forsknings- og dokumentationsprojekter foregår der en løbende indsamling af ældre kilder, som Dansk Folkemindesamling til stadighed er opmærksom på. Fx indkom der i 2011 et sjældent kulturhistorisk materiale, der stammer fra en lokal musiker og folkemindesamler. Han levede det meste af sit liv på en større gård, der var et samlingssted for musikamatører og professionelle musikere. Materialet er først og fremmest familiens dagbøger, der tilsammen strækker sig over årene 1865-1965. Desuden er der erindringer, slægts- og lokalhistorie, optegnelsesbøger, breve, noder og en stor billedsamling. I 1951 fik folkemindesamleren for sit indsamlingsarbejde tilkendt en mindre, livsvarig ydelse fra Undervisningsministeriet. Det fik ham allerede den gang til at donere sin håndskrevne samling af gammel dansemusik samt diverse personalhistorisk og lokalhistorisk stof til Dansk Folkemindesamling. Han udgav selv en samling med gamle danse fra regionen, da det var hans mål at skabe en ny, levende musikalsk gårdmandskultur. Han ville ikke blot bevare, men også genindføre de gamle dansearter – transformeret til en gårdmandskultur, hvis formål var at fortrænge udenlandske ”negerdanse” (ragtime og jazz) i det danske folk. Formidlingen af den immaterielle kultur foregår på forskellige måder afhængig af, hvilken målgruppe den er rettet imod. Forskningsresultater publiceres typisk i danske og internationale peer-reviewede fagtidsskrifter, antologier eller bøger, eller de fremlægges på konferencer. Derimod er der flere muligheder, når det gælder den forskningsbaserede formidling.\nI de senere år har især den digitale formidling gjort det muligt at præsentere alle de kildetyper, der findes i Dansk Folkemindesamling, d.v.s. håndskrifter, billeder, lyd og video sammen med den viden, der skal formidles. I den forbindelse kan det nævnes, at der i arkivet findes fonografvalser med fortællinger og viser fra begyndelsen af 1900-tallet, og at der er båndoptagelser fra 1950’erne og fremefter – ligeledes med fortællinger, viser, sang og musik. Via hjemmesiden www.dafos.dk kan man komme videre til de mange eksempler på den form for udgivelser.\nI 2004 publiceredes på tryk Folkeminder og dagliglivets kultur. Indføring i Dansk Folkemindesamlings arkiv. Denne registrant blev i 2007 publiceret digitalt www.dafos.dk/guiden sammen med tekst, billeder, lyd- og videoeksempler.\nI 2008 publiceredes hjemmesiden www.dagligliv.dk , som er et undervisningsmateriale, der henvender sig til folkeskolens ældste klasser og deres lærere. Inden for de 5 temaer, der er valgt, præsenteres der ældre og nye tekster, lydeksempler, fotografier og videooptagelser sammen med indsigtsartikler, der gør opmærksom på, hvad eventyr, sagn, viser, sang og musik kan fortælle om dagliglivet før og nu. Desuden er der lærervejledninger og opgaver.\nI 2010 publiceredes Kildevæld. Strømme af viser og eventyr www.kb.dk/da/nb/fag/dafos/kildevaeld , som følger Danmarks største folkemindesamler, Evald Tang Kristensen, på en indsamlingsrejse i 1907. Det var første gang, han havde en fonograf med på én af sine mange rejser.\nI anledning af Danmarks verdensberømte eventyrforfatter Hans Christian Andersens 200 års jubilæum publiceredes en CD med syv af hans kendteste eventyr, det vil sige, det var ikke dem, han selv havde digtet, men derimod de folkeeventyr, han som barn havde hørt sin mor fortælle, og som alle er indsamlet af Evald Tang Kristensen i sidste halvdel af 1800-tallet. Folkeeventyrene bliver fortalt af én af Danmarks bedste skuespillere og kommer på denne måde i cirkulation igen. Den mundtlige formidling foregår gennem foredrag rundt i Danmark og gennem interview til medierne. På denne måde når kendskabet til den immaterielle kulturarv ud til mange mennesker i Danmark.


OL-drøm hænger i laser for forsvarsløse håndboldkvinder - Avisen.dk\nOL-drøm hænger i laser for forsvarsløse håndboldkvinder\nDanmark kunne intet stille op mod Rumænien i OL-kvalifikationskampen. (Foto: Foto: Jens Dresling/Polfoto)\nHåndboldkvinderne faldt igennem i den første OL-kvalifikationskamp og tabte med 25-32 til Rumænien.\n18. marts 2016 20:36\nDer er lang vej til Rio de Janeiro, og det danske kvindelandshold i håndbold er kommet et stort skridt længere væk fra OL i den brasilianske storby.\nDanmark tabte den første OL-kvalifikationskamp med 25-32 til Rumænien efter en bedrøvelig indsats, der bekræftede de bange anelser, de mange afbud og de seneste nederlag havde skabt på forhånd.\nI en pulje, hvor målscoren kan blive afgørende til sidst, er det store nederlag en solid streg i regningen, der kun kan viskes ud ved at vinde endnu større over Montenegro lørdag aften.\nMen det kan blive mere end svært bare at vinde over montenegrinerne, for premierekampen har næppe givet de danske spillere meget selvtillid med hjem til hotelværelserne i det vestlige Aarhus.\nDet aarhusianske håndboldpublikum havde tilsyneladende lugtet lunten og lod omkring en tredjedel af sæderne i Ceres Arena stå tomme til stor skuffelse for arrangørerne i Dansk Håndbold Forbund, der i det hele taget havde en trist aften.\nSammen med de tilskuere, der dukkede op, kunne de hurtigt konstatere, at det danske landshold i sin nuværende forfatning er en halv klasse dårligere end det rumænske.\nUden stærke forsvarsspillere som Line Jørgensen, Stine Bodholt og Maria Fisker havde danskerne enorme defensive problemer, og det var ikke blot verdensklassespilleren Cristina Neagu, der ikke var snor i.\nRumænerne havde alt for let ved at komme igennem den hullede forsvarsmur, og det gjorde opgaven umulig for målvogterne Rikke Poulsen og Sandra Toft, der helt usædvanligt kun blev noteret for tre redninger tilsammen i første halvleg.\nLandstræner Klavs Bruun Jørgensen havde travlt på bænken. Han skiftede allerede i første halvleg målvogter to gange og måtte tage timeout efter blot ti minutters spil for at råbe liv i sine folk.\nStine Jørgensen blev droppet som playmaker, og Kristina Kristiansen fik sat mere fart i offensiven, der generelt var noget bedre kørende end defensiven.\nJørgensen, der formentlig var Danmarks bedste kort ved VM for tre måneder siden, virkede slidt og uden sædvanlig power, og FCM-profilen måtte finde sig i lange perioder på udskiftningsbænken.\n19 rumænske mål i de første 30 minutter var naturligvis alt for mange, og det blev ikke afgørende bedre i anden halvleg.\nDerfor kom Danmark aldrig i nærheden af point, og de rumænske tilskuere i hallens ene hjørne havde en prægtig aften med bulder og brag fra de medbragte trommer.\nNu har danskerne mindre end 24 timer til rejse sig til kampen mod Montenegro, hvor de har kniven helt inde ved struben. Et nyt nederlag lørdag vil betyde farvel til drømmen om OL i Rio de Janeiro.


InterForce Invitation - Udsendt Af Danmark\nOplev Danmarks udsendte siden 1948 og blive klogere på Danmarks engagement i det internationale fællesskab.\nOplev samtidig udstillingen Gennem Ild & Vand.\npå Slagteriet – Struervej 32 – 7500 Holstebro\nI samarbejde med foreningen Folk & Sikkerhed inviterer InterForce Region Midt til en aften med fokus på de mange danskere, der siden 1948 har været udsendt af Danmark til krig, kriser og katastrofer – og hvordan Jydske Dragon Regiment har bidraget aktivt de seneste 30 år.\nFormålet med arrangementet er at øge kendskabet til både Danmarks mange udsendte, deres kompetencer og styrker, men også sætte fokus på én af regionens store militære arbejdspladser og dens internationale indsatser.\nKl. 17:00 – 17:15: Velkomst og briefing ved Peter Vinther Christensen, civil formand for InterForce Region Midt\nKl. 17:15 – 18:30: “Udsendt Af Danmark – 70 år for fællesskabet”. Et spændende foredrag om de mange udsendte siden 1948, deres rolle, mandat og opgaver i et internationalt perspektiv. Ann-Christina Salquist, kaptajn af reserven og Afghanistan-veteran, fører jer gennem et spændende foredrag i lys, lyd og levende billeder.\nKl. 18:30 – 19:00: Let traktement med øl/vand\nKl. 19:00 – 20:00: Dragon!\nI en verden af forandring har Jydske Dragonregiment igennem de sidste 30 år leveret soldater til missionerne på Balkan, i Irak og Afghanistan. Oversergent Henrik fortæller om et liv som professionel soldat i en tid med skiftende dagsordener og opgaver.\nKl. 20:00: Afrunding og tak for i aften.\nDer er samtidig mulighed for at opleve den mobile udstilling Gennem Ild & Vand og de tilknyttede 360-graders optagelser fra et par af Danmarks nuværende internationale missioner. Udsendt Af Danmark arbejder med at formidle budskabet om Danmarks udsendte. Du kan læse mere om projektet her på siden.\nDirektør/civil formand InterForce\nUdstillingen GENNEM ILD & VAND\nDen fysiske udstilling Gennem Ild & Vand breder de mange online fortællinger ud og krydrer dem med fakta om Danmarks internationale missioner siden 1948.\nBevæbnet med din smartphone kan du dykke dybere ind i de personlige fortællinger og 360-graders optagelser fra Irak, Estland og Danmark.\nBRÆTSPIL oG undervisningsforløb om DANMARKS MISSIONER


Rekrutteringskrise kræver national handlingsplan | DenOffentlige.dk\nElisa Rimpler, formand for BUPL. Foto: BUPL\n”Det er bundærgerligt, at de mange kommuner, der gerne vil hæve kvaliteten og har høje ambitioner for de mindste børns liv og trivsel, ikke kan finde pædagoger til stillingerne. Det betyder, at de enten må sende puljepengene retur, som 17 kommuner har gjort, eller ansætte ufaglærte i institutionerne. Det duer ikke. Faglighed og gode normeringer skal gå hånd i hånd, hvis vi for alvor skal løfte børneområdet” siger BUPL-formand Elisa Rimpler.\n”Manglen på pædagoger bliver kun værre med tiden, så det nytter ikke noget at sidde på hænderne. Der er brug for, at alle parter, der har et ben i problemstillingen, sætter sig til bordet og drøfter, hvordan vi på kort og langt sigt kan sikre, at vi har de pædagoger, kommunerne og forældrene kalder på,” siger BUPL’s formand.\n”Det er en kendsgerning, at pædagogerne er den faggruppe, der har det største lønefterslæb. Det gør det svært at konkurrere med fx en universitetsuddannelse, når de unge skal vælge uddannelses efter gymnasiet. Og så skal der selvfølgelig investeres i en attraktiv pædagoguddannelse, der i sig selv er et trækplaster," siger Elisa Rimpler.


Kinesertræ - MinHavekalender.dk\nPrydhaven » Træer og buske... » Løvfældende træer og buske... » Kinesertræ\nKinesertræ, Koelreuteria paniculata. Et mellemstort træ med dekorative gule blomsterstande midt på sommeren og dekorative lyserøde til orange frøstande i efteråret. Bladene minder lidt om takkede askeblade. Træet stammer fra det nordlige Kina. Der er flere sorter, bl.a. 'Fastigata' med en smal krone, og 'September Gold' der er sent blomstrende.\nStørrelse: Højde op til 7 m, bredde op til 5 m.\nJordbundsforhold: nøjsom med hensyn til jordbund.\nGod til almindelig havejord, høstfarver.\nPasning: Træet kræver en varm beskyttet plads, men kan klare ned til 10 graders frost, men unge grene kan tage skade af sen nattefrost. Unge træer bør vinterdækkes. Kan formeres ved rodstiklinger i december.\nAlternativer: Hjertetræ, Pagodebusk, Havearalie, Hvid Kornel, Forsytia,\nSe også: Kinesertræ på Wikipedia, Google Billeder, Wikimedia Commons, Wikipedia (Engelsk), Flickr, Photobucket, Florainfo, Den Store Danske Encyklopædi, Biopix, Perennials.com, Picsearch, Nordisk Illustreret Havebrugsleksikon 1921, Opskrifter på Alletiders opskrifter, Opskrifter på opskrifter.dk.


OBS huskøb/salg - Carl Søren Nielsen\nJeg vil gerne slå et slag for et firma, som jeg selv har brugt, i forbindelse med salg af hus. Firmaet hedder obh-gruppen.dk. Der er nogle essentielle punkter som du skal have i mente, de kommer her:\nHvis du skal sælge din bolig, så skal du bestille en tilstandsrapport. her tilbyder OBH at udarbejde en tilstandsrapport i høj kvalitet på både enfamiliehuse, rækkehuse, fritidshuse, ejerlejligheder og landbrug.\nOBH udfærdiger tilstandsrapporter i hele landet med lokale bygningssagkyndige, som er certificerede og godkendt til at lave tilstandsrapporter, energimærkning og eleftersyn ved samme besøg.\nEnergimærkning skal du have når du skal sælge din bolig. Du kan hos OBH-Gruppen bestille et besøg der inkluderer 3 rapporter: energimærkning, tilstandsrapport og eleftersyn under samme besøg.\nJeg vil anbefale dig, at bestille et uforpligtenden tilbud på energimærkning, tilstandsrapport og eleftersyn, eller bare enkeltvis.\nEt el-eleftersyn er, ligesom tilstandsrapporten, obligatorisk ved boligsalg, hvis man vil tegne en ejerskifteforsikring. Et eleftersyn giver boligsælgeren ekstra tryghed, fordi man kan fraskrive sig ansvaret for uafdækkede fejl og ulovlige el-installationer, som fremover vil være dækket af en ejerskifteforsikring.\nMen faktisk giver et eleftersyn ekstra beskyttelse til både sælger og køber. Ifølge Sikkerhedsstyrelsen er ulovlige og fejlbehæftede el-installationer skyld i ca. 43 % af elbrande i boliger. Eleftersynet er vedtaget for at afdække farlige el-installationer i forbindelse med et ejerskifte – til gavn for sælgeren, som kan fraskrive sig ansvaret for uafdækkede fejl, og køberen, som forhåbentlig kan flytte ind i en mere sikker bolig.\nDrømmer du om at blive iværksætter? Jeg giver dig råd her\nEr du sommerferie klar?


Brugerdefineret karikaturtegning i temaet Morsdagstema i løbet af en uge og kvalitativ fototryk på papir med verdensomspændende levering til ethvert sted efter eget valg. Photolamus tegner en smuk kvindes digital tegneserietegning fra sit almindelige foto i en lidt sjov overdrivelse-stil ved hjælp af en grafisk tablet. Efter din godkendelse fortsætter vi med at udskrive det på plakaten i en hvilken som helst valgt størrelse. Tegneserietegning af din mor eller bedstemor vil gøre en fantastisk gave til din mor, svigermor eller bedstemor, der vil elske dette færdige plakatprint. Karikatur leveres pr. E-mail til godkendelse. Forsendelse over hele verden er tilgængelig.\nLooking for a Plakat: Kvinde tegneserietegning i morsdagstema? We will hand-draw a perfect masterpiece from your photos.


Køb Natur Drogeriet Sol-Klar (60 kapsler) | 89 Kr - Gratis Fragt\nProduktet til sol og sommer - Er du solklar?\nDin krop skal bruge A-vitamin til mange ting. Blandt andet for at huden ikke tørrer ud. Gør din hud mere modstandsdygtig overfor den skarpe sol.\nMed Sol-Klar fra Natur Drogeriet får du A-vitamin specifikt til din hud. Indholdet af Betacaroten fungerer som et pro-A-vitamin, hvor kroppen selv omdanner den mængde A-vitamin, der er behov for. Indeholder ydermere granatæble med ellaginsyre.\nDen anbefalede daglige dosis bør ikke overskrides. Opbevares utilgængeligt for børn. Bør kun efter aftale med læge eller sundhedsplejerske anvendes af gravide eller børn under 11 år. Kosttilskud bør ikke træde i stedet for varieret kost. Bør ikke indtages af rygere.\nGranatæbleekstrakt (punica granatum L.), Hydroxypropylmethylcellulose (vegetabilsk kapsel), Vitamin A (betacaroten), overfladebehandlingsmiddel (magnesiumsalte af veg. fedtsyrer)\nGranatæbleekstrakt 400 mg -\nVitamin A 467 µg 58%\n- som betacaroten 2800 µg -\nKun 189,95 kr\nPuori (PurePharma) Synbiotics SB3 (30 stk)\nKun 254,00 kr


Undgå farlig tendens – havearbejde sender danskere på sygehuset – Motormekka\nUndgå farlig tendens – havearbejde sender danskere på sygehuset\nmotormekka august 20, 2018 august 31, 2018\nDet kan være farligt at lave havearbejde. Det fastslog blandt andet Akutklinikken på Amager Hospital tidligere i år.\nSelvom du er den opmærksomme type, der er grundig og forsigtig, når du laver arbejde i haven, kan uheldet pludselig være ude.\nI hvert fald kunne BT tidligere i år fortælle, at havearbejde er blandt årsagerne til, at det gode sommervejer sendte flere danskere en tur på hospitalet tidligere på sommeren. Desuden kommer i alt 8.200 danskere en tur på hospitalet som følge af havearbejde hvert år, viser en stor undersøgelse fra Odense Universitetshospital.\nAvisen talte med Anja Sichmann, der er afdelingssygeplejerske på Akutmodtagelsen på Hvidovre Hospital, samt en ledende overlæge på Amager Hospital, og ifølge begge kilder er der en tendens til, at danskere kommer mere til skade i det gode vejr, når de laver havearbejde.\nBrug maskiner i haven\nEr du alligevel gør-det-selv-mand eller gør-det-selv-kvinde, som gerne vil udføre havearbejdet selv, kan du formentlig mindske risikoen for at komme til skade ved at leje en eller flere maskiner til formålet.\nDet er naturligvis ikke hensigtsmæssigt at leje maskiner til mindre opgaver i haven, men står du foran et større projekt med eksempelvis terrasse eller et nyt stort bed, kan du med fordel overveje mulighederne for udlejning af anlægsmaskiner.\nBlandt andet kan du nemt leje en minigraver, en motorbør eller en pladevibrator, der alle tre er maskiner, som kan mindste belastningen af dine ben og din ryg.


’De bedste historier har mindst brug for os’ | Information\nTim Hinmans stemme fylder højttalerne fra første sekund af Third Ears nye podcastkrimiserie Ringbindsattentatet. I baggrunden kan man høre hans makker Krister Moltzen, der slæber kasser med papirer, mens Tim Hinmans voiceover fortæller om arbejdet med serien, hvorfor de besluttede at lave den, og hvordan de fandt frem til netop den sag. Krister Moltzen er vendt tilbage fra biblioteket, får vi fortalt, med en masse materiale.\n»Det gik lidt amok,« lyder det fra Moltzen, mens han bakser rundt med flyttekasserne, og de taler om, hvor tunge de er, fordi de er fyldt med materiale, og hvor mange penge det har kostet af skaffe det.\nPræcis fire minutter og 11 sekunder ud af det 30 minutter lange podcastafsnit, der er det første i Ringbindsattentatet og har navnet »Bents liste«, bruges der på, at lytteren får forståelse for historiens baggrund og Third Ear-folkenes arbejde. Og det er langt fra enestående, at lytteren skal være vidne til detaljerne i den journalistiske arbejdsproces og de tanker, fortælleren gør sig undervejs. Både i HBO-dokumentarserien The Jinx, podcast fænomenet Serial og mange andre virkelige krimihistorier fylder journalisten og det journalistiske arbejde meget.\nMen spørgsmålet er, om det giver historien noget særligt, at journalisten fylder så meget som fortæller, og om lytteren får noget ud af at blive ført detaljeret ind i den journalistiske proces.\nLytteren skal inkluderes\nDer kommer flere true crime fortællinger i disse dage. Kriminalhistorier fra det virkelige liv, hvor tidligere sager graves frem og researches i bund for derefter at blive leveret som underholdning for et publikum. En genre, der stiller høje krav til både fortælleteknik og etik, og hvor fortællerens rolle i historien er omdiskuteret.\nSpørger man Phoebe Judge, der til daglig laver den amerikanske krimipodcast Criminal, er hun klar i mælet: »De bedste historier har mindst brug for os. Min stemme skal være så lidt i som muligt. Vi vil helst stå udenfor og lade historierne fortælle sig selv.«\nAlligevel forklarer hun, at det kan være nødvendigt at bruge tid i selve historien på at fortælle om metoderne bag, fordi historiens oprindelse kan være vigtigt for etikken.\n»Hvis man fortæller, hvordan man har fundet historien, arbejdet med den og den slags, kan vi vise, at historien holder rent etisk,« fortæller hun.\nSamme pointe fremhæver Tim Hinman fra Third Ear. Han forklarer, at fortællerens rolle er vigtig, fordi det får historien til at flyde og være skarp. Til spørgsmålet om, hvorfor det er vigtigt at gøre lytteren til en del af processen og i detaljer forklare, hvordan historien er researchet, forklarer han, at det kan skabe interesse for historien.\n»Det handler om at inkludere lytterne, de skal have interesse i historien, som den vokser og udvikler sig over flere uger.«\n– Men i første afsnit af Ringbinds-attentatet får man en masse proces, før man får historien, er det vigtigt for lytteren at høre?\n»Det er ikke vigtigt for historien som sådan, men konteksten kan være vigtig for lytteren. Sådan så man ved, hvor vi kommer fra, og at det er baseret på noget ægte, som det var et stort arbejde at finde ud af. Så de ved, det er værd at bruge tid på at høre.