EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED & FORBRUGERBESKYTTELSE RESUMÉ - PDF\nEUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED & FORBRUGERBESKYTTELSE RESUMÉ\nDownload "EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED & FORBRUGERBESKYTTELSE RESUMÉ"\n1 DA EUROPA-KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED & FORBRUGERBESKYTTELSE Direktorat B - Forbrugeranliggender B5 - Finansielle tjenesteydelser RESUMÉ 1. Baggrund Med direktiv 87/102/EØF 1 om forbrugerkredit, udarbejdet på grundlag af et forslag fra Kommissionen fra 1979 og senere ændret i 1990 og , blev der skabt en fællesskabsramme for forbrugerkredit. Formålet var at bidrage til oprettelsen af et indre marked på kreditområdet og at indføre fælles minimumsbestemmelser om forbrugerbeskyttelse. I 1995 fremlagde Kommissionen en beretning om gennemførelsen af direktivet 3 og foretog derefter en meget bred høring af de berørte parter. I 1997 fremlagde Kommissionen en sammenfattende rapport over reaktioner og kommentarer på beretningen fra Herefter måtte Kommissionen konkludere, at direktivet ikke længere i tilstrækkelig grad svarede til de givne forhold på forbrugerkreditmarkedet, og at det derfor ville være nødvendigt at ændre det 5. Kommissionen har med henblik herpå fået undersøgt en række specifikke spørgsmål 6 og har foretaget en detaljeret komparativ analyse af samtlige nationale gennemførelsesbestemmelser. Analysen af det tværnationale EU-marked for forbrugerkredit viser, at der kun er sket en meget begrænset udvikling på dette marked. Det gældende retsgrundlag bør derfor ændres, således at forbrugere og virksomheder kan udnytte det indre marked fuldt ud. 2. Retningslinjerne for ændring af direktiv 87/102/EØF Flere forhold er årsag til, at der kun er sket en meget begrænset udvikling på det tværnationale EU-marked for forbrugerkredit. De vigtigste er: - tekniske vanskeligheder med at trænge ind på et andet marked - utilstrækkelig indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love - den udvikling, der er sket inden for de teknikker, der anvendes ved kreditgivning, og inden for de forskellige kredittyper, siden Kommissionen fremlagde og Rådet vedtog direktivet. Ændringen af direktivet forudsætter, at: - retsgrundlaget tilpasses til de nye teknikker, der anvendes ved kreditgivning Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles/Wetstraat 200, B-1049 Brussel - Belgium - Office: B232 7/42 Telephone: direct line (+32-2) , switchboard Fax:\n2 - både forbrugernes og långivernes rettigheder og forpligtelser justeres - forbrugerne sikres en høj grad af beskyttelse. Ændringen skal give mulighed for at skabe et mere gennemskueligt marked, som fungerer mere effektivt og giver en sådan grad af forbrugerbeskyttelse, at princippet om fri bevægelighed for kredittilbud kan finde anvendelse under optimale forhold både for udbuds- og efterspørgselssiden. Kommissionens berørte tjenestegrene ønsker at præsentere retningslinjerne for den ændring, de har til hensigt at foreslå, og høre medlemsstaterne og de berørte kredse om hovedlinjerne i teksten, samtidig med at de i flere tilfælde beskriver de valgmuligheder, som de anser for mest hensigtsmæssige. Kommissionen ønsker således at ændre direktivet på grundlag af følgende seks retningslinjer: (1) direktivets anvendelsesområde omdefineres med det formål at tilpasse direktivet til de nye markedsforhold og skelne tydeligere mellem forbrugerkredit og boliglån (2) nye bestemmelser integreres, hvor der ikke blot tages hensyn til långiverne, men også til kreditformidlerne (3) långiverne får adgang til strukturerede informationer, som giver dem bedre muligheder for at vurdere de givne risici (4) fastlæggelse af mere fyldestgørende informationer om både forbruger og eventuelle kautionister (5) rimeligere fordeling af ansvaret mellem forbrugere og långivere (6) bedre procedurer og praksis for, hvordan långivere skal behandle tilfælde af manglende tilbagebetaling, både til fordel for forbrugerne og for långiverne. 3. Høringens formål Kommissionens tjenestegrene har til hensigt at høre medlemsstaterne og de berørte kredse om: hvorvidt det er hensigtsmæssigt at udvide direktivets anvendelsesområde, således at det fremover også kommer til at omfatte kredit mod pant i fast ejendom til finansiering af køb af varer eller tjenesteydelser hvilke foranstaltninger, der bør træffes for at forbedre långivers informationer, samtidig med at de gældende regler om databeskyttelse overholdes nøje, og særlig hvorvidt det er hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger, som har til formål at gøre det lettere at få adgang til: nationale databaser med "negative" oplysninger, dvs. om misligholdelse nationale databaser med "positive" oplysninger, dvs. om forbrugerens samlede kreditforpligtelser 2\n3 nationale databaser med negative og positive oplysninger hvorvidt det er hensigtsmæssigt at ændre reglerne i direktiv 87/102/EØF om sælgers (varer og tjenesteydelser) og långivers solidariske ansvar, og endelig hvorvidt det er hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger i forbindelse med forsikringer, som dækker visse risici for misligholdelse. Det bør især drøftes, hvorvidt det er hensigtsmæssigt med en ordning, der er baseret på en individuel forsikring eller en - lovpligtig - forsikring, som omfatter samtlige långivers aftaler (assurance de portefeuille). Skal man nå disse mål, er det ensbetydende med, at man må sigte mod maksimal og ikke som hidtil minimal indbyrdes tilpasning. Det forekommer at være den bedste løsning for at sikre alle EU-forbrugernes interesser en høj grad af beskyttelse. 3\n4 Oplæg til debat om ændring af direktiv 87/102/EØF om forbrugerkredit BAGGRUND Direktiv 87/102/EØF og de 2 ændringsdirektiver havde hovedsagelig til formål at sikre indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om forbrugerkredit med henblik på at bidrage til oprettelsen af et indre marked på kreditområdet og indføre fælles minimumsbestemmelser om forbrugerbeskyttelse 7. Da direktiverne 8 blev gennemført i national ret, mente medlemsstaterne ikke, at de gav tilstrækkelig beskyttelse. Det viste sig dels ved, at medlemsstaterne havde et helt klart ønske om at forbedre forbrugernes oplysninger og beskyttelse, dels ved at der blev taget hensyn til kredittyper og/eller nye former for kreditaftaler, som direktiverne ikke omhandlede 9. Denne holdning, som var almindeligt udbredt i EU, førte til hyppig anvendelse af minimumsklausulen 10. De forskellige teknikker, som anvendes ved kreditgivning, har ændret sig meget siden da, men direktivet er ikke fulgt med udviklingen. Man må i øvrigt konstatere, at det europæiske forbrugerkreditmarked indtil videre kun har udviklet sig i begrænset omfang. Som følge af beretningen fra 1995 mener Kommissionens tjenestegrene, at det gældende retsgrundlag bør ændres, således at forbrugerne og virksomhederne får mulighed for at udnytte det indre marked fuldt ud. Formålet er at sikre, at der rent faktisk bliver fri bevægelighed for kredittilbud. Der oprettes nemlig et mere gennemskueligt marked, som kommer til at fungere mere effektiv, og som vil give forbrugerne en høj grad af beskyttelse, samtidig med at långiverne får bedre muligheder for at vurdere eventuelle risici. En sådan ændring gør det nødvendigt at tilpasse retsgrundlaget til de nye teknikker, som anvendes ved kreditgivning, og forudsætter, at både forbrugernes og långivernes rettigheder og forpligtelser justeres. Derfor mener Kommissionens tjenestegrene, at direktivet bør ændres på grundlag af følgende seks retningslinjer: (1) direktivets anvendelsesområde omdefineres med det formål at tilpasse direktivet til de nye markedsforhold og skelne tydeligere mellem forbrugerkredit og boliglån (2) nye bestemmelser integreres, hvor der ikke blot tages hensyn til långiverne, men også til kreditformidlerne (3) långiverne får adgang til strukturerede informationer, som giver dem bedre muligheder for at vurdere de givne risici (4) fastlæggelse af mere fyldestgørende informationer om både forbruger og eventuelle kautionister 4\n5 (5) rimeligere fordeling af ansvaret mellem forbrugere og långivere (6) bedre procedurer og praksis for, hvordan långivere skal behandle tilfælde af manglende tilbagebetaling, både til fordel for forbrugerne og for långiverne. Skal man nå disse mål, er det ensbetydende med, at man må sigte mod maksimal og ikke som hidtil minimal indbyrdes tilpasning. Det forekommer at være den bedste løsning for at sikre alle EU-forbrugernes interesser en høj grad af beskyttelse. 5\n6 1. DIREKTIVETS ANVENDELSESOMRÅDE OMDEFINERES 1.1. Definitionen af forbruger I direktiv 87/102/EØF defineres forbruger som "en fysisk person, der ved en retshandel, som er omfattet af dette direktiv, optræder med et formål, der må anses at ligge uden for hans erhvervsmæssige virkefelt"» 11. Spørgsmål 1.1 : I betragtning af de forskellige definitioner 12, som visse medlemsstater har vedtaget, ville det da være hensigtsmæssigt at udvide denne definition, således at den kommer til at omfatte fysiske personer - selvstændige eller lønmodtagere - som anvender den ydede forbrugerkredit til erhvervsformål? I bekræftende fald er der følgende to valgmuligheder: Definitionen ændres således, at den kommer til at omfatte dels sammenslutninger af fysiske personer, dels fysiske personer, som ønsker at påbegynde erhvervsvirksomhed Definitionen ændres således, at den kommer til at omfatte blandede aftaler, dvs. aftaler om ydelse af kredit til en fysisk person - hovedsagelig, men ikke udelukkende, til privatbrug Kreditaftaler omfattet af direktivet Direktiv 87/102/EØF omhandler i artikel 2 en række undtagelser, som forekommer at være uberettigede nu om dage. Det nye direktiv bør finde anvendelse på alle former for kredit, som ydes til fysiske personer, hovedsagelig til privat brug, uanset: - beløbets størrelse - den krævede sikkerhedsstillelse - formålet med den ydede kredit 14, dog ikke når det er at finansiere erhvervelse eller modernisering af bolig 15. Det forholder sig faktisk således, at: a) Forskellen mellem forbrugerkreditmarkedet og markedet for realkredit og kredit mod pant i fast ejendom bliver mindre og mindre. Finansieringsteknikkerne er nu næsten identiske: fast eller variabel rente, mulighed for at hæve lånet på én gang eller i flere omgange, tilbagebetaling i rater eller på forfaldstidspunktet, klassisk lån eller kassekredit, prioritering, kaution, etc. b) Pant i fast ejendom bliver mere og mere udbredt i forbindelse med finansiering af køb af forbrugsgoder. Det skyldes forskellige pantsætningsmetoder, som kan anvendes i forbindelse med alle typer fordringer. Denne udvikling kan indebære alvorlige risici for forbrugere, der anvender deres hus som sikkerhed for en forbrugerkredit, jf. "equity release" i Det Forenede Kongerige. Pant i fast ejendom kan i flere medlemsstater holdes adskilt fra enhver fordring og være af ubestemt varighed 16. Et lån med anden (eller tredje eller fjerde) prioritet kan også i mange tilfælde anvendes til at refinansiere 6\n7 forbrugerkredit. Der synes således ikke længere at være nogen grund til at opretholde en kunstig skelnen mellem forbrugerkredit og kredit mod pant i fast ejendom. Spørgsmål 1.2.: Der melder sig da følgende spørgsmål: Er det hensigtsmæssigt at fjerne de undtagelser fra det gældende direktiv, som vedrører minimums- og maksimumsbeløb 17, rente- og omkostningsfri kredit, leasing af varer eller tjenesteydelser, aftaler om forbrugerkredit, der er bekræftet af en notar eller dommer, etc.? N.B. Uanset om de hørte parter ønsker at opretholde eller indføre undtagelser, bedes de venligst begrunde hvorfor Er det hensigtsmæssigt at skelne mellem kredit mod pant i fast ejendom og realkredit til boligformål? Er det hensigtsmæssigt at fjerne undtagelsen vedrørende kredit mod pant i fast ejendom, der ikke udelukkende er bestemt finansiere fast ejendom, således at denne kredittype kommer til at falde ind under direktivets anvendelsesområde? Er det hensigtsmæssig at behandle realkredit og boliglån helt eller delvist i forbindelse med ændringsforslaget? 1.3. De årlige omkostninger i procent De årlige omkostninger i procent er den omkostningssats, "som på årsbasis giver samme nutidsværdi af de samlede nuværende eller fremtidige forpligtelser (lån, tilbagebetaling og omkostninger), der er indgået af henholdsvis långiver og forbruger" (artikel 1a i direktivet). I den forbindelse er det nødvendigt at se nærmere på to spørgsmål, nemlig beregningsgrundlaget og beregningsmetoden Beregningsgrundlaget for de årlige omkostninger i procent I princippet omfatter de årlige omkostninger i procent de samlede omkostninger i forbindelse med kreditten. Direktiv 90/88/EØF og 98/7/EF om ændring af direktiv 87/102/EØF indeholder en negativliste over omkostninger, der skal udelukkes fra beregningsgrundlaget. For at få en troværdig omkostningssats, som kan anvendes i hele Den Europæiske Union, er det i princippet nødvendigt, at medlemsstaterne anvender en ensartet beregningsmetode og medtager de samlede omkostninger i forbindelse med kreditten på samme måde. Men til trods for de ændringer, der blev indført ved direktiv 98/7/EF, forholder det sig stadig ikke sådan i alle tilfælde. Der må generelt set siges at være behov for en nærmere analyse af de økonomiske begrundelser 18 for at medtage eller udelukke visse omkostninger, således at man til sidst kan nå frem til en situation, hvor kun et minimum af omkostninger i forbindelse med kreditten udelukkes fra beregningsgrundlaget. På den måde burde man kunne sikre en reel harmonisering af de nationale beregningsgrundlag og en mere ensartet beregning, samtidig med at det gøres lettere at gennemskue og sammenligne de forskellige størrelser. Problemerne med at bevise, om der er tale om "lovpligtig" forsikring og sikkerhed for tilbagebetaling af kreditten - kriteriet for, om omkostningerne skal medtages i beregningsgrundlaget - har faktisk fået visse medlemsstater til at gøre brug af minimumsklausulen og indføre regler, som går længere end direktivet. I disse lande har 7\n8 man ment, at forbrugeren i praksis ikke var frit stillet, og at långiver af hensyn til sikkerhed eller fortjeneste foretrak at lade en forsikring indgå automatisk i aftalen, selvom forbrugeren ikke oprindelig havde anmodet om en sådan forsikring 19. Spørgsmål : Der bør derfor tages stilling til følgende spørgsmål 20 : a) Bør omkostninger i forbindelse med både personlig og tinglig sikkerhedsstillelse medregnes? b) Ville det være hensigtsmæssigt at præcisere visse omkostninger nærmere, f.eks. skatter og afgifter, kreditformidlernes gebyrer, etc.? Beregningsmetoden for de årlige omkostninger i procent Direktiv 98/7/EF giver mulighed for at vælge mellem forskellige tidsparametre, og det medfører rent faktisk, at beregningen af de årlige omkostninger bliver upræcis 21. Endvidere findes der ingen præcise regler om blandede finansielle produkter, som både omfatter et element af kredit og et element af opsparing eller forsikring (livsforsikring/blandet forsikring). Spørgsmål : Ville det være hensigtsmæssigt: a) dels at præcisere beregningen nærmere og gøre den ensartet, samtidig med at der gives eksempler på de enkelte finansieringsteknikker, b) dels at finde frem til en fælles metode til at: (i) medregne (ii) standardisere eller (iii) udligne de blandede elementer? 1.4. Debitorrente I direktiv 87/102/EØF, artikel 6, anvendes begrebet "årlig rente". Begrebet er dog ikke defineret. Men hvis man har til hensigt at indføre bestemmelser om kreditter i form af træk på en løbende konto, kassekreditter og således mere generelt om alle kreditaftaler, hvor debitorrenten beregnes ex post, ville det være ønskeligt med en definition af denne rente både på årsbasis og for andre perioder. Det burde faktisk være muligt at anvende den samme rente i alle medlemsstaterne, således at man kan sammenligne kontoudtog, kontrollere den rente, der er opkrævet for den angivne periode, etc. Spørgsmål 1.4.: 1.4.a) Er det nødvendigt at definere begrebet årlig rente, og 1.4.b) bør denne rente beregnes efter den samme metode som de årlige omkostninger i procent og i givet fald omregnes efter den tilsvarende omregningsmetode 22 23? 8\n9 2. KREDITFORMIDLERNE Artikel 12, stk. 1, i direktiv 87/102/EØF giver medlemsstaterne tre muligheder for at overvåge gennemførelsen af direktivets bestemmelser om kreditformidlere. I beretningen om gennemførelsen af direktivet blev det foreslået at gøre artiklens tredje mulighed obligatorisk. I henhold hertil skal medlemsstaterne fremme oprettelsen af passende institutioner, hvortil klager vedrørende kreditaftaler eller kreditbetingelser kan rettes, og som kan give forbrugerne relevante oplysninger eller råd herom 24. Skal der føres strengere kontrol med kreditformidlerne, forudsætter det, at der træffes en række foranstaltninger: - kreditformidlerne registreres - der stilles krav om faglig kompetence i forbindelse med adgang til hvervet som kreditformidler - mulighed for i givet fald at suspendere eller trække kreditformidlernes tilladelse tilbage - eventuelle klager offentliggøres. De enkelte medlemsstater skal således have et register over sælgere og/eller distributionskanaler, som tilbyder kreditaftaler. Den bedste løsning ville være at gøre en kumulering (cumul) af de 3 muligheder, som er omhandlet i artikel 12, stk. 1, obligatorisk: Med en ny artikel 12 kunne der i virkeligheden indføres et række fælles bestemmelser for alle kreditformidlere, samtidig med at der gives mulighed for en vis nuancering med hensyn til kreditformidlerens beføjelser og deres omfang og særlig med hensyn til långivers ansvar i forhold til den valgte eller accepterede kreditformidler (kreditmægler, agent, sælger). Spørgsmål 2: 2.1. Er løsningen med en kumulering af muligheder - og en vis nuancering acceptabel? Ville en af følgende løsninger være at foretrække: 2.2. Harmonisere adgangsbetingelserne til hvervet som kreditformidler med fokus både på hæderlighed og faglig kompetence. 2.2.a) Hvis der stilles krav om faglig kompetence, foreslås det, at kravene i videst muligt omfang kommer til at ligne de krav, der stilles til forsikringsmæglere. 2.2.b) Endvidere bør kategorien "sælger" enten have en særlig status (placeres under långivers ansvar) eller ikke dækkes af hvervet som kreditformidler på grund af manglende forudsætninger Sikre korrekt information om kreditformidlerens beføjelser og deres omfang samt om eventuel eneret til at samarbejde med långiver 25. 9\n10 2.4. Anføre i aftalen, at der gøres brug af en kreditformidler, og gøre information om kreditformidlerens identitet obligatorisk. Kendskab til kreditformidlernes beføjelser skal ses i relation til det problem, at der ikke findes en definition på kreditformidler. 2.5.a) Sikre at kreditformidlerens vederlag bliver mere gennemskueligt, særlig ved, at man i aftalen anfører gebyrer eller provision, der skal betales - og som i øvrigt også bør indgå i de årlige omkostninger i procent b) Man kunne i øvrigt også overveje at trindele gebyrerne for at give kreditformidleren en del af ansvaret for kreditaftaler, som eventuelt misligholdes. 2.6.a) Er det acceptabelt, at en kreditformidler har beføjelse til at opkræve vederlag direkte af forbrugeren, når der anmodes om kredit eller oplysninger, 2.6.b) eller er det tværtimod ønskeligt at nedlægge et totalt forbud som i visse medlemsstater, fordi trindelingen af gebyrer kun kan fungere effektivt, hvis der findes et sådant forbud? 10\n11 3. BEDRE INFORMATIONER TIL LÅNGIVEREN Kredittens pris afhænger af långivers risiko. Denne risiko afhænger af kvaliteten af de informationer, som långiver har til rådighed, når der skal træffes beslutning om at indgå aftale med forbrugeren. Långivers informationer er således af afgørende betydning for, hvordan kreditmarkedet, og bl.a. forbrugerkreditmarkedet, fungerer. Kvaliteten af de informationer, långiver har til rådighed, har endnu større betydning, når det drejer sig om at yde kredit til forbrugere i andre medlemsstater. En af forudsætningerne for at skabe et indre marked for forbrugerkredit er derfor, at långiverne får bedre informationer. Uden et indre marked for forbrugerkredit vil forbrugerne få store vanskeligheder med at indgå aftaler om kredit i andre medlemsstater. I alle medlemsstaterne findes der databaser med negative oplysninger - om misligholdelse og/eller positive oplysninger om forbrugernes samlede kreditforpligtelser. Disse databaser er enten private eller offentlige. I Tyskland, Nederlandene, Østrig og Det Forenede Kongerige findes der - offentlige eller private - databaser med positive oplysninger. Der bliver endvidere snart oprettet et databaser med positive oplysninger i Belgien. Der findes også samarbejdsaftaler mellem sådanne databaser, f.eks. mellem databaser i Belgien og Nederlandene eller i Belgien og Tyskland. I visse medlemsstater 28 er långiver forpligtet til at vurdere og kontrollere forbrugerens solvens bl.a. ved hjælp af en central database. På den måde sikres det, at der anvendes et gennemskueligt og objektivt system til vurdering af forbrugernes - og i givet fald kautionisternes - solvens. Ved at systematisere sådanne oplysninger, samtidig med at de gældende regler om databeskyttelse overholdes nøje, vil man i øvrigt kunne undgå, at långiverne anvender indirekte midler, som er ret usikre, og hvor forbrugeren ikke har mulighed for at kontrollere oplysningerne om sig selv, f.eks. valglister eller private databaser med oplysninger om specifikke emner. Det er endvidere i alles interesse, at personlige oplysninger om forbrugerne indsamles og behandles ved hjælp af sikre databaser, som kan gennemskues, og at det sker under iagttagelse af de gældende regler om databeskyttelse. Databaserne skal gøre det muligt for alle forbrugere at få adgang til grænseoverskridende kredit, samtidig med at det sikres, at forbrugere, som risikerer overdreven gældsætning, ikke længere accepteres. Spørgsmål 3: I forbindelse med de generelle overvejelser kan der forventes en række spørgsmål, som afhænger af harmoniseringens omfang: Det forekommer at være nødvendigt at sikre, at godkendte långivere i en given medlemsstat kan få adgang til informationskilder og databaser i de øvrige medlemsstater på samme vilkår som långivere i disse. 11\n12 3.1. Hvordan kan man sikre långiverne adgang til informationer om forbrugerne? 3.2. Er det hensigtsmæssigt at stille tilstrækkelige og objektive informationer om forbrugerne til rådighed i de enkelte medlemsstater, eller er den nuværende situation tilfredsstillende? 3.3. Hvilke foranstaltninger skal der træffes i førstnævnte tilfælde for at sikre, at långiveren kan få sådanne informationer: 3.3.a) Bør metoderne til indsamling af oplysninger harmoniseres med det ene formål at kunne vurdere forbrugerens eller kautionistens solvens? 3.3.b) Bør det præciseres, at den person, som er ansvarlig for at behandle oplysningerne, kun må videregive oplysninger til dette ene lovlige formål, forudsat at oplysningerne ikke skader forbrugerens eller kautionistens interesser og grundlæggende rettigheder og friheder? 3.3.c) Hvis en forbruger giver långivere visse oplysninger med det formål at opnå en kredit, skal forbrugeren da have vished for, at oplysningerne kun bliver anvendt i den forbindelse? Bør det derfor forbydes, at sådanne oplysninger indsamles, markedsføres, sælges eller opbevares af tredjemand, som ikke har nogen form for direkte forbindelse med forbrugeren i en given kreditsammenhæng? 3.4.a) Kan man tilslutte sig tanken om "ansvarlig långivning", som bl.a. går ud på, at långiverne forpligtes til at vurdere og kontrollere forbrugerens solvens på grundlag af objektive, troværdige og neutrale oplysninger, som er tilgængelige for alle EU-långivere og for forbrugerne, for så vidt angår oplysningerne om dem selv? 3.4.b) Hvis man kan tilslutte sig tanken om ansvarlig långivning, skal der da indføres regler om, at forbrugeren for sit vedkommende er forpligtet til at besvare de stillede spørgsmål præcist og fuldstændigt, mens det påhviler långiver og/eller kreditformidleren at godtgøre, at de har stillet relevante spørgsmål - ved hjælp af et spørgeskema, hvis det er nødvendigt? 3.5. Skal en fælles metode være baseret på databaser og i givet fald hvilke databaser? 3.5.a) Bør man tilskynde databaser med negative oplysninger? 3.5.b) Bør man i stedet oprette databaser med positive oplysninger i samtlige medlemsstater? 3.5.c) Bør man opbygge begge systemer? Kommissionen henstiller til de berørte parter at udtale sig om den database, de anser for at være bedst egnet til at sikre en vis balance mellem de forskellige målsætninger, der er omtalt ovenfor. 12\n13 4. BEDRE INFORMATIONER TIL FORBRUGERNE OG KAUTIONISTER 4.1. Bedre informationer til forbrugerne Bedre informationer til långiveren går hånd i hånd med bedre informationer til forbrugeren. Gennemskuelige kreditbetingelser er en forudsætning for i højere grad at kunne sammenligne de produkter, som udbydes på markedet, herunder produkter med oprindelse i andre medlemsstater. Gennemskuelige kreditbetingelser er nødvendige for at fremme et marked, hvor der reelt er fri bevægelighed for tilbud. Direktivet bør finde anvendelse på alle kreditaftaler og bør derfor tilpasses, således at det kommer til at omfatte de nye kreditformer, der er kommet på markedet, siden direktiv 87/102/EØF blev vedtaget. Finansieringsteknikkerne er dog vigtigere end spørgsmålet om kreditaftalernes form, og derfor skal der træffes foranstaltninger, som først og fremmest tager sigte på at give forbrugeren tilstrækkelige oplysninger om de anvendte teknikker. Der skal bl.a. gives oplysninger om: renten : forbrugeren skal i det mindste informeres om, under hvilke forhold renten kan ændre sig, hvordan renten er beregnet, i hvilken periode renten gælder, etc. tilbagebetalingsbetingelserne : skal forbrugeren tilbagebetale kreditten ved hjælp af periodiske afdrag, på én gang, ved hjælp af begrænsede afdrag i en vis periode og et større beløb til slut 29, i kontanter eller varer? hævebetingelserne : kan forbrugeren hæve kreditten på én gang eller ad flere gange, trinvist eller gentagne gange (de manière échelonnée ou répétitive), findes der bestemmelser om "nulstilling", etc. tilbagebetalingsplan: forbrugeren skal have en tilbagebetalingsplan for alle de aftaler, hvor renter og omkostninger fastsættes og beregnes på forhånd. Spørgsmål 4.1.: Bør artikel 3 (reklame), 4 og 6 (aftaler i al almindelighed, kredit i form af træk på en løbende konto) ændres for at sikre, at forbrugeren får tilstrækkelige oplysninger om alle kreditaftaler? 4.2. Kautionister Flere medlemsstater har også gjort sig tanker om beskyttelse af andre end lige forbrugeren, dvs. kautionisterne. De er ikke på indeværende tidspunkt omfattet af direktiv 87/102/EØF 30. For det første bør direktivets anvendelsesområdet udvides, således at det kommer til at omfatte sikkerhedsstillelse i forbindelse med kreditaftaler, og de personer, som stiller denne sikkerhed. For det andet bør direktivet omfatte det tilfælde, hvor personer, som anmodes om at stille sikkerhed for en kreditaftale, der ikke falder ind under direktivet, 13\n14 optræder med et formål, som må anses for at ligge uden for deres erhvervsmæssige virkefelt. Sådanne kautionister f.eks. forældrene til en nyetableret handelsdrivende optræder som forbrugere og har derfor behov for de samme informationer og den samme beskyttelse, som de ville have fået, hvis det drejede sig om en forbrugerkredit i snæver forstand. Kautionisterne bør indgå i direktivets anvendelsesområde. Spørgsmål 4.2.: Bør man i så fald begrænse sig til udelukkende at indføre bestemmelser om kautionister i forbindelse med kreditaftaler, som omfattes af direktivet? Bør der også indføres bestemmelser om tilsagn, der vedrører kreditaftaler, som ikke omfattes af direktivet, men som gives af fysiske personer, der handler med et andet formål end erhvervsmæssig virksomhed for øje? Personer, som stiller personlig eller tinglig sikkerhed bør informeres om gældende kreditaftaler og hovedskyldneres misligholdelse. Kautionsaftaler bør indeholde et minimum af oplysninger, bl.a. en angivelse af "det kautionerede beløb", som kun vedrører kreditaftalens hovedstol og eventuelle morarenter, som forbrugeren skylder, og ikke nogen form for godtgørelser eller bøder. Det ville være urimeligt, hvis kautionisten skulle betale for omkostninger, der skyldes manglende opfyldelse fra forbrugerens side. I øvrigt bør kreditor først kunne rette henvendelse til kautionisterne efter at have konstateret, at hovedskyldneren har misligholdt aftalen. 14\n15 5. BEDRE FORBRUGERBESKYTTELSE 5.1. Salgsmetode Der er meget stor forskel på de nationale bestemmelser om forbud mod dørsalg og andre salgsmetoder, fortrydelsesfrist eller betænkningstid 31. I flere medlemsstater er der forbud mod visse former for uopfordret henvendelse og totalforbud 32 mod tilbud til forbrugere om kreditaftaler i hjemmet eller på arbejdspladsen. Spørgsmål 5.1.: Med hensyn til forbuddet mod dørsalg: a) Bør reglerne om et sådant forbud harmoniseres? b) I hvilket omfang bør man tilstræbe at harmonisere reglerne? Bør man i de øvrige tilfælde harmonisere reglerne således, at der bliver tale om en almindelig fortrydelsesfrist eller betænkningstid på 7 dage? 5.2. Maksimumsatser og åger Flere medlemsstater har indført bestemmelser vedrørende maksimumsatser og/eller åger 33. Beretningen om gennemførelsen af direktivet viste, at der er stor forskel på medlemsstaternes synspunkter, og Kommissionen udtrykte ønske om en drøftelse af åger på fællesskabsplan 34. Spørgsmål 5.2.: Kommissionen ønsker at høre medlemsstaterne om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser vedrørende maksimumsatser og/eller åger på europæisk plan Kredittens tilrådighedsstillelse Det tilkommer forbrugeren - og forbrugeren alene - at disponere frit over sin kredit på en let gennemskuelig måde. Eventuelle begrænsninger fra långivers side med hensyn til denne "tilrådighedsstillelse" eller hæveret (droit de prélèvement) skal begrundes. Begrænsningerne skal kunne gennemskues og må ikke tjene til at lønne långiver eller kreditformidleren svigagtigt eller til at tvinge forbrugeren til at indgå en aftale uden at have kendskab til alle betingelserne vedrørende omkostninger eller tilbagebetaling. Sådanne begrænsninger bør i øvrigt undersøges nærmere for at sikre, at der ikke er tale om urimelige kontraktvilkår, f.eks. en bestemmelse om, at forbrugeren (som betingelse for at kunne hæve kreditten) skal stille hele eller en del af lånebeløbet som sikkerhed eller anvende hele eller en del af beløbet til at oprette en reserve eller købe værdipapirer eller andre finansielle instrumenter. Spørgsmål 5.3.: Bør det derfor forholde sig således: 15\n16 Sålænge forbrugeren ikke har undertegnet kreditaftalen, kan långiver ikke stille kreditten til rådighed for forbrugeren? Sålænge kreditten ikke er stillet til rådighed for forbrugeren, er forbrugeren ikke forpligtet til at tilbagebetale den? Bør der først opkræves debitorrenter fra det tidspunkt, hvor kreditten stilles til rådighed? Skal långiver blive ved med at være ansvarlig for beløb (eller løsøre), som han har overdraget til kreditformidleren til opfyldelse af kreditaftalen, indtil hele beløbet (eller løsøret) er overdraget til forbrugeren eller til tredjemand, som forbrugeren har udpeget? Skal beløbene (løsøre/tjenesteydelser) kun kunne overdrages til tredjemand, hvis forbrugeren udtrykkeligt har givet sit samtykke? 5.4. Tilbagebetaling før forfaldstidspunktet Der er tendens 35 til at ville styrke og udvide retten til tilbagebetaling før forfaldstidspunktet, bl.a. i forbindelse med realkredit. Spørgsmål 5.4.: Er det berettiget at forlange, at forbrugeren skal betale en genanvendelsesgodtgørelse (indemnité de réemploi) eller én eller anden form for finansiel kompensation i forbindelse med de kreditter, direktivet omfatter, i betragtning af de muligheder der findes for geninvestering på de internationale markeder? 5.5. Långiverens og leverandørens solidariske ansvar Der opstår hyppigt tvister mellem forbrugere og leverandører af varer eller tjenesteydelser, som finansieres ved hjælp af forbrugerkredit. Kommissionen, som lod sig inspirere af bestemmelserne i Common Law, havde i forbindelse med sit oprindelige forslag til direktiv 87/102/EØF til hensigt at give forbrugeren mulighed for at tage retsmidler i anvendelse direkte mod långiver udenom leverandøren af varer eller tjenesteydelser. En sådan fremgangsmåde er begrundet med, at aftalen om levering af varer eller tjenesteydelser forudsætter, at der findes en kreditaftale. Leverandøren af varer eller tjenesteydelser og långiver får således et vist solidarisk ansvar med en række juridiske konsekvenser for sidstnævnte. Den endelige løsning i artikel 11, en bestemmelse om såkaldt subsidiært ansvar, er et kompromis. I henhold hertil kan forbrugeren under visse omstændigheder kræve, at långiver betaler et beløb, forudsat at kravet mod leverandøren er begrundet, og sidstnævnte ikke har betalt godtgørelse til forbrugeren. I flere medlemsstater har inkorporeringen af denne artikel i national lovgivning dog ført til en række bestemmelser, som ikke kan anvendes i praksis 36. I andre medlemsstater, særlig Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige, er bestemmelserne blevet langt mere vidtrækkende end princippet i artikel Ved en nærmere gennemgang af disse løsninger viser det sig, at det er berettiget at foreslå en lempelse af betingelserne i artikel 11, stk. 2. Man kunne således undlade at anvende udtrykket "alene". Hvis det anses for hensigtsmæssigt at foretage en indbyrdes tilnærmelse af bestemmelserne, bør man vælge en klart defineret ordning og ikke en ufuldstændig eller blandet ordning, for den vil ikke kunne fungere i praksis. Det kan ikke udelukkes, at andre forslag eller bestemmelser kan komme på tale, men man vil under 16\n17 alle omstændigheder skulle sørge for en klar formulering og optimal beskyttelse i forbindelse med samtlige kreditaftaler. Spørgsmål 5.5.: Følgende spørgsmål skal tages op til overvejelse: - Med hensyn til omfanget af det solidariske ansvar: Er det hensigtsmæssigt at bibeholde artikel 11 og kun fjerne udtrykket "alene"? Ville det være hensigtsmæssigt at gå et skridt videre og indføre et princip om solidarisk ansvar, såsnart forbrugeren anvender et betalingsmiddel, der bevirker, at der hæves direkte eller indirekte af forbrugerens kredit? Ville det i givet fald være hensigtsmæssigt at indføre en ordning, som baseres på en af de gældende nationale ordninger, og i givet fald hvilken? Hvis man vælger en sådan ordning, skal der da under alle omstændigheder findes en allerede bestående aftale mellem leverandøren af varer og tjenesteydelser og långiveren? I så fald kan forbrugeren da fritages for at bevise, at der findes en sådan allerede bestående aftale, når leverandøren samtidig er kreditformidler og har ydet assistance i forbindelse med kreditaftalens indgåelse? Hvis man vælger at indføre principper om solidarisk ansvar for långiver og leverandør, og der allerede findes bestående aftaler mellem dem, skal man da i lighed med ordningen i engelsk ret indføre bestemmelser om grænser for de beløb, som omfattes af denne ordning? - Med hensyn til rækkefølgen: Er det ønskeligt at give forbrugeren ret til at tage retsmidler i anvendelse direkte mod långiver, når det er indlysende, at sidstnævnte drager forretningsmæssig fordel af at samarbejde med bestemte leverandører og kan tage - forretningsmæssige midler - i anvendelse mod dem? Ville det i den forbindelse være hensigtsmæssigt, at forbrugeren først tager retsmidler i anvendelse mod leverandøren? 17\n18 6. BEDRE PROCEDURER FOR BEHANDLING AF MISLIGHOLDELSE 6.1. Sikre sig mod risikoen for misligholdelse: forsikringer Både långiver og forbruger har interesse i at sikre sig mod risikoen for misligholdelse. De forsikringer, der er omhandlet i artikel 1a, stk. 2, nr. v), i direktiv 87/102/EØF, er de mest hensigtsmæssige midler i den forbindelse. Den nuværende situation er dog ikke tilfredsstillende, og det skyldes hovedsagelig tre forhold: Det viser sig at være særdeles vanskeligt at skelne imellem, hvornår forsikringer er fakultative og hvornår de er lovpligtige. Hvis forsikringen er lovpligtig, skal omkostningerne medregnes i de årlige omkostninger i procent. Men hvis forsikringen er fakultativ, er det ikke tilfældet. Denne situation kan skabe konkurrenceforvridninger, når långiver stiltiende gør aftalen betinget af, at forbrugeren alligevel tegner en forsikring, selvom forsikringen er fakultativ. Når forsikringen er lovpligtig eller uundgåelig, har forbrugeren i realiteten sjældent mulighed for selv at vælge, hvilken forsikringsgiver der skal benyttes. Det kan få alvorlige følger for forbrugerens samlede omkostninger i forbindelse med kreditten og kan give långiver mulighed for at få en ekstra fortjeneste. Spørgsmål 6.1.: Hvilken af følgende fire løsninger synes at være mest hensigtsmæssig: Forbrugeren skal i højere grad have frit valg og får derfor ret til selv at tegne forsikringer, herunder at anvende eksisterende forsikringer, samtidig med at man sikrer, at de præmier og gebyrer, der skal betales, hvis forbrugeren vælger at benytte sig af tilbud fra långiver, kreditformidler - eller forsikringsgivere, som de førnævnte har udpeget - bliver så gennemskuelige som muligt Artikel 1a i direktiv 87/102/EØF suppleres med en bestemmelse om, at forsikringsomkostningerne skal medregnes i de årlige omkostninger i procent, medmindre forsikringstilbuddet hverken indirekte eller udtrykkeligt udgør en betingelse for tildeling af kredit, og forbrugeren både har modtaget en tydelig skriftlig forklaring desangående og udtrykkeligt har bekræftet efter at have modtaget meddelelse om præmiens størrelse, at han alligevel ønsker at tegne den pågældende forsikring. Man bør endvidere sikre, at præmier og gebyrer kan gennemskues i alle enkeltheder Der indføres en ordning, som gør det muligt at skelne mellem de årlige omkostninger i procent med og uden forsikring, og som skal finde anvendelse i hele Den Europæiske Union Der indføjes en bestemmelse i direktivet, som forpligter långiver til at tegne en almindelig forsikring for samtlige kreditaftaler mod misligholdelse i de tilfælde, der er omhandlet i den nuværende artikel 1a, stk. 2, nr. v) 38. Det ville indebære mange fordele : 18\n19 den enkelte forbruger ville være forsikret mod bestemte "livsulykker", långiver ville mindske sin risiko, omkostningerne ville blive lavere, fordi forsikringsaftalen ville blive indgået af långiver og de givne risici fordelt på samtlige kreditaftaler, der ville fortsat være fri konkurrence, etc.? Kommissionens kompetente tjenestegrene har undersøgt den fjerde løsnings gennemførlighed og er nået til følgende konklusioner: En lovpligtig almindelig forsikring for samtlige långivers kreditaftaler er teknisk mulig. Det er dog vigtigt, at forsikringsgiver fortsat har mulighed for at gennemgå samtlige långivers kreditaftaler, inden forsikringsaftalen undertegnes, samt enhver ny aftale, som undertegnes efter, at forsikringsaftalen er undertegnet, og afvise risici, som långiver efter forsikringsgivers mening har taget uden at udvise forsigtighedshensyn og følge god forretningsskik, eller risici, som forsikringsgiver selv har fået kendskab til under iagttagelse af de gældende regler om databeskyttelse og derfor ved, at forbrugeren sandsynligvis ikke kan opfylde sine forpligtelser. De påtænkte foranstaltninger med positive eller negative databaser ville mindske de omtalte risici. Med en lovpligtig forsikring ville det være muligt at skabe et reelt marked for denne forsikringstype og at undgå bilaterale aftaler, og på den måde ville man kunne reducere omkostningerne i forbindelse med sådanne forsikringer Manglende opfyldelse af aftaler Problemer med manglende opfyldelse gør sig både gældende i forbindelse med kreditaftaler og kautionsaftaler og vedrører forsinkelser i afdrag, stiltiende overtræk eller overtræk uden bemyndigelse og manglende opfyldelse af samtlige forpligtelser i henhold til aftalen. Normalt bør samtlige omkostninger og de satser, der anvendes i tilfælde af manglende opfyldelse af kontraktvilkårene, være anført i kreditaftalen. I øvrigt bør medlemsstaterne opfordres til at sikre, at der altid er et ligevægtigt forhold mellem parternes rettigheder og forpligtelser. Stiltiende overtræk eller overtræk uden bemyndigelse kan medvirke til overdreven gældsætning og udgør en reel fare for både långiver og forbruger. Denne form for overtræk bør som hovedregel undgås. Det kunne dog overvejes at gøre visse undtagelser eller at indføre en henstandsperiode (période de tolérance). I så fald burde man harmonisere beregningen af den sats, der skal anvendes på overtrækket, og under alle omstændigheder sikre, at forbrugeren informeres herom. Efter udløbet af denne periode burde ethvert vedvarende stiltiende overtræk medføre - efter en nyvurdering af kundens risikoprofil - at situationen reguleres ved hjælp af en ny kreditaftale eller i givet fald, at aftalen opsiges. Forskellige foranstaltninger kan overvejes: 1) Med hensyn til procedurerne: 19\n20 - Princippet om forudgående advarsel (som forudsætter, at aftalen ikke automatisk ophæves, giver forbrugeren en rimelig chance for at indhente sin forsinkelse eller anmode om en gældsomlægning, og dette princip bør bevares. - Både forbrugeren og garanten burde omgående kunne få udleveret en gratis detailopgørelse, når de henvender sig første gang. - Långiver bør først rette henvendelse til forbrugeren, fremsætte en advarsel og konstatere misligholdelse, inden han retter henvendelse til kautionisterne. - Visse former for inddrivelse bør anses for at være lovstridige handlinger Der bør indføres bedre kontrol fra domstolenes side i forbindelse med tilbagetagelse af varer 40. Spørgsmål : Kommissionens tjenestegrene udbeder sig kommentarer til disse overvejelser. 2) Med hensyn til kompensation for omkostninger i forbindelse med misligholdelse. - I visse medlemsstater kan der opkræves morarenter, men ikke kompensation for eventuelle (ikke-retslige) omkostninger. Reglerne om manglende opfyldelse og mulighederne for inddrivelse er dog forskellige fra land til land. I Belgien løser man f.eks. de fleste problemer med manglende opfyldelse ved hjælp af umiddelbar gagetransport (cession de rémunération 41 directe) pr. anbefalet brev til arbejdsgiver, pensionskasse, etc., mens en sådan procedure nødvendiggør indgreb fra domstolenes side i Frankrig. Omkostningernes sammensætning er derfor anderledes. Spørgsmål : Det foreslås derfor ikke at indføre nye regler om kompensationsmetoder på indeværende tidspunkt. Er der indvendinger imod dette forslag? 6.3. Overdreven gældsætning Det er ikke på sin plads at behandle generelle problemer med overdreven gældsætning i forbindelse med et direktiv, som vedrører indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om forbrugerkredit, eftersom disse problemer berører talrige aspekter, der falder uden for direktivets rammer. Men da forbrugerkredit, særlig de moderne former for forbrugerkredit, utvivlsomt allerede i stort omfang medvirker til overdreven gældsætning, fremsættes der dog i dette debatoplæg enkelte forslag til forebyggende foranstaltninger. Forebyggelsen af overdreven gældsætning kan især forbedres ved hjælp af de påtænkte bestemmelser om ansvarliggørelse af parterne, en ordning med databaser og eventuelt forsikring af samtlige kreditaftaler med dækning for enkelte "livsulykker", etc. 20\nEUROPA-PARLAMENTET. Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked. Forslag til direktiv (KOM(2002) 443 C5-0420/2002 2002/0222(COD))\nEUROPA-PARLAMENTET 1999 2004 Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked 13. februar 2004 PE 338.483/182-501 ÆNDRINGSFORSLAG 182-502 Udkast til betænkning (PE 338.483) Joachim Wuermeling om forslag\nEuropaudvalget 2014 KOM (2014) 0259 Offentligt\nEuropaudvalget 2014 KOM (2014) 0259 Offentligt EUROPA- KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.5.2014 COM(2014) 259 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af direktiv 2008/48/EF


SoMe opslag, der giver konverteringer | a-round\nSoMe opslag, der giver konverteringer\nAf Sille Bechgaard10/10/2019No Comments\nOrganisk annoncering er stadig en vinder, på de sociale medier.\nDette betyder også at dem, der gjorde et godt arbejde i de spæde SoMe år og frem til nu høster frugten. Det vil nemlig betyde, at man har større chance for et højt antal følgere på sin side. Her kan du læse om, hvordan du fanger brugerne i et ellers propfyldt feed.\nGør noget ud af grafikken\nHos a-round bruger vi en del tid på at finde det rigtige grafiske udtryk til de opslag, vi laver for kunderne. Dette gør vi fordi, at vi kender vigtigheden af gode og fængende billeder. Hver dag scroller millioner af danskere, hvad der svarer til højden på frihedsgudinden. Dette betyder også, at der er rigtig mange opslag, som man bare scroller forbi.\nDet er derfor vigtigt, at man vælger sine billeder til opslag med omhu. Det er nemlig dem, der skal sørge for, at brugerne stopper ved lige netop dit opslag. Når man stopper ved et billede, er der også langt større chance for, at de læser det indhold, der er til opslaget. Du øger dermed din chance for, at komme ud med dit budskab til brugerne.\nVi anbefaler derfor at bruge god tid på dit grafiske indhold. Dette kan både være i form af billeder, grafik, Gif, memes eller videoer.\nSpecielt videoer er i mange brancher blevet populært de seneste år. Her er det vigtigt, at man sørger for at sætte undertekster på sin video. Dette øger antallet af views, for folk der ikke har mulighed for, at se videoerne med lyd på givende tidspunkt. Og det handler jo om lige præcis at fange brugerne, når de er der.\nMemes har også de seneste år været populære, da de er gode til, at interagere med brugerne. Folk tagger og kommentere, når der er sjove, flotte eller relaterbare memes. Dog skal man huske at kende sin målgruppe og passe disse til ens virksomhed og produkter.\nBrug massere af emojis som blikfang\nNår folk stopper ved dit billede, handler det om at fastholde dem til at læse dit opslag. Her er emojis rigtigt godt til at skabe blikfang omkring din overskrift. Brug emojis, der passer til det budskab, som du gerne vil ud med. Brug f.eks. hjerter eller blomster, hvis dit opslag handler om Valentines dag.\nDet er en god måde, at få brugerne til at læse din overskrift. Derfor er det også vigtigt, at teksten herefter er fængende. På den måde får du dine brugere til at læse videre. Når de gør dette kan du i højere grad få dem til, at interagere med dit indhold.\nDette gælder hvad end du har et ønske om konverteringer, lead generering, eller har et specifikt budskab, du skal ud med.\nFind din tone of voice – til hvert medie\nHvert medier kræver sin egen tone of voice, altså hvordan du kommunikere til kunderne. På Facebook kan du være mere i øjenhøjde med dine kunder end du f.eks. er på LinkedIn, hvor du måske gerne vil være mere professionel i din kommunikation.\nDet er derfor rigtig vigtigt, at du kender din målgruppe godt. Du kan få et indblik i din målgruppe inde på din virksomhedsside under ’Personer’ og derefter ’Indblik’. Det er rigtig vigtigt, at vide, hvilke mennesker man kommunikerer til.\nDer er nemlig stor forskel på, om du skal fange Mikkel på 18 eller Jette på 60. Tjek derfor din målgruppe inden du begynder at lave Facebook opslag.\nNår du har fundet din tone of voice er det vigtigt at fastholde denne. På den måde kan du påvirke, hvordan du ønsker, at brugerne opfatter din virksomhed.\nDet rette billede format\nDet er vigtigt, at dine billeder bliver lagt op i det rette format. Ellers vil du risikere, at det bliver beskåret skævt eller vigtige elementer ikke kan komme med. Derfor kan du nedenfor finde et cheat sheet til, hvilken billedestørrelse de forskellige platforme bruger. Gem billedet, så du altid nemt kan slå det op hvis du bliver i tvivl. Så øger du chancen for, at dine billeder sidder lige i skabet.\nVil du vide mere om SoMe marketing?\na-round står altid klar til, at hjælpe dig med annoncering og markedsføring på de Sociale Medier.\nKontakt os til en snak på følgende:


Endnu en ordentlig “basse” fra Esrum! – Lystfiskeriforeningen\nEndnu en ordentlig “basse” fra Esrum!\nUdgivet i 26. november 2018 af Per Ekstrøm\nSå er der anmeldelse om endnu en ordentlig “aborre basse” fra Esrum Sø.\nDenne gang er det et eksemplar på 1,950 kg, som Ulrik Hansen fangede d. 2. november på en jig. Det bringer antallet af anmeldte aborrer fra Esrum Sø, over 1,500 kg , op på 12 stykker alene i år. Det er inklusiv den aborre på 1,920 kg, som Rikke Glargaard fangede d. 1. september. Rikkes aborre fremgår ikke af listen, da Rikke ikke er medlem af LF. Det er vildt imponerende og mange år siden, der er fanget så mange store aborrer på Esrum Sø.\nUlrik Hansen med flot aborre på 1,950 kg. Aborrer i den størrelse bliver man aldrig træt af at se billeder af. Tillykke til Ulrik.\nDu kan se hele listen med anmeldte aborrer HER. Hvis du kun vil se Rikkes aborre, så klik HER


Vi søger en kommunikationsansvarlig (barselsvikariat) - Databaseret Service & Forretningsudvikling\nVi søger en barselsvikar - tiltrædelse 1. oktober 2019\nViden om data søger dig, der er dygtig til online kommunikation (barselsvikariat). Er det dig?\nViden om data er et nationalt videncenter for databaseret service og forretningsudvikling, hvor målet er at gøre alle elever på erhvervsuddannelserne dygtige til at håndtere udviklingen inden for data og matche de aktuelle kompetencer, som virksomhederne efterspørger.\nVidencentret arbejder målrettet på at generere og distribuere viden med det formål, at underviserne får den seneste og mest relevante viden, som de kan give videre til eleverne. Det gør vi blandt andet ved at udvikle undervisningsforløb samt afholde workshops og seminarer.\nDerudover skal der skabes stærke bånd til virksomheder, der har brug for eleverne og meningsfulde samarbejder, der er med til at forme markedet og præge udviklingen.I den forbindelse er det vigtigt, at videncentret er synlig over for interessenter og anses som en relevant og interessant vidensformidler.\nDa vores kommunikationsansvarlige går på barsel, er vi nu på udkig efter en barselsvikar. Som kommunikationsansvarlig i videncentret skal du være i stand til at fortælle spændende historier gennem tekst, video og billeder. Du får simpelthen ansvaret for, at videncentret lever og har det godt på alle relevante online platforme. Du får således en central rolle og et stort ansvar i forhold til videncentrets udvikling, og du får mulighed for at påvirke rammerne for dit eget job.\nDu kommer til at arbejde i et videncenter, der i væsentlig grad kommer til at præge uddannelsen af en masse unge mennesker, og dermed har dit job også stor betydning for eleverne og de virksomheder, der ansætter dem. Du kommer til at indgå i et fagligt, dynamisk og uformelt miljø med gode muligheder for personlig udvikling. Kort sagt er vi et af de mest spændende steder at være, hvis du brænder for den gode online kommunikation og synes, at data og teknologi er interessant at følge.\nØge kendskabet og interessen for videncenterets arbejde\nSørge for at vores egne online medier altid er opdateret med aktuel, relevant og interessant info\nFormidle ny viden – være fascineret af udviklingen inden for data og teknologi og fortælle alt det væsentlige, så det bliver spændende og forståeligt\nDu har en kommunikationsfaglig uddannelse og er måske uddannet inden for de seneste år, men har allerede en del erfaring i at arbejde med kommunikation\nFormidling på alle relevante online medier, fx web, nyhedsbreve (Mailchimp), LinkedIn og Facebook\nKommerciel og socialpolitisk indsigt, så du er i stand til at forstå, hvilken betydning udviklingen inden for data har\nDu er nysgerrig af natur og interesseret i mennesker, teknologi, politik og samfund – og du synes, at alt hvad der sker inden for data og teknologi er vildt spændende\nEr vant til at arbejde i et content management system (CMS) – gerne WordPress\nEr god til at tænke i samspil – både mellem tekst, billede, video og grafik og mellem diverse platforme\nDu arbejder hjemmevant i Adobe InDesign og Photoshop\n… og så er du selvfølgelig super velformuleret på dansk og engelsk, både skriftligt og mundtligt.\nStillingen er på 30 timer om ugen og efter relevant overenskomst. Du har mulighed for at forhandle et personligt kvalifikationstillæg.\nViden om data, Birkemosevej 1, 6000 Kolding\nSenest 1. oktober 2019\n11. september 2019, men vi vurderer og kalder løbende ind til samtaler, så du opfordres til at sende din ansøgning hurtigst muligt.\nDu er velkommen til at kontakte kommunikationsansvarlige Christina Stenderup på 2528 4124 eller cste@videnomdata.dk eller videncenterleder Jesper Bitsch Bierbaum på 2528 4115, jbbi@videnomdata.dk eller via LinkedIn.


First World Test: Toyota Auros Touring Sports - biltest - prøvekørsel - bilanmeldelse\nFirst World Testdrive: Toyota Auris Touring Sports\nDen sidder lige i øjet\nAf Søren Clauding – 4. juli 2013\nVideo: Toyota Auris Touring Sports First test\nYoutube Toyota Auris Touring Sports >>>\nDer er dømt succes på det danske marked, når Toyota om kort tid introducerer den nye stationcar-udgave af Toyota Auris med efternavnet ”Touring Sports”. Det er den første Toyota mellemklasse stationcar siden man standsede produktionen af Corolla Stationcar i 2006.\nOg for første gang nogensinde kan man nu købe en benzinbesparende hybridversion af en C-klasse stationcar fra verdens største bilfabrik, som ikke mindst er kendt for suveræn kvalitet og et velfungerende forhandler- og værkstedsnet. Det er egenskaber, som nok vil tiltale de ofte tryghedssøgende og økonomisk bevidste danske bilkøbere.\nSamtidig med introduktionen af Toyota Auris Touring Sports understreger Toyota, at selvom hybridteknologien for rigtig mange bilkøbere er den rigtige teknik, vil man fortsat tilbyde både konventionelle benzin varianter og dieselmodeller. Simpelthen fordi de for visse kundegrupper vil være det rette valg.\nBenzin er billigst\nSåledes er den billigste variant, når Toyota Auris Touring Sports lanceres i Danmark om få uger, netop udrustet med en 99 hestes 1,3 liters benzinmotor. Den er prissat til 235.000 kroner. Vil man have en 132 hestes benzinmotor under motorhjelmen, kan det lade sig gøre for 255.000 – det er stadig billigere end den billigste diesel, der med den lille 1,4 liters 90 hestes variant koster 262.000 kroner. Til sammenligning skal man mindst af med 313.000 kroner, hvis man vil køre hybrid.\nDet er vigtigt, lige at få kridtet banen op i prismæssig henseende. Priserne sætter bilens funktion i relief, ikke mindst fordi Toyota gør meget ud af at underbygge investeringen i hybridteknologi. Det gjorde man i forbindelse med de første internationale prøvekørsler, som fandt sted på Mallorca, og det er heller ikke så svært at forstå, for Toyota har succes med hybridteknologien internationalt, hvor prisfaktoren er mindre end på det afgiftsplagede danske bilmarked.\nDer er godt nok mange penge at spare, hvis man anskaffer en Toyota Auris Touring Sports i hybrid-udgaven, men først efter at den er købt og betalt.\n5,5 millioner hybridbiler\nGlobalt når Toyota i løbet af juli måned et totalt salgstal på 5,5 millioner siden den første fuldhybrid, Toyota Prius, så dagens lys for 15 år siden. Så markedet har adopteret hybridteknologien. Mange undersøgelser har siden vist, at nogle af verdens mest problemfri biler netop er Toyotas hybridbiler. Det gælder også i Danmark, hvor Toyota har solgt rigtig mange hybridudgaver af Auris-lillebroderen Yaris og hvor 20 procent af alle solgte Auris, siden introduktionen af den nye generation for et halvt års tid siden, er hybrid-versionen.\nInternationalt forventer Toyota, at tæt ved halvdelen af alle solgte Toyota Auris Touring Sports vil være hybridbiler. Sådan går det dog næppe i Danmark, hvor Toyota Danmark har forventninger til, at det især er udgaven med 132-hestes benzinmotor, der vil appellerer til kunderne.\nToyota har imidlertid valgt en aggressiv garantipolitik for hybridbilerne, der, selvom det i juridisk forstand ikke er en garanti, i praksis sikrer tvivlende kunder 10 års garanti på batteriet. Som sådan vil en hybrid-Auris dels have 3 års regulær garanti på bilen, dels have 5 års garanti på hybridteknologien og, hvis serviceeftersyn for hver 15.000 km (som skal finde sted på et autoriseret Toyota serviceværksted – men i øvrigt er gratis) overholdes, have garanti på batteriet indtil de 10 år er gået.\nHvad Toyota Auris Touring Sports ellers angår, tror Toyota også på succes i Danmark. I Danmark købes der rigtig mange stationcars – naturligt nok, fordi de høje bilafgifter tvinger os til at have biler med bredere anvendelsesmuligheder. Og den nye Auris stationcarvariant passer perfekt ind i Hr. og Fru Danmarks behov.\nFirst World Test: Toyota Auris Touring Sports Del 1\nFirst World Test: Toyota Auris Touring Sports Del 2\nFirst World Test: Toyota Auris Touring Sports Del 3\nToyota Auris Touring Sports test: Gode funktionelle løsninger og komfortable køreegenskaber >>>\nHybridmotoren har ekstra lang garanti.


Det var dengang Svot Helga gik og rodede på Fylden, Svend Aage Tauscher tumlede omkring i Vejles gader med pensel og staffeli, og hvor drengene med stor alvor og entusiasme byggede sæbekassebiler og kørte om kap med dem ved store konkurrencer.\nDet var dengang tivoliparken lå ved Enghavevej og kanonkongen fløj gennem luften, dengang børnene legede i Vejles åer og vandløb, dengang de slanke skorstene vidnede om industribyens mange arbejdspladser, og hvor lærling- ene måtte gå i Teknisk Skole i deres fritid.\nAlt dette og meget mere hører vi om i Christian Poulsens ”skæve historier”. Historierne dukkede frem under arbejdet med erindringsbogen fra 2003 ”- som jeg husker”, men kunne ikke umiddelbart indgå i bogen. Derfor er de nu samlet til\ndenne varme og humoristiske skildring fra et Vejle, der var engang.\nI 2004 udkom bogen – skæve historier. Allerede efter fem uger var bogen udsolgt. Siden har både Byhistorisk Forlag og jeg modtaget mange henvendelser fra folk, der gerne ville at købe bogen. Et genoptryk af bogen er desværre meget dyrt. Jeg har jeg derfor besluttet at lægge bogen ind på min hjemmeside, så det står alle frit for, at tage print af hele bogen eller de enkelte historier Åben fil.\nPS: Desværre har der været tekniske problemer med at få den originale tekst til at følge det oprindelige sidetal. I denne udgave er der derfor visse forskydninger i forhold til bogens sidetal og et par mindre skønhedsfejl i efterskriften.\nKongen måtte undvære Holger\nMan behøver ikke altid at gemme sam-fundets originaler væk for samfundets topfolk, og i hvert fald var det synd for Kong Frederik den 9., at man ikke lod ham opleve Holger under hans besøg i Vejle i 50'erne.\nDet mener den Vejle fødte arkitekt Christian Poulsen, der har fulgt sidste års erindringsbog om Vejle op med en bog om ikke mindst de skæve eksistenser i hans barndom i byen i 1950'erne.\nDem hørte Holger absolut under, og det var kun under kongebesøget, at han ikke førte an under optog gennem byen. Da politiet ville værfe ham ud, tog brand-mændene affære og fandt en ny opgave til ham om at passe på stationen, og hermed slap man for en gentagelse af dengang, politiet forgæves forsøgte at deportere Hurra-manden - en livsglad gut, der havde for vane at stå på bak-\nkerne og råbe hurra ud over byen.\nChristian Poulsen skriver også om foto-grafen, der var så hurtig, at han havde nået at fotografere et lyn, og om hans personlige møde med byens store cykel-stjerne Elof Dalsgaard, der var overrask-ende selvudslettende. Dengang Svot Helga gik på genbrugsjagt på fylden i 1950'erne var Vejle faktisk allerede så langt fremme med sit miljøvenlige skraldesystem, at kommuner fra hele landet kom på studiebesøg.\nVidste du egl., at der står en statue af den kendte Vejle-maler Svend Aage Tauscher midt i København. Han var flittig. Tre malerier om dagen blev det til.\nChristian Poulsen har haft en tryg barn-dom i den borgerlige del af Vejle, hvor man som barn ikke tog frivilligt ud i Valdemarsgade og andre farlige dele af vestbyen. Faderen var murer og bestemt ikke uden hjerte - og tillige modig, når\nhan kravlede op i byens store skorstene på reparationsarbejder.\nDet var iøvrigt det mest farverige tøj, murere og murerarbejdsmænd gik i dengang. F.eks. gummistøvler og ens-farvet jakkesæt, fordi man sled den sidste del af tøjet op på arbejdspladsen.\nMan følger mange af oplevelserne fra barnehøjde, og det er specielt at sejle med rundt på byens åer på isflager og sidde pa bukken hos den hjertelige, men ludfattige polske gæstearbejder, der kørte rundt og hentede madaffald til sine grise.\nOg om forfatterens onkler: arrestfor-valteren og den næsten geniale murer-faglærer på Teknisk Skole, og ...\nAnmeldelse i ”Ugeavisen” fra Vejle\nI 14 små historier tegner forfatteren festlige og brogede erindringsbilleder fra sin barndom og ungdom i Vejle indtil han rejste fra byen i 1959. Der er fine portrætter af spændende og farverige originaler, som Mussemanden, der elsker børn, holger, der elsker uniformer og styrer busdriften, klunseren Svot helga og maleren Svend Aage Tauscher.\nSkildringen af den autoritetstro onkel, der er arrestforvarer og synes alle gør livet surt for ham, er munter og ironisk. Der er historier fra hverdag og fest, fra arbejdsliv og drengeliv og emnerne spænder vidt.


Bedste måde at få en større pik på. 9 ting, du ikke vidste om hans pik\n9 ting du IKKE vidste om hans pik | trophdo.smukven.com Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede måde. Troede du, at du havde ret godt styr på mandens bedste bedste Det har du måske også, men her kommer nogle ekstra, pik eller mindre brugbare fakta om hans pik. En klat sæd større i gennemsnit 40 millioner sædceller. er den bedste af alle penis øvelser i min optik. måde så alle kan få success med den på. dec har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. Selvfølgelig er det frækt med en stor penis, men det allerfrækkeste er. er der faktisk mange mænd, der er ikke er tilfredse med deres penis størrelse. er de på udkig efter forskellige måder og øvelser at få en større penis på. Hej jeg er en dreng på 13, og ville meget gerne have en længere pik. Den er 18 cm. nu, Den eneste måde det kan ske på, er gennem en operation. Når det er sagt, Her på Cyberhus kan du få hjælp fra voksne frivillige. Når du opretter et.\nBEDSTE MÅDE AT FÅ EN STØRRE PIK PÅ - hvorfor bider min hund sin penis. Penis-størrelse: Hvad er normalt?\nBedste måde at få en større pik på, svimmel og gravid Gennemsnitsstørrelsen på en penis\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Større penis trophdo.smukven.com penis-ovelser Rating: - votes Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. er kvinden ikke altid lige så begejstret for hans bedste ven, som han selv er. Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. Det koster ikke andet end tid og Penis øvelser har til formål. rapport eksempel Lige fra han havde set hende første gang, var han blevet fortryllet af hendes fantastiske krop. Hendes flotte rødbrune hår og smukke ansigt, der var udstyret med en meget sexet og rund mund.\nHej jeg er en dreng på 13, og ville meget gerne have en længere pik. Den er 18 cm. nu, Den eneste måde det kan ske på, er gennem en operation. Når det er sagt, Her på Cyberhus kan du få hjælp fra voksne frivillige. Når du opretter et. Større penis trophdo.smukven.com penis-ovelser Rating: - votes Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. er kvinden ikke altid lige så begejstret for hans bedste ven, som han selv er. Penis øvelser er den nemmeste og billigste måde, at komme i gang med at få en større penis på. Det koster ikke andet end tid og Penis øvelser har til formål. Få Større Penis 8,5+ > Øjeblikkelig handling! om at kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. mar Jeg er en mand på 34 år som har et ønske om at få en større penis. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til Hvis man som forbruger vil sikre sig bedst muligt, kan på trophdo.smukven.com nov Men hvad er så ”normalt”? Det spørgsmål kan man(d) endelig få svar på. Og jo længere du bruger den, jo større bliver din penis. Så med lidt. Penis pumper kan være en effektiv måde at få en større penis på. Penis Det er bedst at bruge den i omkring 6 timer dagligt gennem 6 måneder. Læs mere her. 7. okt Producent: Få 60 procent længere penis. bt-abj. Allan Bjerreskov. This video På sexmessen Erofame i Hannover har danske Male Edge vundet en pris for bedste produkt. Længere tid giver større resultat. Men det mest. Jeg dater en fyr med en meget meget lille pik, og er ved at gå i spåner over det. Han er helt vildt sød og dejlig, men jeg overvejer kraftigt at .\nBEDSTE MÅDE AT FÅ EN STØRRE PIK PÅ - if brøndby. Penis-størrelse: Hvad er normalt?\nStørrelsen er jo ikke alt, men derfor er det jo nok interessant for mange at vide, hvor på skalaen de struensee, når det gælder penis-størrelse. Sexolog Hanne Kaas videregiver her en list over forskellige størrelser målt i Europa. Se hvor din mand hører hjemme her:. Der er mange bud på, hvad gennemsnitsstørrelsen er på et erigeret lem, og hvor man måler fra for at få den korrekte størrelse.\nSpis dig til vild sex: 5 ting du skal kværne for at få en stivere og større penis bedste måde at få en større pik på Efter en halv times tid (jeg aner ikke, hvad klokken er blevet) siger Jørgen: ”Nå, jeg må se at komme hjem og få ordnet nogle ting. Kunne jeg ikke få lov at bruge spermslugeren en sidste gang, inden jeg smutter?”. Onsdag , en uge efter Thomas måtte følge hende. Lige fra han havde set hende første gang, var han blevet fortryllet af hendes fantastiske krop.\nmar Her er 9 ting, du garanteret ikke vidste om mandens bedste ven. Og det betyder også, at en stor diller ikke nødvendigvis bliver meget større. Der er mange bud på, hvad gennemsnitsstørrelsen er på et erigeret lem, og hvor man måler fra for at få den korrekte størrelse. Den mest korrekte måde at måle. Hej piger. jeg har tænk længe over hvor stor en pik egentlig skal være? ;) jeg hører var bedst for kroppen hvis pikken kun var 10 cm. men jeg bliver bare forvirret . er tyk og jeg får noget ud af den, hvor andre måske ikke ville få noget ud af den. Han burde da kunne gøre jer tilfreds på andre måder, hvis i mener han ikke.\nHar du en lille penis? Gør dette, så bliver den større! betonbrønde ø600\nnov Men der er en meget enkel løsning for dem, der ønsker en større penis. Der er en helt naturlig måde at gøre den større som du kan gøre selv. frøken madsens spisehus sæby\nSolen bagte ned fra en skyfri himmel, varmen var næsten uudholdelig. Jeg kiggede ned langs stranden, der var mange mennesker i vandet i dag, så det ville nok blive svært at finde en ledig plads i klitterne. Som du kan høre, er der altså intet som helst galt med dig og din penis - og mænd med meget store penisser oplever typisk flere seksuelle problemer (især. sep Spis dig til vild sex: 5 ting du skal kværne for at få en stivere og større penis Når det kommer til penis, så tænker mange mænd formentlig, at den rynkede færre problemer med at få rejsning, end dem der hoppede kaffen over.\n. Find det bedste lån til dig, der lige står og mangler penge her og nu til en. I meget samme måde, anvende trækkraft til penis, der forårsager væv til massen .. Du vil få forvirre til at vælge den bedste fald en person for dig, der anvendes.\ndec har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. Selvfølgelig er det frækt med en stor penis, men det allerfrækkeste er. er der faktisk mange mænd, der er ikke er tilfredse med deres penis størrelse. er de på udkig efter forskellige måder og øvelser at få en større penis på. Hej jeg er en dreng på 13, og ville meget gerne have en længere pik. Den er 18 cm. nu, Den eneste måde det kan ske på, er gennem en operation. Når det er sagt, Her på Cyberhus kan du få hjælp fra voksne frivillige. Når du opretter et. trophdo.smukven.com – Find det bedste sexlegetøj, ved de bedste forhandler – Sammenligning af de største danske sexshops. Hos Eroti ved vi, hvor vigtigt det kan være at få fingrende i det bedste og mest sikre sexlegetøj.\nBedste måde at få en større pik på, japanske piger Gennemsnitsstørrelsen på en penis\nPenis øvelser er den absolutte billigste og sikreste måde, at forstørre din penis på . pumper og penis forlængere er at foretrække, for de bedste og hurtigste resultater. øvelser virker, og er en essentiel del af at få en større og sundere penis. Den bedste måde at gøre din penis større – Penis forstørrelse Åben debat for mænd – Få en større længere tykkere penis med . Gør din penis større. Som mand er det ikke altid, man føler, at ens egen krop slår til. Måske vil man gerne have en fastere numse, en mere markeret brystkasse eller lidt stærkere lår. måder at forbedre din erektion på I åbent forum kan du dele succeser og tale om alt det, der kan være svært. Tonen i åbent forum skal altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter.\n3 - Den perverse pædagog – afsnit 1 Skrevet af Kisbye Tilføj til min liste Resume: Allan er en årig pædagog. Sammen med en nogle unge fra ungdomsklubben har de arrangeret at holde fest hjemme hos ham. Han bor på en trelænget gård med masser af plads. Et ungt par har lige slået op. Han vil gerne have hende tilbage og accepterer ikke et nej. Hun er træt af hans klynk og hans lille pik. Hun tager på weekend til Århus med en veninde og møder en fyr med en kæmpestor pik, som boller hende igennem. Mine oplevelser med Slipsedyret gjorde, at jeg skvattede fuldkommen sammen på sofaen og sov til langt op af søndag formiddag. Jeg havde en meget mærkelig følelse i kroppen; jeg følte mig voldtaget, udnyttet og ydmyget på den værst tænkelige måde. Eksotiske rejsemål til verdens ende. Få inspiration til din næste ferie under varme himmelstrøg. Der er samlet 49 af de bedste eksotiske rejsemål lige her. Hun hørte plasket og svømmede direkte hen mod mig. "Hej, skal vi svømme sammen unge mand?" spurgte hun med et smil på læberne. "Ja" Svarede jeg. Parforhold, kærlighed, intimitet, skilsmisse og utroskab. Læs med og bliv klogere på dig og dit parforhold. Få mere intimitet, undgå ensomhed. Del dette med nogen du tror kunne have brug for det!\nProducent: Få 60 procent længere penis Send kommentar\nTidligere: « « Jordnøddeolie dicks\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Bedste måde at få en større pik på trophdo.smukven.com


Mariager - Klostermarken 3, Aage Vestergaard Larsen A/S - Etablering og drift af anlæg til genanvendelse af husstandsindsamlet plast - Tillæg til miljøgodkendelse og afgørelse om ikke VVM-pligt\nMariagerfjord Kommune har givet Aage Vestergaard Larsen A/S miljøgodkendelse til at anvende eksisterende faciliteter på Klostermarken 3, 9550 Mariager til etablering og drift af anlæg til genanvendelse af husstandsindsamlet plast.\nMariagerfjord Kommune har samtidig truffet afgørelse om, at der ikke er VVM-pligt for projektet om etablering af affaldsanlæg på Klostermarken 3, 9550 Mariager.\nAfgørelsen er meddelt efter § 21 i miljøvurderingsloven.\nKlagefristen er 4 uger og udløber torsdag den 29. juli 2021, kl. 23.59. Klagen skal være modtaget senest dette tidspunkt.\nHvis du har spørgsmål til afgørelserne, kan du kontakte Claus Hallingdal Bloch på virksomhedsgruppen@mariagerfjord.dk eller 97 11 36 51.\n01 juli 2021 08:00\n29 juli 2021 23:59


Køb lækkert Sengetøj til soveværelset her – psykcentrum\nSara / 30. december 2016 / No Comment\nKøb lækkert Sengetøj til soveværelset her\nHvis soveværelset mangler noget Sengetøj, kan man købe alt det sengetøj som du har brug for herinde på nettet. Det er alt andet lige noget af det, som man får brug for at købe noget nyt af fra tid til tid, og det er jo også bare med at give den gas imens man har muligheden. Det er jo alt andet lige noget som også kommer an på hvor man handler henne, men hvis du køber alt dit Sengetøj her på nettet er det også noget som kan spare dig mange penge. Hvis det nu er børnene der også får brug for en ny omgang, kan det jo hurtigt rende op i mange penge.\nSå det kan alt andet lige også være en stor besparelse for dig, hvis det nu er man køber tingene herinde på nettet. Det giver god mening, for det er også billigere for virksomhederne at sælge det igennem her, og det løber jo videre ud i at man kan spare en del penge her på nettet. Sengetøj er bare en af de ting, for der er rigtig mange andre ting, til hus, have og bil og meget mere herinde.\nEn ny dyne til de kolde tider?\nI soveværelset har du jo gerne en seng, og den seng har Dyner liggende på sig. Når tiderne skifter, og det bliver koldere i vejret som det gør nu, hvor det er blevet vinter. Så kunne det jo være, at man skulle have skiftet dem ud med nogle meget tykkere nogle, som kan holde dig varm om aftenen og natten igennem. Når det så er ved at være sommer, kan man skifte tilbage til Sommerdyner, og det er jo noget som gerne er en del tyndere og sørger for at du ikke vågner op natten badet i sved, fordi det er tropenat og man ligger med sin tykke Dyner\nHvis der er et eller andet, som du mangler til soveværelset eller andet derhjemme burde det alt andet lige være muligt, at finde alt det som du har brug for herinde på nettet. Det giver i hvert fald ikke nogen skade at give det et forsøg at finde nogle Dyner herinde.\nEn dansk ferie


Forside Nyheder Bjerregaard overhalede Ørum Madsen\nDer er rift om de cirka 8.000.000 kroner som er Africa Opens samlede præmiepulje denne uge, hvor det efter første runde så ud som om det kunne gå hen at ske, at en af de danske deltagere kunne få en god bid af kagen.\nMen desværre strøg Morten Ørum Madsen hele 25 pladser agterud, efter en ellers flot for-9 i 2 under par, fulgt op af en bag-9 i +1, hvilke til sammen gav samme resultat som i går, nemlig en 71´er, men denne gang uden eagles, hvilket Ørum Madsen ellers imponerede alt og alle med under åbningsrunden, hvor han mestrede to eagles. Dette endda på par-4 huller!\nØrum Madsen ligger nu nummer 50, og blev så overhalet indenom af Lucas Bjerregaard der gik 9 pladser frem med en runde i 69 slag, som udløste en 35. plads.\nDer er langt til toppen ved Africa Open. Her fører Matt Ford an i -11, og det er ikke realistisk at nogen af de to danskere skulle kunne komme ret tæt på englænderens flotte føring.


Patrick og Karsten hædret for at redde 2-årig fra druknedøden i Lalandia | Give Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Give Avis - Patrick og Karsten hædret for at redde 2-årig fra druknedøden i Lalandia\nSydøstjyllands Politi hædrede onsdag eftermiddag de to redningsmænd, der reddede en 2-årig dreng fra at drukne i Lalandia. Fra venstre er det politiassistent Brian Daugaard, livredder Patrick Corydon (Vonge) Ravn, Karsten Svendsen Kristensen (Thyregod) og leder af patruljenstationen i Vejle, Mikkel Ross. Foto:Jim E. Hoff\n04. april 2018 kl. 18:59\nEn skæv aflevering, en snarrådig familiefar og en perfekt agerende 20-årig livredder var hovedingredienserne i den perfekte redningsaktion, der der 21. januar reddede en 2-årig dreng fra at lide druknedøden\nGIVE: Søndag den 21. januar. Vi befinder os i Lalandia i det store boldbassin, hvor Karsten Svendsen Kristensen fra Vonge øver basketskud med sin datter Isabella, mens sønnen Tristan giver den som dybhavssdykker. En noget skæv aflevering fra Isabella sender Karsten ud på en længere tur i bassinet, men det skal vise sig at blive et fejlskud med fantastisk positive følger.\nPå jagt efter den løbske bold opdager Karsten en livløs skikkelse i vandet. Et lille barn, der ligger med hovedet nedad i vandet og benene opad.-Jeg reagerer instinktivt og får hevet barnet op ad vandet, tager ham op på min arm og skriger vildt efter en livredder. Jeg kommer op ad vandet og iler hen til den første livredder, jeg får øje på. Han går så i gang med 1. hjælp, mens jeg søger min familie for at trøste og berolige dem, fortæller Karsten Svendsen Pedersen.\nJeg følte, at jeg arbejdede med hjertelungeredningen i mindst 10 minutter. Det var som at være med i en spillefilm, der gik alt for langsomt. Og så fik jeg at vide bagefter, at der kun gik små to minutter, inden jeg fik liv i den lille dreng - livredder Patrick Corydon Ravn\n2 minutters genoplivning føltes som en evighed\nLivredderen er den blot 20-årige Patrick Corydon Ravn fra Vonge, og den unge mand reagerer lige efter tekstbogen på situationen.- Jeg får kaldt mine kolleger over radioen, tjekker barnets vejrtrækning og puls - og det er der intet af. Jeg går i gang med hjertelungeredning. 5 indblæsninger, hjertemassage, osv. Kollegerne kommer frem med en hjertestarter, men den får vi heldigvis ikke brug for, for pludselig begynder den lille drenge at gylpe vand op, lidt efter åbner han øjnene og begynder at skrige højt. Og det er nok det bedste skrig, jeg nogensinde har hørt, for hold da fast, jeg synes, at jeg arbejdede med hjertelungeredningen i mindst 10 minutter, fortæller Patrick Corydon Ravn, der dog efterfølgende har fået at vide, at der kun gik små to minutter, inden han fik liv i den lille dreng, der forøvrigt hedder Jakob, kommer fra Odense og har det rigtig fint i dag.\nEn resolut og velovervejet indsats\nDe to fortællinger fra Jakobs redningsmænd bliver leveret på politistationen i Vejle onsdag eftermiddag, hvor Karsten og Patrick er kaldt ind af Sydøstjyllands Politi for at blive hædret og belønnet for deres flotte livreddende indsats.\nDet er Mikkel Ross, der er leder af patruljestationen i Vejle, der står for seancen, der indeholder en slags debriefing af episoden den 21. januar, idet alle tilstedeværende hovedrolleindehavere denne dag får lov til at fortælle deres om deres oplevelse af episoden.\nTilstede er også politimanden Brian Daugaard, der har indstillet Karsten og Patrick til politiets dusør. Han var selv ude på ulykkesstedet den 21. januar og på opfordring af ambulanceredderne på stedet indstillede han de to redningsmænd for at have leveret en resolut, velovervejet indsats og for at have udvist ekstraordinær initiativ.\n-Patrick og Karstens indsats er så absolut noget, der bør påskønnes. Rigtig flot indsats af så ung en gut som Patrick, men episoden er samtidig også et wake-up call til os allesammen om, at vi hele tiden skal være opmærksomme. Det gælder familier, livreddere og andre, der befinder sig i svømmehaller, lyder det gode råd fra Brian Daugaard.\nTænker på den lille dreng hver dag\nPatrick og Karsten fik overrakt en dusør på 1500 kroner hver, og begge skal de nu have en telefonsamtale med Jakobs far.\n-Det bliver rart at høre fra familien og høre, at Jakob har det godt, siger såvel Patrick som Karsten, mens sidstnævnte tilføjer:\n- Jeg har selv to børn, og tænker faktisk dagligt på den lille dreng, der lå livløs i svømmehallen. Det var en episode, der kom meget tæt på. Heldigvis med et lykkeligt udfald, konstaterer Karsten.\nFor Patrick var det hans første aktion som livredder, hvor det gjaldt liv eller død, og ud over at være stolt over at have reddet Jakobs liv, så er han også glad for, at han nu ved, at både han og hans kolleger i Lalandia reagerer rigtigt og professionelt i en livstruende situation.\nOg så skal vi forøvrigt hilse fra Karstens to børn, Tristan og Isabella og sige, at de synes, at de har en rigtig sej og dygtig far, der har fået ekstra mange krammere i forbindelse med redningsaktionen.


Online Supernatural - First Job - Movellas\n"Hold nu kæft, Adria. Jeg prøver at høre nyhederne, forhelvede." vrissede Adley og kastede fjernbetjeningen i hovedet på Adria, som sad ovre i hjørnet og sang med på radioen, som spillede 'Seven Years Old'.\nAdria tog sig trist til hovedet, da fjernbetjeningen ramte hendes hoved med et 'boink'. "Aaauw..." mumlede hun, fulgt af et irriteret hvæs fra Adley. Adria lavede en fornærmet trutmund og kiggede hen mod fjernsynet. Hun rakte så ned mod fjernbetjeningen som lå på gulvet og skruede op for fjernsynet.\n"....pålandsvind dog noget køligere. Vinden bliver svag til jævn fra forskellige retninger. Tilbage til dig, John."\n"Tak, Dann. De mystiske mord der har fundet sted i Wichita på det seneste, er stadig ikke blevet opklaret. Vi har Jim på stedet med den lokale politibetjent..."\nAdria skruede ned fra fjernsynet og kastede fjernbetjeningen tilbage i hovedet på Adley. Adley reagerede dog ikke, hvilket gav Adria en mistanke om at hun havde ramt ved siden af. Men da Adley rejste sig op med sin computer i hænderne, faldt fjernbetjeningen ned på gulvet. Adria gav barnligt smil fra som, som Adley ignorerede.\n"Det er varulve. Ingen tvivl om det... Men jeg er ikke sikker på at vi to kan klarer det alene, måske vi burde... Hey, hvad griner du af?"\nDin opgave er nu at skrive hvad der sker efterfølgende.\nDin karakter kommer til at modtage et opkald fra Adria. I tre tager så på jobbet sammen, efterfølgende af at en af jer kommer til skade.\nDu bestemmer hvad der kommer til at ske, så held og lykke.\n(Ingen af jer tre skal dø, tho... o-o)\nAfleveres senest d. 22-05-2017


Sensas Challenge 2011 – Medesiden\nDu er her: Start / Sensas Challenge 2011\n19. oktober 2011 /5 Kommentarer/i /af Casper Kærgaard\nMed lidt forsinkelse kommer der en lille beretning fra Sensas Challenge Super finale 2011..\nSe også indlæget fra Rimtekongen Victoria (Sensas challenge super finale beretning man!)\nVictors brugernavn passer jo meget godt.. Vi fik skrevet beretningen på samme tidspunkt..\nStig Thomsen havde fået en indbydelse til Sensas Challenge i Abbeville i nordvest frankrig. Hvor der så blev samlet et hold fra OSK.\nHoldet bestod af Andreas Reinau (fisket 1 gang internationalt som junior – juniorlandskamp i Luxemburg), Victor Smidt (fisket Nordisk Mesterskab i Nyborg, og Browning cup 3 gange) Kasper Kristensen (kun deltaget i danske stævner) og Stig Thomsen (1 x EM, 6 x VM og en del udlandske stævner). Jeg var med som holdkaptajn, og den der vartede gutterne op.\nJeg havde fundet et stort hus, der lå helt ugeneret i en lille landsby. Prisen var utrolig – 480,- DK kr. pr. person for 9 dage. Det var lige til at overkomme.\nVi havde desværre ikke net dernede, så her kommer de små update jeg lavede, i håb om at finde et åbent net inde i byen…\nFredag den 30/9 mødtes Andreas Reinau, Victor Smidt og Kasper Kristensen alle hos os (Stig og Karina), hvor vi fik pakket biler og trailer, så vi var klar til at køre til Abbeville i nordfrankrig – ca 1150 km.\nVi havde fået en invitation til at deltage i Sensas Challenge superfinale 2011 i canal Somme, hvor der er 256 hold a 4 personer. Heraf er ca. 16 forskellige lande representeret/fået indbydelse. Ellers er det vindere af diverse sensas challenge rundt omkring i Europa, der deltager – så i alt 1024 deltagere fordelt på et fiskestræk , hvor der er ca 65 km kørsel fra A1 til D256….\nAndreas, Victor og Kasper kørte fra Aarup lørdag eftermiddag, og Stig og jeg kørte lørdag aften, da Stig kom retur fra klubmesterskabet i Vamdrup. Vi mødtes med de andre da vi kom til Belgien, hvor vi lige sov 2 timer, og derefter kørte til vores hus i Frankrig. Samt gutterne fik kigget på lidt af strækket (eller rettere ca ½ af A-sektionen).\nMandag fiskede gutterne i A sektionen, mens jeg var ude og hente agn og proviant til dem. Fiskemæssigt gik det ikke så godt, måske taget i betragtning af at de ikke havde blodorm den første dag. Fra 0 til 11 fisk pr snude.\nTirsdag kørte vi til C sektionen, som strækker sig over ca. 15 km stræk. Her gik fiskeriet lidt bedre, Stig havde 2 fisk, hvoraf den ene var en pæn brasen. De andre havde ca. 15 små fisk hver.\nOnsdag blev l der fiskes i C sektionen inde i Abbeville – det var ellers meningen de ville ud i den sidste ende af C sektionene, men da vi kørte forbi og tjekkede noget af C sektionene i byen, besluttede de sig for at sidde der i stedet . det viste sig at være et godt sted mht fisk, men det var ikke de nemmeste skråninger der var bagved.\nTorsdag blev der igen fisket i slutningen af C sektionen. Vi var tidligt ude den dag, da der skulle hentes agn i Abbeville kl 7.00, derefter gik turen et smut forbi starten af D sektionen, inden vi kørte til stedet hvor de havde besluttet sig for at fiske. Her fik vi selskab af nogle gutter fra England. Fiskemæssigt var det ikke det bedste sted, men det var et af de få steder der var nogenlunde læ (det blæste rigtig meget, det havde ellers været fint vejr indtil onsdag – op til 25 grader, men det dårlige vejr var på vej). Det viste sig at Stigs og Victors plads var meget varierende i niveau. Stig havde næsten 1,5 m forskel på sin 13 m linje… og victor ca 1 m forskel, så det blev desværre ikke nogen succes. Kasper og Andreas hyggede sig derimod. Kasper fangede en døbel sidst på dagen.\nFredag blev brugt til at lave det sidste grej klar til weekenden. Allerede kl 15.00 var der lodtrækning i det store telt – det tager lige lidt tid at trække lod for ca 250 hold. Fiskene kunne selv vælge sektion, så der ikke ville blive de store problemer mht kørsel mellem de forskellige sektioner (det tog ca. 45 min fra A til D sektionen). Victor i A, Stig i B, Kasper i C og Andreas i D.Efter lodtrækningen, blev der kigget på nyheder fra Sensas 2012, som der var sat op i den ene ende af teltet. Om aftenen var der kæmpe fællesspisning og fest.\nLørdag gik det løs, men det var ikke det sjoveste vejr.. En stærk vind fra vest (lige på langs af A og B sektionen, der er ca 15-20 km lige kanal). Så det blev en udfordring for Stig og Victor. Andreas og Kasper sad lidt mere i læ, da de var godt omgivet af træer. En større udfordring var det dog for Stig – han skulle fiske TOP 7, for at kunne få lidt slæb. Så TOP 7 og en strid sidevind, det var ikke sjovt. Det viste sig også at årsagen til en mistet brasen (den første i delsektionen) efter ca 10 min, da han ikke kunne få skildt stangen hurtigt nok. (prøv næste gang du er på fisketur, og lege at du fisker top 7 – det så ikke let ud). Men det gik rigtig godt de første 2,5 timer, der lå Stig heletiden ca 1 brasen foran 3 andre. Men den sidste time rykkede englænderen fra, og de begyndte at få brasen i den andel del af delsektionen (der bestod af 16 fiskere). Det blev til en 3 plads i sektionen med 4,82 kg. Det viste sig at der var rigtig mange tomme net rundtomkring. De mente det skyldes den omskiftning i vejret, fra 25 grader, til 10-12 grader med regn og kraftig blæst. Kasper sad på c 253 og fik en enkelt fisk. Der var 8 i hans sektion der ikke fangede fisk..Andreas sad på D 15 og fik ikke nogle fisk. Victor sad på A 105 og fik heller ikke nogle fisk. Den ene delsektion i A, var der 14 ud af 16 der ikke fik fisk… Hvilket viser at det var bare ikke nemt at fange fisk.\nDet viste sig at fiskerne skulle side i den samme sektion igen søndag, og vi fik igen nummerne dagen før, så alle 1000 fiskere ikke skulle forbi Abbeville inden de skulle ud på pladserne. Da vi satte Victor af i A sektionen kl ca 07.15, var det ”belmørkt”, og ikke muligt at se meget.. men for at komme nogenlunde ordentlig tid ud til pladserne i de andre sektioner, så skulle vi tidligt af sted. Og der var mange der pakke ting ud med hjælp fra bilernes lys. Det gjorde det hellerikke bedre af at det var overskyet med mørke regnskyer. Kl 10.00 gik fiskeriet i gang igen. Stig kæmpede igen med top 7, og han havde vist rimelig lange arme efter lørdagens kamp med vinden og top 7, så han var godt brugt. Fiskemæssigt blev det ikke den store gevinst om søndagen, det var kun Andreas der fangede fisk, med 1,76 kg.\nEfter fiskeriet var der kæmpesamling i det store telt (ca 1000m2), hvor der var lignet op med præmier og pokaler. Gutterne endte på en 209 plads, ikke helt tilfredsstillende mente de, men bare en fiske til dem hver, det havde rykket gevaldigt i ranglisten, det var marginaler der skildte, når der var så mange med tomme net.\nGutterne var godt brugt om aftenen, så det blev besluttet at der blev sovet længe om mandagen, inden der skulle pakkes bil og trailer.\nVi kørte fra hytten omkring middag, og så snuden mod dk. På hjemvejen kom vi igennem Holland, og missede en afkørsel, så det endte med vi kom til at køre mod Gent (hvor der er feeder VM 2012), så en sms til Eiberg, for at få info om beliggenhed af rostadion, så vi lige kunne gøre et lille stop. Det viste sig at der blev fisket en lokal konkurrence da vi kom om eftermiddagen (en mandag eftermiddag..). Så der blev skudt nogle billeder, så folk kan se foreholdene dernede.\nMen alt i alt var det en kanon hyggelig tur til Frankrig, og er helt sikker på at de unge gutter fik lært noget nyt, og fik en oplevelse med hjem. Helt sikkert ikke sidste gang vi tager derned, hvis vi får en indbydelse igen.\nTags: Internationalt, OSK\nhttp://medesiden.dk/wp-content/uploads/2017/05/18641471_10155217491636702_604620894_o-300x131.jpg 0 0 Casper Kærgaard http://medesiden.dk/wp-content/uploads/2017/05/18641471_10155217491636702_604620894_o-300x131.jpg Casper Kærgaard2011-10-19 23:01:230000-00-00 00:00:00Sensas Challenge 2011\nSIKKE EN FEST!!\nBrowning Cup 2010\nOSK klubmesterskab for junior i Stigs sø\nFeeder-VM 2013 #6\nVM i Spinadesco - Torsdag\nKlub-VM 2014, beretningen\n19. oktober 2011 kl. 23:32\nLyder som om at det var super tur:), det kan godt være fiskeriet var godt men så stort et stævne, det må have været fedt at prøve:)\n19. oktober 2011 kl. 23:59\nDet var satme noget af nogen hovedpræmier vi fik os der 😉\nDet ligner et fedt fiskevand, udfra billederne.\nUdfra fangsterne i visse sektioner er også Næstved Kanal et internationalt topvand 🙂\n21. oktober 2011 kl. 8:21\nkan i ikke poste billederne fra Watersport Laan\nhvor Feeder VM skal holdes 2012?\ndet ville være godt at se dem også\n21. oktober 2011 kl. 13:33\nJa det var sgu en feedd tur vi havde os der.. Skulle dog mene at den fisk Victor fik om onsdagen (se billede) ikke er en rimte men en døbel lige som den kasper fik dagen efter.\nForøvrigt har jeg fisket 3 internationale stævner før dette, det er dog gået lige dårligt hver gang så hva faaaeennnn 😉\nAndreas, aka. The Transporter efter den køretur..\n414 kg : 13½ mand = 30,67 kg/mand – Kapitel 6. Sensas challenge super finale beretning man!


SPIL APPBEFALING: FLIP HJERNEN I DENNE SKØNNE TIDSRØVER - ELEKTRONISTA\nSPIL APPBEFALING: FLIP HJERNEN I DENNE SKØNNE TIDSRØVER\naf\tMikkel Winther tirsdag, januar 15, 2013\nElektronista giver dig ugens appbefaling, og denne gang skal vi flippe monstre og bruge hjernen.\neg synes ofte, at de gåde-spil hvor man skal tænke sig om tit bliver trivielle fordi der ikke er specielt meget at lave i dem. Det er jo ofte altid det samme du gør hver eneste gang du spiller. Derfor er jeg særdeles glad for Monster Flip fordi det ikke kun byder på nye idéer men også har en ordentlig omgang variation i posen.\nI Monster Flip skal du som navnet siger flippe monstre rundt. Det fungerer lidt ligesom det velkendte Bejewled spil, hvor du skal line tre ens monstre op på rad og række, men twistet her at du flipper en række på tre eller flere. De bytter ikke bare plads, men de bliver spejlvendt.\nDet er en simpel og lille ændring i hele formularen, men det giver spillet et helt unikt perspektiv på match-tre genren, og så gør at man virkelig skal tænke sig om. Spillet har en række måder du kan spille på. Der er en “så længe du kan overleve” måde men også en hvor du skal få det hele til at gå op med så få træk som muligt. Lidt ligesom skak-gåder fra avisen.\nDet der gør Monster Flip rigtig sjovt for mig er at dets gåde-del er perfekt hvis jeg lige har fem minutter i bussen, og dets “så længe du kan” del passer rigtig godt til de længere pauser i dagen. Det hele er super sjovt at spille, og jeg føler hele tiden jeg bliver bedre til at tænke fremad, og se hvordan et enkelt træk kan skabe kædereaktioner på spilbrættet. Samtidig er spillet meget sødt at se på, men skru ned for lyden for det bliver hurtigt træls at høre på (så hellere have lidt radio i baggrunden).\nMonster Flip fås til både iPad og iPhone, og der en gratis udgave med reklamer samt en uden reklamer til 6,-\nbørnespil, iOS\t1 Kommentar\nViBRERENDE GAFFEL MÅLER DIT MÅLTID\nQUIZ BATTLE - DET NYE WORDFEUD?