1989 BSF 5 FORSLAG TIL FOLKETINGSBESLUTNING OM UDDANNELSESPLADSER TIL DE 14.000 AFVISTE VED DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER - retsinformation.dk\n1989/1 BSF 5\n1989 BSF 5 FORSLAG TIL FOLKETINGSBESLUTNING OM UDDANNELSESPLADSER TIL DE 14.000 AFVISTE VED DE VIDEREGÅENDE UDDANNELSER\nNr BSF 5\nForslag til folketingsbeslutning om uddannelsespladser til de 14.000 afviste ved de videregående uddannelser\nFremsat af Rahbæk Møller (SF) Aage Frandsen (SF) Birgitte Husmark (SF) Hanne Thanning Jacobsen (SF) Holger K. Nielsen (SF) Ebba Strange (SF)\nden 11. oktober 1989\nFolketinget pålægger regeringen at skaffe uddannelsespladser til de\n14.000 afviste ved de videregående uddannelser ved at oprette\nekstraordinære uddannelsespladser i mindst følgende tempi:\n4.000 til optagelse i februar 1990,\n4.000 til optagelse i september 1990,\n4.000 til optagelse i februar 1991 og\nresten til optagelse i september 1991.\nI 1989 blev der optaget 28.500 studerende ved de videregående uddannelser under den koordinerede tilmelding. Desuden fik 2.300 forhåndstilsagn om optagelse til næste år, mens 14.000 blev afvist.\nDet er interessant, at antallet af uddannelsespladser overstiger antallet af unge, der i år fuldførte gymnasiet, hf og tilsvarende. Selv om tallene ikke er helt sammenlignelige, fordi nogle uddannelser har andre optagelseskriterier end studentereksamen, må det tages som udtryk for, at de 14.000 er en opsamlet pukkel af uddannelsessøgende, der ikke har kunnet få plads under de seneste års hårde adgangsbegrænsning.\nI de kommende år vil de mindre ungdomsårgange slå igennem, og antallet af unge, der fuldfører gymnasiet og lign., forventes at falde med ca. 30 pct. i løbet af 90'erne. Om ganske få år vil vi derfor stå i den situation, at der simpelt hen ikke er tilstrækkelig mange ansøgere til langt de fleste uddannelser, og samfundet vil stå med akutte behov for uddannet arbejdskraft.\nI denne situation er det fuldstændig meningsløst at afvise 14.000 unge, der ønsker at gennemføre en uddannelse. Det er meningsløst over for de pågældende, og det er meningsløst over for samfundet, der om få år vil mangle uddannet arbejdskraft.\nSom begrundelse for den hårde adgangsbegrænsning bruges somme tider den høje arbejdsløshed blandt humanister, som undervisnings- og forskningsministeren siger er 17 pct. I sig selv er tallet forkert, idet det indbefatter folk med deltidsjob. Antallet af fuldtidsarbejdsløse er væsentlig mindre. Desuden er det ikke unaturligt, at der i en periode opstår arbejdsløshed, når det offentlige ophører med at ansætte humanister, og det private arbejdsmarked endnu ikke har opdaget behovet. Imidlertid har det private arbejdsmarked nu opdaget, at humanister er en nødvendig arbejdskraft i en tid, hvor erhvervslivet internationaliseres, og EF's indre marked vil yderligere sætte skub i denne udvikling. Dertil kommer, at vi nærmer os den tid, hvor gymnasiet og andre store arbejdspladser for humanister må foretage omfattende ansættelser på grund af pensionering. Vi kan derfor hurtigt komme i en alvorlig mangelsituation. For enkelte fags vedkommende - spansk og tysk - er denne situation allerede indtrådt. Der er derfor god grund til at foretage en generel udvidelse af antallet af studiepladser på humaniora.\nMen det er også vigtigt at understrege, at selv om påstanden om humanisters manglende beskæftigelsesmuligheder skulle være rigtig, kan den aldrig bruges som en generel begrundelse for en hård adgangsbegrænsning på de højere uddannelser. Generelt er arbejdsløshedsprocenten 6,8 for folk med en højere uddannelse, 6,4 for folk med en mellemlang uddannelse, 10,2 for faglærte og 14,9 for ufaglærte. Og ingen ville vel finde på at lukke tilgangen til efg-uddannelserne, fordi der var en ekstraordinært stor arbejdsløshed inden for et enkelt fag.\nDet er vigtigt at præcisere, at forslagsstillerne ønsker fri adgang for folk med adgangsgivende eksammen til stort set alle uddannelser. Men til enkelte studier vil der fortsat være behov for en vis adgangsbegrænsning. Det drejer sig om meget dyre uddannelser, f.eks. lægestudiet, hvor det vil være urimeligt at uddanne langt flere, end samfundet kan bruge. Det drejer sig også om meget specielle uddannelser som f.eks. jordemoderstudiet, hvor søgningen traditionelt langt overstiger behovet for uddannede. Endelig kan det være nødvendigt midlertidigt at indføre adgangsbegrænsning til studier, der pludselig bliver modestudier, og hvor søgningen langt overstiger kapaciteten. Her kan det være nødvendigt at bruge et par år til at bringe kapaciteten i overensstemmelse med søgningen.\nDisse problemer vil dog formindskes meget, efterhånden som uddannelserne gøres mere fleksible med flere muligheder for at skifte kurs undervejs og med flere afstigningsmuligheder.\nVed de naturvidenskabelige uddannelser blev der i 1989 optaget 2.688, mens 812 blev afvist. Der bør skaffes studieplads til samtlige, for de flestes vedkommende til optagelse i februar 1990 og for restens vedkommende til optagelse i september 1990.\nVed de samfundsvidenskabelige uddannelser blev der i 1989 optaget 8.562, mens 4.123 blev afvist. Der bør skaffes studiepladser til disse inden for de næste to år. Herunder bør Sydvestjysk Universitetscenters tilbud om at oprette 100 studiepladser accepteres. For psykologis vedkommende foreslås det, at kapaciteten udvides med 20 pct. svarende til 42 nye studiepladser. Da i alt 791 havde psykologi som første prioritet, vil der fortsat være en adgangsbegrænsning her.\nPå humaniora blev der i 1989 optaget 4.748 studerende, mens 2.378 blev afvist. Af de afviste var 594 til journalistuddannelsen og 57 til bibliotekaruddannelsen. Bortset fra disse to uddannelser foreslås det at ophæve adgangsbegrænsningen i løbet af en 2-årig periode.\nPå de tekniske uddannelser er der i praksis fri adgang til ingeniørstudierne, idet antallet af ledige pladser langt overstiger antallet af afviste. Bortset fra en eventuel justering af kapaciteten efter det geografiske og faglige søgningsmønster er der intet behov for at gøre noget her. Ved arkitektskolerne blev der i 1989 optaget 274 og afvist 432. Der foreslås en midlertidig udvidelse af kapaciteten med 20 pct.\nVed sundhedsuddannelserne blev der i 1989 optaget 3.679 og afvist 2.684. Her vil det næppe være muligt at skaffe fri adgang på de lange sundhedsuddannelser (med 970 optagne og 475 afviste). Det foreslås dog at gennemføre en midlertidig 20 pct.s udvidelse af kapaciteten af hensyn til pukler af uddannelsessøgende. På de kortere sundhedsuddannelser bør der være fri adgang til den nyoprettede basisuddannelse, mens der fortsat bør være adgangsbegrænsning på videreuddannelse til f.eks. jordemoder.\nVed de pædagogiske uddannelser blev der i 1989 optaget 4.749 og afvist 3.195. Det foreslås at udvide kapaciteten med 50 pct. Specielt på børnehave- og fritidspædagogseminarierne (1.700 optagne og 959 afviste) bør der snarest skabes fri adgang. På folkeskoleseminarierne (1.707 optagne og 769 afviste) er det næppe hensigtsmæssigt straks at skabe fri adgang, men kapaciteten bør udvides med 20 pct. Det er allerede nu nødvendigt at forberede uddannelseskapaciteten på den alvorlige lærermangel, der vil indtræde ved årtusindskiftet. I årene indtil da vil der kun være få ledige job i folkeskolen, men behovet for en uddannelsesindsats for voksne med kun 7 års skolegang vil lægge beslag på mange folkeskolelærere.\nPå de nye uddannelser under den koordinerende tilmelding (datamatikere, edb-assistenter og eksportteknikere) var der i 1989 1.153 optagne og 357 afviste. Der bør snarest skaffes plads til disse.\nPlanlægningen for de foreslåede kapacitetsudvidelser bør snarest gennemføres, så de afviste kan få besked om, hvorvidt de kan forventes optaget og i givet fald hvornår, så de i tilfælde af fortsat afvisning får mulighed for at søge ind på en af de uddannelser, hvor der bliver fri adgang.\nMed den skitserede udbygningstakt og forudsat fuld indregning af forskningsårsværk koster forslaget 500 mio. kr. i 1990. I 1991 er udgiften 925 mio. kr., i 1992 940 mio. kr. og i 1993 840 mio. kr. Herefter reduceres udgiftsniveauet årligt, så det er nul i 1998.


Hvilken emhætte - Side 2 - Stoker Pro\nIndlæg af Landlyst » 16 dec 2013 20:13\ncalle skrev: Nogen der har forstand på at gennemskære et firkantet asbestholdigt eternitrør. Eller skal det fjernes - nogen der har prøvet det. Extern motor på loftet lyder meget tillokkende, men bliver det ikke lidt dyrt inden jeg er færdig med projektet.\nHmm hvad er det for et rør du vil skære i? "rørene" i taghætter er firkantede men har en rund overgang til slangerne...\nIndlæg af calle » 16 dec 2013 20:23\nJa nu var jeg ikke lige på loftet i dag, selv om tiden nærmer sig men jeg husker det som om, at det firkantede eternitrør går fra køkken til hætte. Kontrollerer (Levi) i morgen.\nIndlæg af Landlyst » 16 dec 2013 20:38\nNårh okay så du har faste kanaler allerede... Jamen så tror jeg der er lavet overgange der passer til... (uden at være sikker... ) Men asbest må du jo sådan set ikke skære i... Men du kunne jo også løsne taghætten og skille det af den vej fra...\nIndlæg af calle » 16 dec 2013 21:21\nNetop, men nede i det indvendige loft får jeg vist ødelagt en del ?\nIndlæg af calle » 16 dec 2013 21:27\nNu har jeg eferhånden læst om fabrikatet Silver Ligtht et par gange eller to. Kender det slet ikke. Er det mærket jeg skal gå efter ?\nIndlæg af Landlyst » 16 dec 2013 21:30\nJa du skal gøre det oven fra... Og de kanaler er meget bedre end en Flex slange... Både størrelse og støj.... Og så husk at isolere det godt...\nIndlæg af calle » 16 dec 2013 21:40\nJow. Som jeg husker det, er det allerede isoleret med rockwool, men den firkantede form er der også.\nIndlæg af Landlyst » 16 dec 2013 21:43\nSuper.. Bare det er isoleret så det ikke kondensere i rørene...\nIndlæg af calle » 16 dec 2013 21:49\nVi har aldrig haft bøvl med kondensvand i emhætten.\nHvad har du derhjemme Landlyst ?\nIndlæg af Landlyst » 16 dec 2013 21:52


Forskeren foreslog at bruge rav som et brændstofadditiv\nDen baltiske kyst i Kaliningrad-regionen har været kendt siden oldtiden for sine ravaflejringer, der bruges (efter passende behandling) til at skabe smykker. Men ikke hvert stykke rav kan blive til en udsøgt broche eller luksuriøse perler. En væsentlig del af den er uegnet til behandling.\nBoris Vorotnikov, leder af Institut for Kemi ved Kaliningrad Tekniske Universitet, hævder, at han har fundet en værdig brug af ravaffald, som det skal opløses for. Flydende rav har vist sig at være et unikt brændstofsadditiv under lave temperaturforhold. Dens frysetemperatur er ca. minus 100 ° C.\nDerudover kan den gule væske bruges til at fjerne is, vaske is ud af en bil, "drive" vand ud af motoren og rense brændstoffiltre. Inspireret af hans succes er forskeren allerede begyndt at skabe et brændstofadditiv baseret på flydende rav. Kort sagt, den lokale ravfarvede industri vil have noget at gøre i den nærmeste fremtid.\nAf hensyn til retfærdighed skal det bemærkes, at Vorotnikov langt fra er den første, der blev interesseret i de ukendte egenskaber ved rav. I midten af 90'erne, mens han var på en videnskabelig rejse til Schweiz, blev han bekendt med værkerne fra lokale alkymister i middelalderen, som "provokerede" ham til at tage dette emne op.\nRAD-lydteknologi tillader blinde mennesker at spille racerspil


Underholdning til diamantbryllup • Fupfotografen laver sjov til festen\n65 års bryllupsfest, det er en fest som de færreste mennesker oplever, i en verden med stor skilsmisse procent. Men når det sker, så skal kærligheden og festens hovedperson fejres. Derfor er fup fotografen en rigtig godt bud på sjov underholdning til diamantbryllup.\nUnderholdningen med den skøre fotograf, kan skræddersyes udfra personlige oplysninger om dages diamant brudepar. Men eller laves underholdningen til diamantbrylluppet rundt blandt gæsterne og udfra hvad de nu spiller med på, når han kommer forbi for at tage billeder af gæsterne. Alle billederne sendes et par dage efter festen.\nAfslutning på underholdning\nFup fotografen laver en afslutning på underholdnings indslaget, som kan bringe en lille tåre frem i øjenkrogen. Han holder sin egen tale til diamantparret omkring kærlighed og afslutter med og lave en lille gave til dem, som passer til alle de ting som han lige har sagt om kærlighed. <3 Men det er også muligt at han kan holde jeres tale eller bruge nogen af jeres egne ord, som i gerne vil sige til festens hovedpersoner.


⇒ Bedste Kategori 55 → Stort udvalg\nEn masse shops på nettet udlover nu om dage et bredt udvalg af leveringstyper. En af de mest almindelige er p.t. afhentningssteder, hvor du selv afhenter de bestilte varer præcis når det passer dig. Leveringsmetoden er altså ekstremt hensigtsmæssig, samt endda tilmed den mest prisbevidste metode til levering ved køb af Kategori 55.\nDu kunne lige så vel tænke over at bestille levering hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Løsningen er oftest en anelse mere bekostelig, men også ultra let. Den mest betalelige leveringsudgave er dog at du selv henter varerne, som dog er betinget af at du bor i kort afstand af online butikkens bopæl.\nFragttiden på kan vise sig at være temmelig væsentlig hvis man står og skal bruge din ordre om et øjeblik, så herved er det selvsagt essentielt at vi studerer den estimerede leveringsdato på den pågældende vare.\nEn masse internet selskaber giver 1 hverdags levering på en hel del varer, eksempelvis Kategori 55, hvilket dog påkræver at ordren gennemføres forinden et bestemt tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få pakken pakket inden logistikpersonalet får fri.\nEn række e-firmaer garanterer gebyrfri levering, men i reglen forudsætter det at du shopper for et fastsat beløb. Ellers bør du foretrække den prisbilligste form for levering, som oftest – hvad end du opholder sig nær Roskilde, Ringsted eller Vojens – vil være at få bragt pakken til en pakkeshop.\nDet er i dag super uproblematisk for os alle at finde information om priser hos flere online outlets, og af den grund har mange online forhandlere været nødt til at trykke priserne på deres varer – til piger og drenge, lige så vel som til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden betaling.\nDog kan det alligevel blive lukrativt at analysere nogle forskellige internet selskaber efter udsalg på Kategori 55 før du shopper, således at man er skråsikker på at få fat i den billigste pris.\nMan skal trods alt være så påvagt, at når en e-shop reklamerer bedst i test varer til salg for en salgspris der anses for usædvanlig favorabel, bør det mange gange være et bevis på en svindel e-forretning. Bestillinger med kort er heldigvis en del af en lov, der værner folk imod fup online virksomheder.\nVi tilråder handler med kort eller mobilbetaling. Som alternativ bør du udnytte en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, hvis du ser en fordel i at finansiere beløbet over en længere periode.\nFør folk bestiller hos en e-butik bør de ideelt set tyde webbutikkens handelsbetingelser, det er dog i mange tilfælde en tidskrævende opgave.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at kigge hvorvidt internet selskabet er e-mærket, hvilket almindeligvis er et sympol på at e-shoppen retter sig efter dansk lovgivning, og at e-butikken regelmæssigt evalueres af fagmænd som er inde i reglerne. Det er en rigtig god anledning til en håndsrækning, når du oplever problemer i processen med dit indkøb.\nI øvrigt er det at foretrække at man er opmærksom på de elementære retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med ordren, til eksempel hvilken ombytningspolitik online butikken anvender. Her er det samtidig vigtigt, at man når som helst opbevarer sin ordrekvittering, således man når som helst kan vidne om sit køb af Kategori 55, om man er på udkig efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot frembyder altid ærlige muligheder for at efterse diverse aktuelle konsumenters vurderinger og derved kan det anbefales, at du verificerer online webshoppens bedømmelser af Kategori 55 forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook fører til lige så vel de facto gavnlige genveje til at få kendskab til e-forretningens troværdighed. I øvrigt er der faktisk shops på nettet hvor det er muligt at tilkendegive en kritik af ordreforløbet, hvilket desuden bør drages fordel af til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af annoncer. Vi har aftaler med en hel del online forhandlere idet vi promoverer virksomhedernes tilbud, og indkasserer honorar forudsat en af vores besøgende fuldfører et køb.\nOplysninger omkring varer og online forretninger understøttes hyppigt, men vi kan ikke give garantier imod modifikationer der er blevet iværksat efter at vi sidste gang opdaterede de anvendte informationer.


Veloverstået hjemmeværnsøvelse - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Møder / Arrangementer>Veloverstået hjemmeværnsøvelse\nMøder / ArrangementerStevnsTop News\nSTEVNS: Der blev i weekenden den 12. til 14. juni holdt feltøvelse på Stevns. I øvelsen deltog personel fra Hjemmeværnskompagni Stevns, Hjemmeværnet i Køge samt en Gruppe fra Politihjemmeværnet i Køge.\nMed kommandostation og øvelsesledelse oprettet på Hjemmeværnsgården i Store Heddinge afvikledes øvelsen spredt over Stevns Kommune. Her blev der indøvet BSO tjenesten, bevogtning, småstyrkers kamp, VIP kørsel, PTR tjeneste, overvågning, kamp i by, march, formationer, afsøgning. Mange forskellige udfordringer og opgaver som alle relaterer til Hjemmeværnets opgaver.\nForrige indlægSol og sommer i Hårlev\nNæste indlægStevnsbladet e-avisen på Stevns uge 25 2015\nForeninger / klublivMøder / ArrangementerStevns Kommune Klaus Slavensky|1 time siden\nFolkekirkenMøder / ArrangementerStore Heddinge Rikke Michael Hansen|1 time siden


Hundepension Ballerup - Hundiverset\nHundepension & Hundepasning Ballerup\nBefinder du dig i nærheden af Ballerup, og mangler en hundepension, som kan hjælpe dig med hundepasningen? Så læs med her på siden. Forneden finder du nemlig en komplet liste over hundepensioner i Ballerup og omegn.\nDet er en tillidssag, at aflevere sin hund til “fremmede” i en hundepension. Hunden er for langt de fleste et specielt medlem af familien, og skal derfor have den bedst mulige behandling. Hvordan ved man så lige, at hunden får det, i en hundepension? Hvor ofte vil den blive luftet? Vil den få rigeligt med menneskelig opmærksomhed og kærlighed?\nDet kan du heldigvis selv være med til at undersøge – og det er forholdsvist simpelt. Langt de fleste hundepensioner i Ballerup og omegn har en hjemmeside eller en form for sociale medier. Besøg disse, og læs de informationer du kan finde. Mange af dem vil have beskrevet deres dagligdag i pensionen, og hvordan den ser ud for hundene. Se især om du kan finde anmeldelser fra tidligere kunder, som beskriver deres oplevelse. Når du har fundet den hundepension du tænker at bruge, bør næste skridt naturligvis være at kontakte dem. Aftal et tidspunkt, så du kan komme og besøge pensionen, og se forholdende nærmere. Det er også en god måde at møde ejerne på, og hilse på hundepasserne.\nKlik for at få flere informationer om hundepensionerne i Ballerup herunder.\nDer findes masser af hundepensioner i Hovedstadsområdet nær Ballerup, der alle venter på at give dig en en god service med højt fagligt niveau.


EUR-Lex - 52002DC0124 - DA\nMeddelelse fra Kommissionen til det Europæiske Råd - Status over indførelsen af eurosedler og -mønter\n/* KOM/2002/0124 endelig udg. */\ndokumentets dato: 06/03/2002\nafsendelsesdato: 06/03/2002; sendt til Rådet\nDen Økonomiske og Monetære Union, euro\n1. Indledning: overgangen til euro har været en stor succes\n2. Forløbet af transaktionerne\n2.1. Status over transaktionerne i forbindelse med forhåndsdistribution og videredistribution\n2.1.1. Forhåndsforsyning af bankerne\n2.1.2. Videredistribution til de erhvervsdrivende\n2.1.3. Forhåndsdistribution af mønter til borgerne\n2.1.4. Samlet status over forhåndsdistributionen\n2.2. Distribution af sedler og mønter i januar 2002\n2.2.1. Forsyning med sedler via pengeautomater 2.2.2. Hævning og veksling i pengeinstitutterne\n2.2.3. De handlendes byttepenge\n2.3. Anvendelse af euro ved kontantbetalinger\n2.4. Indlevering af de gamle nationale valutaer\n3. Andre spørgsmål i forbindelse med indførelsen af eurosedler og -mønter\n3.1. Prisstabilitet i forbindelse med overgangen til euro\n3.2. Transaktionernes sikkerhed\n3.3. Kvaliteten af eurosedler og -mønter\n3.5. Tilpasning af salgsautomater\n3.6. Indførelse af euroen i redjelande\n4. Borgernes reaktioner på euroen\n4.1. Vurdering af effektiviteten af forberedelserne til indførelsen af euroen\n4.2. Borgernes fortrolighed med anvendelsen af euroen\n4.3. Borgernes generelle vurdering af overgangen til euro\n5. SMV'ernes omstilling til euroen\n5.1. SMV'ernes forberedelse pr. 1. januar 2002\n5.2. De praktiske vanskeligheder i forbindelse med overgangen til euro\n5.3. Samlet vurdering af overgangen til euro\nIndførelsen af eurosedler og -mønter er den største pengeombytning i historien. EU har klaret denne udfordring og sikret en problemfri overgang. De lande, der deltager, har fremstillet 15 mia. sedler og 51 mia. mønter og derefter i de første uger af 2002 distribueret ca. 8 mia. sedler og 38 mia. mønter til 218 000 banker og posthuse, 2,8 mio. handlende og 302 mio. borgere i tolv forskellige lande. De har ligeledes på få uger måttet trække en stor del af de 9 mia. sedler og 107 mia. mønter i national valuta tilbage.\nDenne store succes kan tilskrives den komptente og grundige forberedelse, som medlemsstaterne, de europæiske institutioner (ECB og Europa-Kommissionen), de nationale centralbanker, de finansielle institutioner, de erhvervsdrivende, ordensmagten, pengetransportfirmaer har gennemført samt borgernes aktive og begejstrede deltagelse, uden hvilken transaktionen og den hurtige distribution af euroen ikke ville have været mulig. De europæiske borgere har accepteret den nye valuta hurtigt og med begejstring, og de købte i vidt omfang møntsæt før den 1. januar og skaffede sig hurtigt eurosedler gennem pengeautomater og banker. Fra uddannelse af kassemedarbejdere til særlige programmer for svage befolkningsgrupper har der været tale om en systematisk forberedelse. Medlemsstaternes finansministre har på afgørende vis støttet og stimuleret de økonomiske aktører. Den Europæiske Centralbank har sikret en effektiv koordinering af de nationale centralbankers indsats. Kommissionen har i hele processen spillet en vigtig igangsættende og koordinerende rolle for deltagerlandenes indsats ved at målrette forberedelsen gennem henstillinger og forslag (navnlig henstilling af 11. oktober 2000 og meddelelserne af henholdsvis den 3. april og den 10. oktober 2001)  og etablere netværk bestående af de nationale forvaltningers projektledere og finansministeriernes informationschefer. Kommissionen har ligeledes været et centralt informationssted i hele overgangsperioden takket være et europæisk net til hurtig varsling, som Kommissionen har oprettet.\n Henholdsvis C (2000) 2985, KOM (2001) 190 og KOM (2001) 561.\nFor at forberede og ledsage denne transaktion er der gennemført særlig lange og omfattende oplysningskampagner. Det samlede budget for perioden 1996-2001 for de nationale oplysningskampagner, som er delvist medfinansieret af Europa-Kommissionen, andrager 321 mio. EUR. (dvs. 1,05 EUR pr. indbygger). Eurosystemet har ligeledes gennemført en omfattende kompagne med et budget på 80 mio. EUR. Hvis man dertil lægger den indsats, der er gjort af banker og faglige organisationer, er der i alt brugt over en halv mia. EUR til oplysning af borgerne og de økonomiske aktører.\nDenne betydelige indsats fra alle de økonomiske og institutionelle aktørers side har båret frugt, idet overgangen til euroen er forløbet uden problemer. Pengeombytningen skete således hurtigere end oprindelig forventet (Rådet havde i 1999 sat det som et mål at gennemføre størstedelen af transaktionen på fjorten dage) men i overensstemmelse med forudsigelserne i Kommissionens meddelelse fra oktober 2001, idet de fleste betalinger foregik i euro allerede ved udgangen af den første uge af januar, og ved udgangen af den anden uge var der kun en ubetydelig mængde nationale valutaer i omløb.\nTi år efter undertegnelsen af Maastricht-traktaten er euroen blevet en del af borgernes dagligdag. Den succesfulde overgang viser institutionernes evne til at fuldføre et vanskeligt projekt og er et optimistisk varsel for den fortsatte europæiske integration. Erfaringen er ligeledes en vigtig inspirationskilde for de kommende deltagerlande, hvor der er pustet nyt liv i debatten om deltagelse i euroen.\nFormålet med denne meddelelse er at give en detaljeret oversigt over transaktionerne i forbindelse med den faktiske indførelse af euroen og resumere resultatet af eurobarometer-undersøgelserne om, hvordan borgerne og virksomhederne opfatter overgangen til den nye valuta. Følgende vil blive analyseret:\n- forløbet af indførelsen af eurosedler og -mønter\n- spørgsmål i forbindelse med eurosedler og -mønter (prisstabilitet, forfalskning, produktions kvalitet, transaktionernes sikkerhed og tilpasningen af salgsautomater)\n- borgernes reaktion på eurosedler og -mønter\n- de små og mellemstore virksomheders erfaringer med overgangen.\nFire forhold kræver særlig opmærksomhed:\n- forhåndsdistribution af eurosedler og -mønter og videredistribution\n- udbredelse og distributionskanaler for den nye valuta i de første dage af 2002\n- anvendelse af euroen ved kontantbetalinger\n- tilbagetrækningen af de gamle nationale valutaer.\nDet europæiske regelsæt gav mulighed for forhåndsdistribution og videredistribution af eurosedler og -mønter til de erhvervsdrivende fra september 2001 og forhåndsforsyning af privatpersoner med euromønter fra midten af december måned. Hver enkelt stat kunne imidlertid frit fastsætte en startdato for transaktionerne inden for denne tidsramme.\nForhåndsforsyningen af bankerne forløb uden problemer. Forhåndsforsyningen antog et omfang, der i det store og hele svarede til forventningerne. Bankerne (og nu og da posthusene) modtog fra september euromønter i Belgien, Irland, Frankrig, Italien og Portugal. Fra samme tidspunkt modtog de i Tyskland, Spanien, Luxembourg, Østrig og Finland både eurosedler og -mønter. De portugisiske banker modtog sedler fra oktober måned, og Grækenland valgte i samme periode at distribuere sedler og mønter. De belgiske, spanske, irske og italienske banker modtog sedler fra november måned, og de franske og nederlandske  banker i december.\n De nederlandske banker kunne imidlertid efter anmodning få sedler tidligere. Banker og store forretninger havde ligeledes en vis fleksibilitet i Frankrig.\nIfølge Den Europæiske Centralbank havde bankerne i alt pr. 31. december modtaget 132,1 mia. EUR i sedler, svarende til 21 % af den samlede produktion og 67 % af værdien af seddelomløbet . Disse gennemsnit dækker imidlertid over en meget mere kompleks situation, idet bankernes ordrer i visse lande var meget store (f.eks. Grækenland, Irland, Østrig ...) og mere beskedne i andre (f.eks. Frankrig, Spanien, Nederlandene), som det fremgår af nedenstående to tabeller. Seddelforsyningerne gjorde det muligt at imødekomme næsten alle ordrer.\n I procent af værdien af de eurosedler, der var i omløb pr. 15. januar 2002.\nForhåndsforsyningen af bankerne med mønter var forholdsmæssig meget større end seddelforsyningen. Således modtog pengeinstitutterne mellem september og december, hvad der svarer til 73 % af den samlede produktion (kvantitativt)  og 96,3 % af de mønter, der var i omløb i midten af januar. Forskellen mellem staterne er ligeledes mindre. Bankernes ordrer er generelt blevet imødekommet uden problemer.\nVideredistributionen af sedler begyndte i september i Tyskland, Luxembourg og Østrig, i november i Irland og i december i de øvrige lande (mønterne var imidlertid til rådighed allerede fra september i Irland, oktober i Italien og november i Grækenland). Den mulighed, som ECB havde givet virksomhederne, for allerede fra september måned at lade sig forhåndsforsyne med mindre mængder af sedler og mønter med henblik på at uddanne kassemedarbejderne var ikke nogen stor succes, uden tvivl fordi der blev gjort meget lidt reklame for denne mulighed.\nSom Kommissionen allerede nævnte i meddelelse af 10. oktober 2001  har deltagelsen af de 2,8 mio. erhvervsdrivende i euroområdet i videredistributionen i det store og hele været meget uensartet. Det skyldes navnlig den hyppige mangel på tilskyndelsesforanstaltninger og visse landes indførelse af uforholdsmæssigt store bøder i tilfælde af tab eller for tidlig udsendelse af sedler. I gennemsnit har bankerne kun videredistribueret (udtrykt i værdi) 9 % af de modtagne sedler . Bortset fra Luxembourg er det interessant at konstatere, at de lande, der har opnået de bedste resultater, er de lande, der har indført tilskyndelsesforanstaltninger og/eller nedsat de logistiske krav (f.eks. Tyskland, Irland, Nederlandene, Østrig ). Antallet af forhåndsforsynede erhvervsdrivende svinger meget fra land til land. Således er næsten alle irske erhvervsdrivende og 90 % af de nederlandske erhvervsdrivende blevet forhåndsforsynet, mens under 10 % af de italienske erhvervsdrivende er blevet forhåndsforsynet.\n KOM (2001) 561 endelig. Anden rapport om forberedelserne til indførelsen af eurosedler og -mønter.\n Kilde: ECB. NB: Forsyningen af nogle af de store forretninger er da blevet foretaget direkte af landets centralbank.\n Eurosystemets oplysninger mangler for Frankrigs vedkommende, dvs. oplysninger om videredistribution af sedler og videredistributionen af mønter i Frankrig, Spanien, Irland og Portugal.\nResultaterne er generelt en smule bedre for mønternes vedkommende. Her videredistribuerede bankerne en stor mængde af de mønter, de lå inde med, dog med store forskelle fra land til land.\nAlle lande solgte fra midten af december små møntsæt, hvis gennemsnitlige værdi var 10,71 EUR (værdierne svinger fra 3,88 EUR i Finland til 15,25 EUR i Frankrig). Det var borgernes første fysiske kontakt med euroen, og møntsættene vakte stor begejstring i samtlige deltagerlande. Der var en sådan trængsel i de første åbningstimer i banker, på posthuse og andre salgssteder, at totredjedele af samtlige møntsæt blev solgt på under en uge, og der var i visse lande udsolgt efter 48 timer.\nDe europæiske borgere købte i alt 150 329 000 møntsæt bestående af 4 280 585 000 mønter (dvs. gennemsnitlig 14 mønter pr. person) til en samlet værdi af 1,65 mia. EUR. Det samlede antal solgte møntsæt udgør 11 % af de euromønter, der var i omløb ved udgangen af januar måned. I flere lande (Tyskland, Portugal, Finland, Luxembourg ...) var der en sådan efterspørgsel, at bankerne fik tilladelse til selv at sammensætte møntsæt eller sælge af deres lager af mønter. Resultatet af salget af møntsæt er således i det store og hele meget tilfredsstillende. I alt blev 150 af de 192 mio. møntsæt solgt, dvs. gennemsnitlig 78 %.\nI modsætning til den frygt, som nogle markedsdeltagere havde givet udtryk for, er det interessant at bemærke, at ud over nogle enkelte eksempler på brug af mønter i automater, respekterede borgerne fuldstændig forbudet mod at bruge mønterne før den 1. januar 2002. Der er kun registreret 77 forsøg på brug af eurosedler og -mønter før den 1. januar 2002, hvilket er et ganske ubetydeligt tal i forhold til de milliarder af eurosedler og -mønter, der var udleveret.\nIfølge ECB blev der i alt forhåndsdistribueret 6 mia. sedler (svarende til 40 % af de fremstillede sedler) til en samlet værdi af 132 mia. EUR og 37,5 mia. mønter (svarende til 73,5 % af de fremstillede mønter) til en samlet værdi af 12,4 mia. EUR.\nDisse resultater er endnu mere slående, når de sammenlignes med den mængde euro, der var i omløb i begyndelsen af februar 2002, idet gennemsnitlig 80 % af sedlerne (i mængde) og 97 % af mønterne anvendt til dette formål var blevet forhåndsdistribueret inden januar måned.\nForhåndsdistributionens heldige udfald var et afgørende bidrag til den hurtige start for transaktioner i euro i begyndelsen af 2002.\nDistributionen af den nye valuta er væsentligst sket ad tre kanaler  :\n Af andre kanaler kan f.eks. nævnes ugentlige kontantudbetalinger af sociale ydelser i Irland eller kontantudbetalinger af pensioner i Italien.\n- hævning i pengeautomater\n- hævning i pengeinstitutter (banker og posthuse)\n- byttepenge i forretninger.\n2.2.1. Forsyning med sedler via pengeautomater\nGennemsnitlig 80 % af automaterne var tilpasset euroen fra den 1. januar 2002. Transaktionen forløb teknisk set godt . Det gik meget stærkt i hele euroområdet fra 90 % den 2. januar til 97 % den 3. januar. Allerede fra den 4. januar blev der fra næsten alle automater kun distribueret euro. Det skal bemærkes, at ikke-tilpassede automater ofte i de første dage fortsatte med at distribuere den gamle nationale valuta - navnlig i Italien og Finland - hvilket midlertidigt gjorde det vanskeligere for de handlende at give tilbage i euro.\n De eneste registrerede hændelser var en blokering på 90 minutter af pengeautomaterne i Østrig den 2. januar og enkelte vanskeligheder i de første dage med distributionen af 5-eurosedler i 10 % af de tyske pengeautomater.\nHævningerne i automaterne var meget betydelige i den første uge af januar på grund af borgernes entusiasme og nysgerrighed over for den nye valuta. Samlet blev der i syv lande (Nederlandene, Italien, Frankrig, Tyskland, Østrig, Portugal og Belgien) foretaget over 25 mio. hævninger på 48 timer. Resultatet er navnlig bemærkelsesværdigt i Nederlandene, hvor der i alt blev foretaget over 5 mio. hævninger den 1. og 2. januar (dvs. ca. hveranden person på over 15 år foretog en hævning). Antallet af hævninger forblev højt i hele euroområdet indtil midten af den anden uge i januar, hvor de begyndte at falde og derefter igen fandt det normale niveau. Takket være den logistik, som bankerne havde indført, blev der ikke konstateret alvorlige problemer med opfyldning af pengeautomaterne.\n2.2.2. Hævning og veksling i pengeinstitutterne\nNormalt sikrer pengeautomaterne (udtrykt i mængde) ca. 70 % af forbrugernes forsyning med sedler, og hævningerne i pengeinstitutterne spiller normalt en beskeden rolle. Det var ikke tilfældet i de første ti dage af januar, idet forbrugerne henvendte sig massivt i de 218 000 banker og posthuse for at hæve euro eller veksle deres gamle nationale valuta, hvilket gav anledning til køer. I flere lande (f.eks. Tyskland, Spanien...) var forsyningen med euro direkte i banker og på posthuse endda mængdemæssigt større end forsyningen via automater. Tilstrømningen begyndte allerede den 1. januar i de lande, hvor bankerne var åbne (Tyskland, Spanien, Luxembourg) og begyndte først at falde tilbage til det normale niveau ved udgangen af den anden uge. En række forbrugere henvendte sig ved skranken for at få vekslet små beløb. De lange køer fik nu og da visse banker til at begrænse vekslingen til deres egne kunder.\nAt give tilbage udelukkende i euro betød i de første dage af 2002 en meget kraftig stigning i de handlendes kassebeholdning, da de ikke kunne anvende den nationale valuta, forbrugerne kom med, som byttepenge. Forretningerne, navnlig de store, overholdt stort set de europæiske og nationale henstillinger om udelukkende at give tilbage i euro, selv om de små handlende i de første dage ofte havde en tendens til at give tilbage i samme valuta, som den valuta forbrugeren betalte med.\nForsyningen af de handlende med eurosedler og -mønter var stram i den første uge, da et stort antal forbrugere betalte deres småindkøb med store sedler og på grund af begrænset kapacitet hvad angår pengetransport (for de store forretningers vedkommende) og lange køer i bankerne (for de små forretningers vedkommende). De 7 585 pengetransporter, der kører i euroområdet, arbejdede således på højtryk for at undgå manglende forsyninger med euro. Takket være en stor indsats fra bankernes og de erhvervsdrivendes side har der kun været få eksempler på mangel på visse sedler eller mønter. Det har ikke været forstyrrende for handelen og kun midlertidigt ændret byttepengenes sammensætning. Nogle stater har endvidere indført mekanismer, der giver mulighed for afhjælpe en eventuel mangel på visse sedler og mønter. Således modtog Portugals centralbank 30 mio. 10-eurosedler og 30 mio. 5-eurosedler fra Eurosystemets centrale reserve, den spanske centralbank modtog ligeledes 37 mio. 10-eurosedler. Frankrig købte i midten af december 100 mio. 50-cent mønter i Spanien.\nKombinationen af disse tre kanaler (automater, banker og posthuse samt byttepenge) muliggjorde en meget hurtig distribution af euroerne blandt hele befolkningen. Således havde de fleste borgere allerede ved udgangen af den første uge i januar eurosedler og -mønter i hånden.\nI de første dage af januar var der en midlertidig afbrydelse i forbrugernes forsyning med euro og anvendelsen af euro i de løbende transaktioner. Borgerne forsøgte først at bruge de nationale valutaer, før de brugte euro. Der kunne naturligvis kun være tale om et overgangsfænomen, da automaterne og bankerne udleverede euro, og de handlende gav tilbage i euro. Det økonomiske kredsløb løb således hurtigt tør for de gamle nationale valutaer, og de handlende og bankerne spillede i den henseende rollen som "støvsugere".\nEuroens andel af kontantbetalingerne lå i gennemsnit på omkring 20 % ved slutningen af den 2. januar, 40 % ved slutningen af den 3., 55 % ved slutningen af den 4., 66 % ved slutningen af den 5., 75 % ved slutningen af den 7., 85 % ved slutningen af den 10., 92 % ved slutningen af den 12. og 95 % ved slutningen af den 16. Denne meget hurtige stigning i betalingerne i euro sammen med visse store forretningers særlige foranstaltninger (flere åbne kasser, støttepersonale ved kasserne ...) gjorde det muligt at undgå lange køer i forretningerne. Lørdag den 5. januar var i den henseende en nøgledag, men testen forløb vel i samtlige deltagerlande med køer på et normalt niveau. Dette forhold ændredes ikke, da udsalget begyndte.\nEuroens andel af de samlede kontantbetalinger\nKilde : Finansministerierne og de store forretninger. Oplysningerne er vejledende.\nKontantbetalingernes andel af det samlede antal betalinger steg i de fleste deltagerlande i de første to uger af januar, da forbrugerne forsøgte både at afsætte deres gamle nationale valutaer og anvende euroen i praksis. Situationen begyndte at blive normaliseret i anden halvdel af januar måned. Endelig har overgangen til eurosedler og -mønter ikke givet anledning til særlige problemer. Konverteringen af konti, kort og betalingsterminaler forløb stort set tilfredsstillende.\nSelv om distributionen af eurosedler og -mønter er fordelt på tre måneder, er indleveringen af de nationale sedler og mønter stort set sket på nogle uger, hvilket betød store flaskehalse for bankernes lagre og for pengetransporterne og store forsinkelser for sorteringen og optællingen - navnlig for mønternes vedkommende - og dermed for de handlendes konti i bankerne og bankernes konti i centralbanken.\nOver en tredjedel af de sedler (udtrykt i værdi), der var i omløb den 31. december 2001, var indleveret til nationalbankerne pr. 11. januar. 50 %-tærsklen blev overskredet ti dage senere den 21. januar. Den 8. februar var næsten ¾ af sedlerne indleveret. Det faktiske omløb af de gamle valutaer var i virkeligheden meget mindre, end tallene antyder, på grund af de fyldte midlertidige lagre, der medførte store forsinkelser for centralbankernes optælling af sedler. Da nogle af sentimentale grunde beholder gammel valuta samt på grund af tab og udenlandske turisters besiddelser vil en del af sedlerne og navnlig mønterne formodentlig aldrig blive indleveret. Man skal endvidere være opmærksom på, at den periode, i hvilken der kan indleveres gammel valuta, er meget lang; den er endda for de fleste deltagerlandes vedkommende ubegrænset, hvad angår sedler, hvis de indleveres i centralbankerne (se bilag).\nIndlevering af sedler i national valuta (udtrykt i værdi) i % af de sedler, der var i omløb pr. 31. december \n Kilde : Den Europæiske Centralbank.\nIndleveringen af mønter var generelt langsommere. Pr. 22. februar 2002 var således kun 27,9 % af de nationale mønter udtrykt i værdi (13,5 % i udtrykt i mængde) indleveret til centralbanken . På denne dato var en stor del af mønterne trukket tilbage fra det reelle omløb, men de var oplagret og afventede sortering og optælling. Indsamlingen af mønter arrangeret af velgørende organisationer er stadig i gang. Det skal bemærkes, at indsamlingen af opsparede mønter, som en række deltagerlande organiserede i 2001, gav mulighed for at indsamle (udtrykt i værdi) et beløb svarende til 9 % af de mønter, der var i omløb.\n En betydelig del af mønterne vil i øvrigt aldrig blive indleveret.\nNationale mønter i omløb udtrykt i værdi (mio. EUR) .\nIndlevering af mønter i national valuta udtrykt i værdi (%)\nFor at lette indleveringerne har flere banker udvidet deres åbningstider for at muliggøre flere pengetransporter.\nHer melder sig spørgsmål vedrørende prisstabilitet, transaktionernes sikkerhed, kvaliteten af sedler og mønter, forfalskning og tilpasning af automaterne.\nKommissionen havde frygtet, at hvis der ikke blev foretaget en hurtig statistisk opfølgning af prisudviklingen, ville borgerne fejlagtigt få indtryk af, at der var tale om en generel prisstigning i forbindelse med indførelsen af euroen. Denne frygt bekræftes i høj grad af undersøgelserne blandt forbrugerorganisationer og ngo'ere og nettet "euro facile" samt eurobarometer-undersøgelsen ved udgangen af januar , idet 67 % af borgerne mener, at priserne oftest er blevet afrundet opad, 28 % at stigninger og fald går lige op, mens 1,9 % mener, at priserne oftest er blevet afrundet nedad. De mest pessimistiske, hvad angår prisstigninger, er tyskerne og franskmændene (76 %) fulgt af hollænderne (72 %) og irerne (71 %). Portugal er det eneste land, hvor flertallet ikke (49 %) føler sig overbevist om, at indførelsen af euroen har medført prisstigninger.\n Flash 121. "Euro attitudes in the euro zone", januar 2002.\nDe oplysninger, som Eurostat offentliggjorde den 28. februar bekræfter, at der ikke har været tale om en generel prisstigning i forbindelse med pengeombytningen. Således anslås det, at overgangen til euroen har bidraget til den månedlige prisudvikling med mellem 0 % og 0,16 %. De prisstigninger, der er konstateret i forbindelse med euroen, er generelt set i servicesektoren. Den årlige inflation steg ganske vist fra 2,0 % til 2,7 % fra december til januar, men denne udvikling kan væsentligst tilskrives en kombination af stigende oliepriser og stigende priser for frugt og grøntsager (på grund af dårligt vejr) og visse skatte- og afgiftsstigninger.\nI en eurobarometer-undersøgelse i midten af februar anførte 61 % af de små og mellemstore virksomheder, at overgangen til euro havde været prisneutral for deres vedkommende, 24 % havde hævet nogle priser og sænket andre. Det antal virksomheder, der anfører at have afrundet nedad (6 %), er stort set det samme antal som dem, der anfører at have afrundet opad (8 %).\nDe frivillige prisaftaler, bl.a. den europæiske aftale indgået på Kommissionens initiativ i april 2001, er stort set blevet respekteret.\nTransaktionernes sikkerhed har været meget tilfredsstillende hele vejen igennem. På trods af et hidtil uset antal pengetransporter og en næsten fordobling af antallet af sedler og mønter distribueret til de økonomiske aktører, har der været meget færre hændelser end normalt, hvilket viser, at sikkerhedsforanstaltningerne har været effektive (eskorte ...).\nDer blev kun konstateret 27 tyverier af eurosedler og 17 tyverier af euromønter fra september til december 2001 (heraf næsten en tredjedel i Tyskland, hvor forhåndsdistributionen allerede var begyndt i september måned). For sammenligningens skyld kan det nævnes, at der i 2000 i alt var 5 184 bankrøverier i euroområdet . Resultaterne, hvad angår beskyttelse af euroen, kan således betragtes som usædvanlig gode.\n Kilde:Den Europæiske Banksammenslutning.\nReglerne for kontrol med produktionskvaliteten af eurosedler og -mønter har vist sig særdeles effektive. Der er kun set få tilfælde af forfalskning af nogle 5-eurosedler i Frankrig, 10-, 20- og 500-eurosedler i Finland, 100-eurosedler i Grækenland og Bulgarien (fremstillet i Nederlandene) og nogle 1-cent mønter i Italien, 20-cent mønter i Frankrig og 2-euromønter i Østrig. Sandsynligheden for at modtage defekte euro er på under en ud af femhundredemillioner for mønternes vedkommende og en ud af tohundredemillioner for sedlernes vedkommende.\nEn tysk undersøgelse har rejst spørgsmålet om giftigheden af de pigmenter, der anvendes ved fremstillingen af 10-eurosedler. De test, der er gennemført på foranledning af Den Europæiske Centralbank, konkluderer, at der kun er tale om en sundhedsrisiko ved indtagelse af over 400 10-eurosedler.\nForskellige undersøgelser har kritiseret tilstedeværelsen af nikkel i 1- og 2-euromønterne på grund af den allergirisiko, der kan følge deraf. De videnskabelige undersøgelser, som blev gennemført for nogle år siden på Europa-Kommissionens foranledning, har klart godtgjort, at anvendelsen af nikkel i mønterne ikke har allergifremkaldende virkninger .\n Der skal mindes om, at euromønternes sammensætning blev fastlagt ved forordning af Det Europæiske Råd i 1998 efter en omfattende debat. Nikkel var almindelig udbredt ved fremstillingen af de nationale mønter i EU. Af tekniske grunde var det nødvendigt at anvende nikkel i 1- og 2-euromønter, da de andre metaller ikke gav mulighed for at opnå samme kvalitet. 92 % af de euromønter, der er i omløb, indeholder ikke nikkel, mens 75 % af de tidligere nationale mønter indeholdt dette metal.\nDe nye euromønter og -sedler er bedre beskyttet mod forfalskning end nogen af de gamle nationale valutaer. En række specialister havde forudset forfalskninger af euroen allerede fra den 1. januar, men det må konstateres, at der i hele januar måned ikke blev fundet et eneste tilfælde. Der blev kun konstateret omkring halvtreds mindre forfalskninger (anvendelse af fotokopierede sedler, scannede og derefter trykte sedler, sedler udklippet fra plakater ...) i januar, hvilket er et usædvanlig lavt tal (i gennemsnit blev der opdaget 2000 kopier af nationale sedler hver eneste dag i 2001). Resultatet er ligeledes meget tilfredsstillende for mønternes vedkommende, idet der kun blev fundet to kopier af dårlig kvalitet i januar.\nI de fleste tilfælde blev disse grove forfalskninger opdaget, inden pengene kom i omløb.\nPå trods af Europa-Kommissionens gentagne advarsler undervurderede en række operatører af salgsautomater i deres planer den hastighed, med hvilken den nye valuta blev udbredt, idet man først havde regnet med at nå tærsklen på 50 % af betalingerne i euro i løbet af den tredje uge af januar (mens det niveau blev nået allerede ved udgangen af den første uge). Det betød hyppige omsætningstab og enkelte forsinkelser med tilpasningen af udstyret, som det på grund af flaskehalse, hvad angår kvalificeret personale, viste sig at være vanskeligt at indhente hurtigt.\nKilde : Finansministerierne. Oplysningerne er vejledende.\nDer er indberettet nogle tilfælde af afvisning af mønter fremstillet i andre deltagerlande i euroområdet i salgsautomaterne. Disse problemer skyldes en forkert indstilling af automaterne, der er blevet testet udelukkende med de nationale serier og ikke med et toleranceinterval, der dækker alle serierne i euroområdet.\n3.6 Indførelse af euroen i tredjelande\nIfølge Den Europæiske Centralbank forsynede Eurosystemet i december 2001 26 centralbanker eller særlige finansieringsinstitutter  uden for euroområdet med ca. 4 mia. EUR. Der er desværre ingen oplysninger til rådighed om bankernes videredistribution, der formodentlig har været den væsentligste forsyningskilde for finansieringsinstitutter i tredjelande. Ifølge de oplysninger, som Kommissionens delegationer har modtaget i ca. fyrre lande, var der eurosedler til rådighed allerede fra de første dage i januar. En række forbrugere i kandidatlandene har været nysgerrige og har forsøgt at skaffe sig euro.\n De banker, der er aktive på markedet for store sedler, kunne blive forhåndsforsynet direkte.\nMange sedler fra euroområdet, navnlig tyske, henlå eller blev brugt i de central- og østeuropæiske lande. Der blev i 2001 påbegyndt en massiv indlevering af disse sedler, navnlig via indskud på valutakonti . Vekslinger og kontoindskud var ligeledes meget høje i første uger af 2002. Ifølge oplysninger indsamlet af den europæiske sparekassesammenslutning andrager indleveringerne af sedler i national valuta fra euroområdet til sammenslutningens finansielle medlemsinstitutioner i de central- og østeuropæiske lande et beløb, der i alt svarer til 333 mio. EUR. Det skal bemærkes, at borgerne har modtaget flere euro (udtrykt i værdi), end de har indleveret i national valuta i Tjekkiet, Ungarn, Letland og Litauen. Derimod har de polske borgere indleveret et større beløb i national valuta, end de har hævet i euro i Polen, Albanien, Bulgarien og Slovakiet, uden at det kan fastslås, om vekslingen er sket til fordel for den lokale valuta eller dollaren.\n For eksempel var indlån på valutakonti i andet semester 2001 ifølge de berørte landes centralbanker på omkring 400 mio. EUR i Kosovo (svarende til 25 % af Kosovos nominelle BNI) og på 3 mia. EUR i Kroatien (svarende til 15 % af det kroatiske nominelle BNI).\nKommissionens eurobarometer-undersøgelse (spørgsmål stillet mellem den 21. og den 31. januar 2002) giver oplysninger om borgernes reaktion på euroen og påviser eventuelle nationale forskelle. Resultaterne kan inddeles i fire kategorier :\nGennemsnitlig trefjerdedele af borgerne mente at være godt eller meget godt forberedt den 1. januar 2002 (26 % meget godt forberedt, 48 % godt forberedt). De mest fortrøstningsfulde er hollænderne (90 %), belgierne (85 %) og franskmændene (80 %). De mindst fortrøstnings fulde er portugiserne (62 %), spanierne (67 %), italienerne (67 %) og grækerne (67 %). Selvstændige og ansatte (81 %) føler sig bedre forberedt end arbejdere (76 %) eller de ikke-erhvervsaktive (66 %).\nVurderingen af oplysningsindsatsen er meget positiv. Ca. 58 % af borgerne mener, at den tidlige overgang til euro på bankkonti bidrog til et bedre kendskab til den nye valuta. 59 % af borgerne har samme mening om den tidlige overgang for fakturaer fra offentlige værker og 77 % om den dobbelte prisskiltning.\nVed udgangen af januar gav euroen endnu anledning til nogle vanskeligheder for hver femte borger og mange vanskeligheder for hver femogtredivte borger (2,8 %). I otte lande (D, SP, IT, L, NL, A, P og FIN) havde de fleste af de adspurgte ingen vanskeligheder. De to lande, hvor befolkningen generelt siger at have flest vanskeligheder, er Frankrig (38 %) og Spanien (25 %). Nederlandene skiller sig ud ved, at befolkningen stort set ingen vanskeligheder har (3,2 %), hvilket formodentlig skyldes den store oplysningsindsats . Kvinder har generelt flere vanskeligheder end mænd (25 % mod 18 %). Samlet kan disse resultater betragtes som fine for alle landes vedkommende.\n Det nederlandske budget til oplysning i perioden 1996-2001 var på 67,7 mio. EUR, dvs. næsten 4,40 EUR pr. indbygger. Til sammenligning kan det nævnes, at det gennemsnitlige budget for oplysningskampagner i euroområdet har været på 1,05 EUR pr. indbygger.\nSpørgsmål : Giver euroen i dag stadig anledning til mange vanskeligheder, nogle vanskeligheder, få vanskeligheder eller ingen vanskeligheder overhovedet -\nDe fleste borgere (57 %) har ikke problemer med at genkende de forskellige euromønter eller med at bruge dem (66 %). Kun i Irland anfører de fleste (55 %), at de har problemer med at bruge euro. Personer på over 55 år (44 %) har generelt flere vanskeligheder med at genkende euromønterne end personer på under 24 år (30 %).\nSedlerne giver generelt anledning til meget færre vanskeligheder end mønterne. Således har 93 % af borgerne ingen problemer med at identificere dem, og 91 % har ingen vanskeligheder med at bruge dem.\nOver ¾ af borgerne (77 %) har ikke indtryk af, at overgangen til euro har ændret deres indkøbsmønster. En ud af syv (15 %) mener at have købt mindre, en ud af hver fjortende mener at have købt mere. Irland skiller sig ud ved at have et stort antal forbrugere (37 %), som mener at have ændret deres indkøbsmønster. Kvinder mener generelt hyppigere end mænd at have ændret deres adfærd (24 % mod 19 %) væsentligst af forsigtighedsgrunde (17,5 % mener at have købt mindre). Der er ingen nævneværdig forskel afhængig af alder eller uddannelsesniveau.\nForbrugerne har stadig tit vanskeligt ved at huske priser i euro og forstå de nye værdier. Når de køber ind, regner de fleste (45 %) fortsat priserne ud i deres nationale valuta, mens 35 % regner i både national valuta og euro, og 18 % regner i euro. Irland og Portugal er de eneste to lande, hvor de fleste borgere siger, at de regner i euro frem for national valuta. Generelt regner mænd hyppigere i euro end kvinder (21 % mod 15 %), og personer på over 55 år (23 %) hyppigere end personer på under 24 år (16 %).\nBorgerne anvender kun i begrænset omfang regnemaskiner og omregnere. 41 % bruger dem aldrig, 34 % nogle gange, 15 % ofte og 10 % altid. Franskmændene (41 %), grækerne (35 %) og irerne (34 %) skiller sig ud ved at have et stort antal borgere, der hyppigt eller altid anvender regnemaskiner eller omregnere formodentlig på grund af den indviklede omregningssats.\nNår man spørger borgerne, om de fortsat ønsker dobbelt prisskiltning, svarer de fleste (54 %), at de ønsker, at de handlende ophører med dobbelt prisskiltning, når perioden med to valutaer er udløbet, at bankerne ophører med at angive modværdien i national valuta (59 %), og at modværdien heller ikke bør angives på fakturaer (58 %). Resultaterne varierer imidlertid mærkbart fra et land til et andet. De fleste franskmænd (64 %), irere (56 %), finner (56 %) og spaniere (50 %) ønsker f.eks. fortsat dobbelt prisskiltning i forretningerne, mens de fleste tyskere (65 %), hollændere (64 %), luxemburgere (64 %) og italienere (60 %) ikke ønsker det. Der er ingen afgørende forskel i svarene efter alder eller uddannelsesniveau.\nOmkring 60 % af borgerne mener, at overgangen til euro for dem personligt vil give flere fordele end ulemper. Denne procent er meget høj i Luxembourg (79 %), Irland (75,8 %) og i Portugal (71 %). Den er meget under gennemsnittet i to lande, nemlig Tyskland (49 %) og Østrig (45 %). Personer på over 55 år (52 %) er langt mindre optimistiske end personer på under 24 år (71 %). Næsten totredjedele af borgerne (64 %) anfører, at de føler sig mere som europæere takket være euroen.\nVurderingen af indførelsen af eurosedler og -mønter er således særdeles positiv, idet over 80 % af borgerne mener, at den er forløbet godt eller meget godt.\nSpørgsmål: mener De, at overgangen til eurosedler og -mønter i Deres land er gået meget godt, ret godt, ret dårligt eller meget dårligt -\nEndelig siger over totredjedele af borgerne i euroområdet, at de personligt er tilfredse eller meget tilfredse med, at euroen er blevet deres valuta, hvilket er et usædvanlig højt resultat, der bekræfter de europæiske borgeres begejstring for deres valuta. Tyskland, Grækenland og Østrig skiller sig ud ved at have flere utilfredse borgere end gennemsnittet, mens tilfredsheden er særlig udbredt i Irland (85 %), Belgien (83 %), Italien (82 %) og Luxembourg (81 %). Mænd (73 %) er gennemsnitlig mere tilfredse med valutaskiftet end kvinder (61 %), og personer på under 24 år (78 %) mere tilfredse end personer på over 55 år (61 %).\nSpørgsmål : Er De alt i alt personligt meget tilfreds, ret tilfreds, ret utilfreds eller meget utilfreds med at have fået euroen som valuta -\nDeltagerlandenes oplysningskampagner, som Kommissionen medfinansierer, vil fortsætte nogle måneder endnu for at bistå borgerne ved omstillingen.\nGenerelt har frygten for, at SMV'erne skulle være dårligt forberedt, vist sig at være ubegrundet. Den store indsats, som de nationale forvaltninger, banker og faglige organisationer har gjort for at oplyse virksomhederne, har båret frugt. Eurobarometer-undersøgelsen fra medio februar 2002 giver et meget tilfredsstillende billede, der står i modsætning til de foregående undersøgelser, idet det lykkedes for mange SMV'ere at omstille sig til euroen i sidste øjeblik.\nDe indkomne svar kan opdeles i tre kategorier :\n- SMV'ernes forberedelse pr. 1. januar\n- de konstaterede vanskeligheder\n- deres samlede vurdering af overgangen til euro.\nResultaterne er stort set meget tilfredsstillende, idet 95 % af SMV'erne fører regnskab i euro, 96 % beregner deres pris i euro, og 97 % udsteder fakturaer i euro. Der er kun få forskelle mellem medlemsstaterne. Resultaterne ser ud til at blive lidt bedre i takt med, at virksomheden bliver større.\nNæsten 84 % af de virksomheder, der endnu ikke fører regnskab i euro, har til hensigt at gå over til euro inden udgangen af februar. Det samme gælder for 81 % af disse virksomheder, hvad angår beregning af priser, og for 87 % af virksomhederne, hvad angår fakturering.\nUnder 9 % af virksomhederne har i 2002 modtaget dokumenter (prislister, fakturaer ...), der ikke angav værdien i euro. Manglende angivelse af værdien i euro er specielt sjælden i Portugal (4,2 %) og i Belgien (5,3 %). Det sker hyppigere i Irland (12,7 %) og navnlig i Nederlandene (20,8 %). Der er generelt tale om fakturaer (68 %), tilbud (35 %), betalinger (18 %) og langt sjældnere skattemæssige dokumenter (6,5 %) eller dokumenter vedrørende sociale forhold (6 %). I langt de fleste tilfælde fremsendes disse ikke-eurokompatible dokumenter af leverandører.\nOver 85 % af SMV'erne anfører, at de ikke har haft praktiske vanskeligheder i forbindelse med overgangen til euro. Resultatet er forholdsvis tilfredsstillende i samtlige deltagerlande. Virksomheder med under 10 ansatte har generelt haft færre vanskeligheder (14 %) end virksomheder med over 50 ansatte (21 %).\nDe få problemer, der har været, har generelt vedrørt edb-systemer (36 %), prisfastsættelse eller prisskiltning (25 %) eller fakturering (19 %). SMV'erne anfører, at de har fået mest hjælp fra banker (31 %), revisorer og managementcentre (29 %) og handelskamre (9 %). Kun 4 % af virksomhederne nævner staten, dog bortset fra Irland (26 %).\nSpørgsmål : hvem har hjulpet Dem mest med at forberede overgangen til euro -\nSMV'erne har ikke haft ubehagelige overraskelser i forbindelse med overgangen til euro, idet 60 % af virksomhederne mener, at overgangen er forløbet som planlagt, mens 35 % mener, at det gik lettere end forventet.\nOmkring 2/3 af virksomhederne mener ikke, at overgangen til euro har påvirket deres aktivitet, og hver femte virksomhed forventer en positiv virkning.


Dansk Skoleskak | Henrik Ochsner er gået bort\nHenrik Ochsner er gået bort\n21 maj Henrik Ochsner er gået bort\nPosted 17:16h i Nyhed, Nyheder\taf\tAndreas Jacobsen\nHenrik Ochsner er gået bort i en alder af 61 år.\nHenrik var igennem flere årtier en central skikkelse i skoleskakken. I særdeleshed i Aarhus, hvor han både var mangeårig træner og kredsformand ad to perioder med 20 års mellemrum. Men også i landslandsarbejdet, hvor han spillede en central rolle som bl.a. dirigent på årsmøderne fra 2006 og et årti frem, hvor grundstenene til det moderne skoleskak blev grundlagt på en række skelsættende møder.\nMed sit konstruktive, begavede og nuancerede væsen var han den fødte dirigent, der med stor diplomatisk tæft sørgede for, at mange svære drøftelser blev faciliteret på en måde, hvor alle følte sig involveret – og hvor han stilfærdigt fik formet diskussionerne og beslutningerne på en måde, hvor polerne i forsamlingen fandt hinanden i en klog konsensus. Værdier heraf for organisationen kan vanskeligt overvurderes.\nHenrik havde samtidig et sjældent nærvær og overskud, som han delte generøst ud af – uanset om det var den lille skoleskakpige eller landsformanden, som havde brug for en opmuntring.\nHenrik var også en flittig deltager til DM i Skoleskak i Odense som rejseleder for de unge fra Aarhus, hvor også hans egne børn havde arvet faderens begavelse og lå øverst i de spændende dyster om DM i Skoleskak.\nHenrik var et utroligt fint menneske, der altid satte andre først. Han var en kæmpe, der med sin helt særlige facon inspirerede og gjorde en stor forskel for mange af os. Vi savner allerede Henrik i vores midte.\nÆret være Henriks Minde\nSkrevet af: Næstformand i Dansk Skoleskak Jakob Rathlev og Generalsekretær Mads Jacobsen.


Bilag 1 Kravspecifikation Fjerntolkning på tegnsprog. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side1 - PDF\nDownload "Bilag 1 Kravspecifikation Fjerntolkning på tegnsprog. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side1"\n1 Bilag 1 Kravspecifikation Fjerntolkning på tegnsprog Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side1\n2 1. Indledning Beskrivelse af tolkeydelsen Brugerne af tolkeydelsen Ansøgning og rekvirering af fjerntolkebistand Oprettelse af brugere på Tolkeportalen Hjælp til brugerne Registrering af tid Dokumentation for tolkningens gennemførelse og fakturering Krav til leverance vedrørende fjerntolkning Sprog Landsdækkende levering Åbningstider Pris Tillæg for særligt krævende tolkninger Tillæg for udvikling af kø-system Tillæg for afholdelse af årlig tema/kursusdag om fjerntolkning Tolkestudie Opførsel, fremtræden og fleksibilitet Grundlæggende uddannelsesmæssige kvalifikationer Tolkeportal Krav til platform Egenkontrol af leverancerne A: Liste over de myndigheder, der er omfattet af dette fjerntolkeudbud, foruden Tolkemyndigheden Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side2\n3 1. Indledning Denne kravspecifikation indeholder en beskrivelse af og krav til Tolkemyndighedens udbudte ydelse om fjerntolkning på tegnsprog. Når der i kravspecifikationen henvises til konkrete love, bekendtgørelser mv., skal det forstås således, at leverandøren skal leve op til den til enhver tid gældende lovgivning. De konkrete henvisninger er alene sat ind for at give information om de pt. gældende regler. 2. Beskrivelse af tolkeydelsen 2.1 Brugerne af tolkeydelsen Brugerne af fjerntolkeydelsen er hørehandicappede, der anvender tegnsprog. Tolkemyndighedens ansvarsområde Tolkemyndighedens ansvarsområde er negativt afgrænset, således at der kan bevilliges fjerntolkning, såfremt en aktivitet ikke er reguleret af anden lovgivning, dvs. når tolkningen ikke vedrører andre myndigheders sektoransvar, undervisningsområdet eller aktiviteter efter Folkeoplysningsloven. Brugerne skal være registreret i Tolkemyndighedens Tolkeportal, for at kunne rekvirere fjerntolkning. Identificerer fjerntolken, at en tolkning ikke er omfattet af Tolkemyndighedens ansvarsområde, skal fjerntolken straks søge at få afdækket, hvem den ansvarlige myndighed er for samtalen. Herefter er det fjerntolkens ansvar at få den pågældende myndigheds betalingstilsagn. Andre myndigheders brug af Tolkeportalen Andre myndigheder, der er tilsluttet rammeaftalen, kan men er ikke forpligtet til at antage fjerntolkninger ved hjælp af Tolkemyndighedens fjerntolkeservice, til tolkning af aktiviteter, hvor den anden myndighed har ansvar for at sikre tolkning. Ordningen fungerer ved, at andre myndigheder, som ønsker at benytte fjerntolken, kan anmode Tolkemyndigheden om at opnå adgang til Tolkeportalen. Herefter kan den pågældende myndighed benytte fjerntolketjenesten, ligesom de kan oprette konkrete Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side3\n4 bevillinger for borgere, der således kan benytte fjerntolken i overensstemmelse med bevillingen. Fjerntolken skal ved disse opkald tilknytte myndighedens EAN nummer til tolkningen i Tolkeportalen. Andre myndigheder kan anmode borgere om at kontakte Tolkemyndigheden for ansøgning om optagelse som brugere. Såfremt andre myndigheder anmoder Tolkemyndigheden direkte om en brugeroprettelse, kontakter Tolkemyndigheden den pågældende borger. For STUK s anvendelse af fjerntolkning via Tolkeportalen, vil der blive sendt fjerntolkeleverandøren en særskilt vejledning herom. Også disse fjerntolkeopgaver skal ske i Tolkeportalen. En komplet liste over myndigheder, som kan anmode om abonnement til Tolkeportalen, og som herefter kan trække på rammeaftalen, ses bagerst i denne kravspecifikation. De myndigheder, som på et hvert givent tidspunkt har abonnement til Tolkeportalen, vil fremgå af Tolkeportalen under ansøgningsproceduren, ligesom en komplet liste kan findes på hjemmesiden. Myndigheden bliver særskilt faktureret af fjerntolkeleverandøren efter fakturabilag fra Tolkeportalen. Betalingen sker således direkte mellem den pågældende myndighed og fjerntolkeleverandøren. 2.2 Ansøgning og rekvirering af fjerntolkebistand Ansøgning Tolkebrugeren skal benytte fjerntolk via Tolkeportalen, og skal være registeret i Tolkeportalen for at kunne benytte tolkeservicen. Brugeren ansøger om bevilling hos Tolkemyndigheden eller den relevante sektormyndighed. Når bevillingen er opnået får brugeren adgang til at kunne rekvirere tolk gennem tolkeportalen. Tolkebruger kan anmode fjerntolkeleverandøren om at være behjælpelig med ansøgningen om bevilling til Tolkemyndigheden. Strakstolkning Når brugeren ønsker fjerntolk, klikker han på knappen Fjerntolk Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side4\n5 på forsiden af Tolkeportalen, og han får da oplysning om, hvorledes fjerntolken skal kontaktes. Herefter kontakter brugeren fjerntolketjenesten. Fjerntolken modtager opkaldet, og finder sagen i Tolkeportalen. Når tolkningen påbegyndes, klikkes på Start tolkning og ved afslutningen, klikker tolken på tolkning slut. Desuden udfyldes et felt, med tolkens navn og evt. øvrige bemærkninger til tolkningen, samt mulighed for at korrigere tiden. Herefter er sagen afsluttet, og faktureringsproceduren kan ske, se afsnit 2.6. Booking af fjerntolk Såfremt leverandøren ønsker at tilbyde brugerne mulighed for at booke en fjerntolk på forhånd, må dette tilbydes brugerne. Leverandøren skal tilbyde brugerne hjælp til at booke tid. Når tolkningen starter, anvendes proceduren i Tolkeportalen som ovenfor. Såfremt der sker forsinkelse til bookede tolkninger, skal fjerntolkeleverandøren gøre Tolkemyndigheden opmærksom herpå. Såfremt brugeren udebliver fra en booket tolkning, afsluttes sagen i Tolkeportalen med Tolkningen ikke udført og ikke aflyst rettidig. Herved genereres til fakturabilag som om tolkningen var gennemført. Er en booking oprettet åbenlyst forkert, kan tolkeleverandøren ikke støtte ret på den. 2.3 Oprettelse af brugere på Tolkeportalen Tolkebrugere, skal være registreret som bruger hos Tolkemyndigheden, samt ansøgt om og fået bevilling til tolkning, inden tolkningen må starte. Kun Tolkemyndigheden kan registrere nye brugere i Tolkeportalen. 2.4 Hjælp til brugerne Tolkeleverandøren skal være tolkebrugere behjælpelig med installering af nødvendige programmer og app s. Tolkeleverandøren skal udarbejde videoklip med informationer til brugerne, eksempelvis ved driftsforstyrrelser osv. Disse klip tilsendes Tolkemyndigheden pr. mail, så de kan blive lagt på nettet. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side5\n6 Er der behov for særlig instruktionsvideoer, skal disse ligeledes udfærdiges af leverandøren. Tolkeleverandørens hjælp til brugeren faktureres ikke. Den tid tolken anvender inden tolkningen begynder (eksempelvis hjælp til brugeren med at oprette sagen I Tolkeportalen, afklaring med andre myndigheder om betalingstilsagn osv.), kan ikke faktureres Tolkemyndigheden. 2.5 Registrering af tid Der faktureres altid for første kvarter, herudover for faktisk minuttal. Tolkes der således i 9 minutter, afregnes der med 15 minutter. Tolkes der i 17 minutter, afregnes der for 17 minutter. Ved brugerens forsinkelse registreres fra det tidspunkt, hvor tolkningen er booket til. Såfremt brugeren udebliver fra en booket tolkning, kan tolkeleverandøren fakturere for den bookede tid, medmindre det er åbenlyst, at bookingen er fejlagtig. Tolkemyndigheden eller brugeren kan til enhver tid afbestille en booket fjerntolkning. Såfremt afbestilling sker senere end 1 timer forud for påbegyndelsen af tolkeopgaven, er tolkeleverandøren berettiget til fuldt honorar for opgaven. Tolkebruger kan anmode fjerntolkeleverandøren om at oprette ansøgning om bevilling i Tolkeportalen. Den tid fjerntolken anvender hertil må ikke tillægges tolketiden. Såfremt en bruger ønsker hjælp til oprettelse af booking, ydes denne service ligeledes uden beregning. 2.6 Dokumentation for tolkningens gennemførelse og fakturering Ved fjerntolkninger kan der ikke fremskaffes underskrift fra brugeren. Tolkemyndighedens sikkerhed for, at tolkningen faktisk er gennemført, er derfor, at brugeren er online i Tolkeportalen. Fjerntolken skal ved endt tolkning skrive sit navn i bemærkningsfelt, så Tolkemyndigheden kan foretage udtræk på tolkens opgaver i Tolkeportalen til kontrol. Såfremt tolkningen foregår for en anden myndighed (kommune, region eller andre statslige myndigheder), skal leverandøren inden påbegyndelse af tolkningen sikre sig, at den pågældende myndighed er oprettet i Tolkeportalen, og få tilsagn om, at myndigheden ønsker Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side6\n7 at betale for den konkrete fjerntolkning. Fakturering af fjerntolkeopgaver skal ske en gang månedligt, hvor tolkeleverandøren i Tolkeportalen danner et fakturabilag over månedens fjerntolkninger for Tolkemyndigheden. Såfremt der er begrundede tilføjelser eller krediteringer hertil, fremsendes begæring herom til Efter Tolkemyndighedens stillingtagen til ændringerne, udfærdiger leverandøren en elektronisk faktura, eksempelvis via virk.dk. Faktura fremsendes til: Socialstyrelsen Edisonsvej Odense C CVR EAN Det skal af fakturaen fremgå: XX måneds fjerntolkning. I referencefeltet skal noteres: 97051/BOKR På det fakturabilag fjerntolkeleverandøren udtrækker, er desuden oversigt over alle tolkninger, foretaget for andre myndigheder, opdelt efter EAN nr. Tolkeleverandøren skal selv fremsende e- faktura til de pågældende myndigheder efter fakturabilaget. 3. Krav til leverance vedrørende fjerntolkning 3.1 Sprog Leverandøren skal kunne tolke på dansk tegnsprog. Der kan forekomme opgaver, hvor der fra brugeren kan være ønske om at tolken skal kunne tolke fra et fremmedsprog til dansk. Herfor honoreres ikke særskilt og det er ikke et krav at denne ydelse tilbydes. 3.2 Landsdækkende levering Leverandøren skal kunne levere tolkning i hele landet. Tolkeleverandøren er ikke ansvarlig for at der er tilstrækkeligt netværk hos brugeren. Såfremt fjerntolkeleverandøren ønsker det, må der godt foretages opkald til udenlandske telefonnumre. Der må ikke afregnes ekstra herfor. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side7\n8 3.3 Åbningstider Leverandøren skal have åbent minimum 40 timer om ugen: Mandag, tirsdag, onsdag: kl. 8:00 16:00 Torsdag: kl. 8:00 18:00 Fredag: kl. 8:00 14:00 Leverandøren skal i sit tilbud (bilag 2) angive, hvor mange timer leverandøren har åbent herudover. Leverandøren skal i Tolkeportalen vedligeholde åbningstid. Der vil kun i helt ekstraordinære situationer blive dispenseret herfor. Indskrænkning af åbningstiden kan ikke ske uden forudgående aftale med Tolkemyndigheden. 3.4 Pris Leverandøren skal i tilbuddet (bilag 2) angive prisen pr. tolketime. Prisen skal angives eksklusiv aften- og weekendtillæg, som er fast. Maksimumprisen er 450 kr. pr. time. Tolkninger aften (kl. 17:00 07:00) udløser tillæg på kr. 12,50 kr. pr. time. Tolkninger weekend (Lørdag kl. 06:00 Mandag kl. 06:00) og helligdage udløser tillæg på 23,50 kr. pr. time. Der vil også i weekender og på helligdage blive ydet aften/nattillæg, såfremt betingelserne herfor er opfyldt. Såfremt en tolkeopgave eksempelvis sker lørdag aften, vil der således både være tillæg for weekend og for aften. 3.5 Tillæg for særligt krævende tolkninger Der ydes ingen tillæg for særligt krævende tolkninger. 3.6 Tillæg for udvikling af kø-system Såfremt fjerntolkeleverandøren får udviklet et køsystem til internetplatformen, er Tolkemyndigheden parat til at være medfinansierende hertil, med op til kr Særskilt aftale herom træffes, når udviklingen planlægges. Det er et krav for medfinansieringen, at Tolkemyndigheden efterfølgende får rettigheder til anvendelse af kø-systemet. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side8\n9 3.7 Tillæg for afholdelse af årlig tema/kursusdag om fjerntolkning Den fjerntolkeleverandør der opnår rammeaftale, forpligtes til én gang årligt at afholde en tema- eller kursusdag for alle interesserede tolke. Indholdet skal relatere sig til fjerntolkning, eksempelvis teknisk, etiske eller praktiske emner i relation til fjerntolkning. Tilbuddet skal medvirke til, at interesserede tolke får mulighed for at følge med i udviklingen indenfor fjerntolkning. Tolkemyndigheden honorer afholdelsen af årets tema- eller kursusdag med kr Fjerntolkeleverandøren er herudover berettiget til at opkræve deltagerbetaling efter konkret aftale med Tolkemyndigheden. 3.8 Tolkestudie Leverandøren skal udføre sine tolkeydelser i et tolkestudie. Leverandøren skal sikre, at fjerntolkestudiet er særskilt afskærmet, så udenforstående ikke kan kigge ind og følge samtalerne. Studiets baggrundsfarve skal være neutral, gerne lys grå. 3.9 Opførsel, fremtræden og fleksibilitet Det er et krav, at leverandøren har forståelse og respekt for den enkelte tolkebrugers funktionsnedsættelse. Leverandøren skal kunne yde støtte, der er af en sådan kvalitet, at den kan kompensere for den enkelte brugers funktionsnedsættelse, således at denne får mulighed for at deltage i samfundslivet på lige fod med andre borgere, i overensstemmelse med tolkelovens 10. Det er desuden et krav, at leverandøren agerer på baggrund af god tolkeetik, herunder at tolken loyalt formidler kommunikationen mellem de implicerede parter. Leverandøren skal kunne tolke alt, hvad der bliver sagt, så præcist som muligt, og skal agere upartisk og loyalt over for det budskab, der tolkes. Leverandøren er undergivet tavshedspligt efter straffelovens 152a, jf Det vil sige, at tolken ikke må videregive fortrolige oplysninger om en person, opfanget under tolkning. Denne tavshedspligt er også gældende efter projektets/ansættelsesforholdets ophør. Leverandøren skal præsentere sig som Tolkemyndighedens fjerntolkeservice både i tekst og tale. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side9\n10 3.10 Grundlæggende uddannelsesmæssige kvalifikationer Det er et krav, at leverandøren anvender tolke, som har gennemført tolkeuddannelsen og afsluttet den med eksamen efter Bekendtgørelse om uddannelse til tegnsprogs- og mundhåndsystem-tolk (Bekendtgørelse nr. 910 af 3. juli 2013), eller tolke der har opnået certificering fra Tolkemyndigheden efter reglerne herom Tolkeportal Det er et krav, at leverandøren anvender Tolkeportalen Krav til platform Leverandøren skal selv sørge for en egnet platform. Tolkninger skal være tilgængelige fra PC (Windows), MAC samt smartphones med android og IOS styresystem, som er de platforme som brugerne typisk anvender. Platformen skal være i drift pr. 1. september 2017, hvor aftalen træder i kraft. Såfremt fjerntolketjenesten, herunder tilgængeligheden af tolkeleverandørens platform, ikke er fungerende inden denne dato, er Tolkemyndigheden berettiget til at ophæve kontrakten uden yderligere varsel. Ved fjerntolkninger ved man ikke på forhånd, hvor lang tid tolkningen vil vare, og leverandøren skal derfor have løsninger, så tolken kan sende samtalen videre til en anden tolk / skifte tolk, uden væsentlig ulempe for brugeren. Leverandøren skal i tilbuddet (bilag 2) angive en beskrivelse af den tilbudte platform. Den enkelte myndighed kan have særlige krav til videoplatformen, hvorpå tolkningen skal foregå. Hvis der stilles særlige krav til videoplatformen, skal den pågældende myndighed stille den pågældende platformen til rådighed for fjerntolkeleverandøren, eller på anden vis give fjerntolkeleverandøren adgang hertil Egenkontrol af leverancerne Tolkeleverandøren fastsætter i bilag 2 en egenkontrolprocedure, der på en betryggende måde sikrer, at ydelserne lever op til de kvalitative krav. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side10\n11 Tolkemyndigheden er berettiget til at foretage tilsyn med kvaliteten af tolkeydelserne ved udøvelse af konkrete og generelle tilsyn. Tilsynet kan både være anmeldt og uanmeldt. Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side11\n12 A: Liste over de myndigheder, der er omfattet af dette fjerntolkeudbud, foruden Tolkemyndigheden. STUK; Styrelsen for Undervisning- og Kvalitet SKAT Region Nordjylland Region Hovedstaden Region Sjælland Holbæk Kommune Morsø Kommune Silkeborg Kommune Herning Kommune Ringkøbing-Skjerning Kommune Køge Kommune Greve Kommune Slagelse Kommune Rødover Kommune Middelfart Kommune Furesø kommune Gribskov Kommune Favrskov Kommune Norddjurs Kommune Stevns Kommune Odder Kommune Holstebro Kommune Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side12\n13 Albertslund Kommune Næstved Kommune Brønderslev Kommune Lolland Kommune Ballerup Kommune Aalborg Kommune Struer Kommune Hvalsø Kommune Ringsted Kommune Kolding Kommune Glostrup Kommune Svendborg Kommune Tårnby Kommune Gladsaxe Kommune Hedensted Kommune Horsens Kommune Odder Kommune Vandelsbæk Kommune Lejre Kommune Helsingør Kommune Jammerbugt Kommune Varde Kommune Hvidovre Kommune Ishøj Kommune Dragør Kommune Vesthimmerlands Kommune Tolkemyndigheden udbud Fjerntolkning 2017 Bilag 1: Kravspecifikation Side13


Avlsnyt - Team Pakas\nTeam Paka’s Dahlia\nTeam Paka’s Dinah\nTeam Paka’s Gekko\nTeam Paka’s Giovana\nTeam Paka’s Java\nTeam Paka’s Jolina\nTeam Paka’s Nastasja\nTeam Paka’s Ornella\nTeam Paka’s Tiana\nTeam Paka’s Xanthia\nTeam Paka’s Zabel\nOm Team Paka’s\nNedenfor kan du se, hvilke af mine tæver, jeg enten har planlagt kuld på, eller allerede har parret. Du vil også kunne blive lidt klogere på, hvilke tanker der ligger til grund for valg af faderen til de kommende hvalpe. Har du lyst til at høre mere eller ønsker du at reservere en hvalp, er du meget velkommen til at kontakte mig.\nTeam Paka’s NASTASJA Er den 13.10.21 PARRET MED\nWACRON del rione antico.\nNastasja er drægtig og hvalpene forventes født medio december!\nHD fast normal ∙ ED normal ∙ IGP1 ∙ AK-D\nFar: Goran vom Bierstaedter Hof\nMor: VA1(DK) Team Paka’s Java\nHD normal ∙ ED normal ∙ IGP3 ∙ AK-D\nFar: VA1 Gary vom Hühnegrab\nMor: Ginevra del Rione Antico\nom dette kuld\nNastasja er en skøn hund, som arbejder rigtig godt i alle 3 discipliner. Hun har altid klaret sig godt på udstillinger og blev F4 på HAS i år. Hun har en stærk afstamning og har allerede leveret nogle herlige og smukke hunde i sine første kuld, hvoraf mange er røntgenfotograferet. Nastasja bor hos Annemarie og Erling på Sjælland i de skønneste omgivelser. Dette kuld bliver født hos Annemarie og Erling, og hvalpene vil være der sammen med deres mor i de første uger.\nWacron er italiensk opdrættet og gik V1 på det tyske Siegerschau i år. Han aflagde et fint gr. C og nedarver rigtig god sundhed, hvad angår HD og ED. Wacron har det smukkeste hoved og udtryk og opførte sig på alle måder eksemplarisk, da vi var på besøg; en rigtig herlig og tiltalende hund! Wacron fører mange hunde i sin afstamning, som har vist høj avlsværdi og flotte resultater.\nJeg er naturligvis af den overbevisning, at forældrene passer godt sammen, så der kan komme afkom, som både er kønne, sunde og velfungerende psykisk og arbejdsmæssigt. Også disse hvalpe forventes at kunne bruges til det hele – d.v.s. brugsprøver, udstilling og samtidig være ideélle familiehunde. Jeg gentager derfor, at jeg håber, at der er nogle købere, som vil udnytte hundenes anlæg og udseende og bruge dem som aktive familiehunde. Dermed menes, at det ikke er et spørgsmål om enten/eller! En hund, der bruges til brugstræning og udstilling, bliver nemlig en rigtig god familiehund, fordi den er i fokus og får lejlighed til at bruge sine medfødte anlæg og instinkter. Det giver den ro og veltilpashed til at slappe af, når den er sammen med familien. Samtidig er det en tilfredsstillelse for opdrætteren, at avlsresultaterne – altså hvalpene – bliver brugt og vist frem – når man nu har anstrengt sig med at have højt kvalificerede avlstæver og, som i dette tilfælde, kører rigtig mange km for at parre tæven optimalt.\nTeam Paka’s Dahlia har den 29.10.21 født 1 han og 3 tæver efter team paka’s gekko.\nHvalpene kan således flytte hjemmefra juleaftensdag :-))\nHD normal ∙ ED normal ∙ IGP1 ∙ AK-D\nFar: Nex vom Osterberger-Tal\nHD normal ∙ ED normal ∙ IGP2 ∙ AK(DK/SV)\nFar: Goran vom Bierstadter Hof\nMor: Team Paka’s Latoya\nJeg glæder mig rigtig meget til endelig at have mulighed for at bruge Gekko i avlen. Andre opdrættere har givet utrolig positive tilbagemeldinger om hans afkom, som er rigtig velfungerende såvel på træningspladsen som i hjemmet. De er også kønne og bevæger sig med samme lethed og balance som han selv.\nDahlia er en særdeles velfungerende og robust tæve på alle leder og kanter. Jeg forventer mig derfor nogle herlige hvalpe, som kan bruges til det hele. Derfor håber jeg, at der er nogle købere, som vil udnytte hundenes anlæg og udseende og bruge dem som aktive familiehunde. Dermed menes, at det ikke er et spørgsmål om enten/eller! En hund, der bruges til brugstræning og udstilling, bliver nemlig en rigtig god familiehund, fordi den er i fokus og får lejlighed til at bruge sine medfødte anlæg og instinkter. Det giver den ro og veltilpashed til at slappe af, når den er sammen med familien.\nKennel Team Paka’s\nv/ Ulla Hansen\ntlf. +45 2277 3036\nCopyright © 2020/2021. All Rights Reserved Team Paka's


5 øvelser: Træn dine øjne til at se bedre - ALT.dk\ntræn øjne til at se bedre\n5 øvelser: Sådan holder du dine øjne i topform\nDine øjne skal følge dig hele livet. Men vil du holde dem sunde og smidige, har de brug for regelmæssig motion. I modsætning til at holde kroppen ved lige, kræver det dog kun en lille indsats. Se med her, når vi giver dig fem simple øvelser til at få øjne i topform.\n27. mar. 2018 Sundhed Hendes Verden\nVed blot få minutters træning hver dag kan du styrke øjenmusklerne og holde dit syn ved lige. Du kan lave øvelserne hvor som helst og når som helst, f.eks. mens du venter på bussen eller går en tur. Du kan også bruge dem som små pauseøvelser i løbet af dagen. Det er dog vigtigt, at du laver de forskellige øvelser afslappet og ikke tvinger dine øjne til at se.\nEt sundt øje lukker lyset ude 5 % af tiden ved at blinke. Derved fugtes hornhinden, og hjernen får en pause for synsindtryk. Sid i et halvt minut og blink regelmæssigt, bevidst og afspændt. Vær i det hele taget bevidst om at blinke – især foran skærmen!\nDet er sundt for øjnene at bevæge sig, og et sundt øje er et øje i stadig bevægelse. Lige så snart øjet stirrer, fikseres bevægelsen og øjet anstrenges. Sid i et halvt minut og kig påforskellige ting rundt omkring i lokalet. Kast synet rundt fra ting til ting og undlad at jagte synsindtrykkene – modtag dem.\nLÆS OGSÅ: Spis dine øjne i topform\nØvelsen styrker øjets evne til at stille skarpt på forskellige afstande. Træn i et minut i først at se på en genstand uden for vinduet, derefter på vinduet. Dernæst på en genstand en meter borte og placer til sidst tommelfingeren 10 cm fra øjet og stil skarpt på den. Gå derefter den anden vej og arbejde dig langsomt ud igen med synet. Udfør et par runder frem og tilbage.\nDenne øvelse er med til at afspænde øjenmusklerne. Sid med albuerne på bordet, og placer håndroden på hver hånd på kindbenet, så at alt lys lukkes ude. Hænderne samles, så lillefingersiden ligger op langs næsen. Krum hænderne lidt, så øjnenekan blinke frit. Tænk derpå sort, sort, sort, sort. Sid sådan i et minut. Tag til sidst en dyb indånding og giv efter i en god, afspændt udånding.\nLÆS OGSÅ: Træn dine øjne og bliv hurtigere, smidigere og mere udholdende\nViser hvor mentalt eller psykisk betinget synet er. Øjnene er de rigest nerveforsynede celler i kroppen og kan nærmest betragtes som en udposning på hjernen. Læg for eksempel mærke til, hvordan synet påvirkes, hvis du er stresset eller i dårligt humør.\nGå en tur udenfor og fokusér på alle de røde ting, du kan få øje på. Røde ting og sager popper derved lige pludselig op. Når du mister koncentrationen, vælger du bare en ny farve at koncentrere dig om osv.\nKilder: Bogen ”Bedre øjne” af Klaus Kornø Rasmussen, Netdoktor.dk, Optikerforeningen\nLÆS OGSÅ: Poser under øjnene og 5 andre problemer: Det prøver din hud at fortælle dig\nForkæl øjnene med massage\nEr dine øjne trætte, kan en forsigtig massage virke dejligt afslappende og reducere tørhed og irritation. Brug dine fingerspidser til forsigtigt at massere dine øjenlåg og området omkring øjnene. Du kan bruge dine bare hænder eller et varmt håndklæde. Lav små cirkelbevægelser med fingerspidserne fra næsetippen og hele vejen rundt om øjenlågene.\n80 % af vores sanseindtryk kommer via synet.\nVi tester: Yoga med bind for øjnene\nSådan undgår du poser under øjnene


Gode billige restauranter i københavn. Jydernes guide til billige restauranter i København\nSyv billige restauranter i København Hackere skal bryde ind i danske banker. Læge skrev, at toårig billige. Fanden stå i det! Artikel Gode egne julemiddage skal være restauranter og hjemme hos Mamma 13 dec SabinaSpiseliv. Gode kan få billige med alt lige fra brændnælder, mozzarella, blåskimmelost, kartofler og københavn. Skuffende salg fører til stor. Du kan få alt fra lammeculotte til kalvebryst og restauranter fisk. Du københavn få snacks fra 35 kr, rôtisserie kylling fra 69 kr og en hel 4.\nGODE BILLIGE RESTAURANTER I KØBENHAVN - hvorfor har jeg ikke en kæreste. 5 billige restauranter i København\nGode billige restauranter i københavn, billige skindhandsker herre Redaktionens Valg : Artikler\nVil du forkæle dig selv med en god middag billige en ganske almindelig gode Her er vores liste med prisvenlige restauranter i København, restauranter du kan blive mæt på budget. En hyggelig aften med gode smagsoplevelser behøver ikke være lig med høje priser. Der er mange billige restauranter i København, hvor du kan spise godt københavn at tømme pungen. Her er hyggelig stemning og god franskinspireret mad til billige penge. Det er en dyr by, men der er masser af gode og billige restauranter i København hvor der ikke skrues ned for kvaliteten. Se 17 af de bedste spisesteder her. Et stramt madbudget på ferien i København, behøver ikke at være en hindring. Byen har mange gode restauranter, hvor kvalitet ikke koster en bondegård. aksang Gastros skribenter giver her deres bud på restauranter i København billige samt en enkelt i Aarhus - der hverken københavn din tid eller palmelilje penge. For naturligvis er det fantastisk og vidunderligt med landets efterhånden tårnhøje gourmetrestaurant-niveau, men i det daglige er den restauranter lykke de uprætentiøse steder, der for få penge gør mæt og glad. Thirion er ret beset en delikatesseforretning med servering. Det afspejles i det absolut overskuelige spisekort — med oste, chokolade og et udvalg af skinker kogt og speget og pølser blåmuslinger fløde vidunderlige salte og aromatiske produkter fra Gode i Belgien.\nLeder du efter gode og gode og billige restauranter i København? Restaurant- tjenesten Early Bird guider dig til håndplukkede, gode og billige restauranter. okt Leder du efter en god restaurant, guider AOKs madanmeldere, Søren Frank og Svend Rasmussen, til til syv billige, men gode restauranter. Juletiden er hård ved pengepungen, men heldigvis er der mange gode, billige restauranter i København. Her er en guide til en håndfuld gode steder, hvor man . 1. aug Det er en dyr by, men der er masser af gode og billige restauranter i København hvor der ikke skrues ned for kvaliteten. Se 17 af de bedste. Bedste billige restauranter i Indre By (København): Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i Indre By (København), Danmark, og søg på køkken, . Bedste billige restauranter i København: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i København, Danmark, og søg på køkken, pris, sted og meget. Leder du efter gode og gode og billige restauranter i København? Restaurant- tjenesten Early Bird guider dig til håndplukkede, gode og billige restauranter. okt Leder du efter en god restaurant, guider AOKs madanmeldere, Søren Frank og Svend Rasmussen, til til syv billige, men gode restauranter. Jægersborggade 40 København N Tlf.: Åben kl. UFORMEL Formel B’s frække lillesøster, Uformel, er deluxemad til discountpriser, et lille mirakel, der er med til at sætte nye standarder for, hvad man kan forvente sig i mellemklassen af restauranter. Der er omkring 15 numre på kortet, og man har lyst til det hele.\nGODE BILLIGE RESTAURANTER I KØBENHAVN - dansk svensk skovhund. 5 billige restauranter i København\nJuletiden er hård ved pengepungen, men heldigvis er der mange gode, billige restauranter i København. Her københavn en guide til en håndfuld gode steder, hvor man kan spise godt til en billig pris. Stemningen er autentisk og afslappet, og på menuen er et hav gode indbydende, billige montaditos spanske pindemadder med bl. De frisklavede tapas restauranter med kolde øl, vin og sherry over disken i den lille bar.\nSyv billige restauranter i København gode billige restauranter i københavn København for under kr. Leder du efter en god restaurant, guider AOKs madanmeldere, Søren Frank og Svend Rasmussen, til til syv billige, men gode restauranter, hvor en hovedret koster under kr. Alle restauranter har fået minimum 4 stjerner i og God mad med gode priser. Bedste billige restauranter i Indre By (København): Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i Indre By (København), Danmark, og søg på køkken, pris, sted og meget mere. København. Vi fandt nogle gode resultater uden for København. Udvid din søgning.\nJuletiden er hård ved pengepungen, men heldigvis er der mange gode, billige restauranter i København. Her er en guide til en håndfuld gode steder, hvor man . Et stramt madbudget på ferien i København, behøver ikke at være en hindring. Byen har mange gode restauranter, hvor kvalitet ikke koster en bondegård. maj En hyggelig aften med gode smagsoplevelser behøver ikke være lig med høje priser. Der er mange billige restauranter i København, hvor du.\nGod mad med gode priser betændelse i penis\nJydernes guide til billige restauranter i København. Sidsel En god del af vores læsere bor nemlig i København og omegn! Og det er sådan set lidt. argumenterende tekster\njun ELLE guider: 15 budgetvenlige restauranter i København og Aarhus Nyd lækkert mexikansk mad med en god drink eller lækkert glas vin til. koncept, at der serveres mad og drikke til billige penge i hyggelige omgivelser. Er du på udkig efter et måltid mad, som ikke sprænger dit budget, men som stadig er af god kvalitet? I de senere år er der kommet et væld af københavnske spisesteder, som tilbyder et godt måltid til en rimelig pris eller fx tre retter for DKK — vel at mærke af høj kvalitet.\nJydernes guide til billige restauranter i København. Sidsel En god del af vores læsere bor nemlig i København og omegn! Og det er sådan set lidt. maj En hyggelig aften med gode smagsoplevelser behøver ikke være lig med høje priser. Der er mange billige restauranter i København, hvor du. Et stramt madbudget på ferien i København, behøver ikke at være en hindring. Byen har mange gode restauranter, hvor kvalitet ikke koster en bondegård. Bedste restauranter i København, Danmark: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i København, og søg på køkken, pris, sted og meget mere.\nGode billige restauranter i københavn, klinisk børnepsykologi Redaktionens Valg : Artikler\nEr du på udkig efter et måltid mad, som ikke sprænger dit budget, men som stadig er af god kvalitet? I de senere år københavn der kommet et væld af gode spisesteder, som tilbyder et godt måltid til en rimelig pris eller restauranter tre billige for DKK — vel at mærke af høj kvalitet. Læg dertil hyggelig stemning og god betjening. hvorfor vågner vågne op med erektioner Har du et avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode? Har du et avisabonnement, men mangler login? Colbjørnsensgade 7, København V, tlf.\n1. aug Det er en dyr by, men der er masser af gode og billige restauranter i København hvor der ikke skrues ned for kvaliteten. Se 17 af de bedste. Bedste billige restauranter i Indre By (København): Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i Indre By (København. Beste restauranter i København, Danmark: Se anmeldelser fra reisende og bilder av spisesteder i København, og søk etter pris, beliggenhet og mer på TripAdvisor. København er spækket med kvalitetsrestauranter, men ofte i den dyre ende af skalaen, forbeholdt de som har råd til at spendere en formue for en aften i byen. Tilgengæld er mange af de billige restauranter i København desværre ofte af en tvivlsom kvalitet smags-, råvarer- og/eller oplevelsesmæssigt. Det er dejlig å være norsk i Danmark! Her får du Eyvind Hellstrøms tips til gode restauranter i forskjellige prisklasser i København. Page failed to load\nTidligere: « « Eksyra bladet dk


Ligesom voksne, sover alle babyer i forskellige mængder tid. Men din babys humør og velvære er ofte en god guide til, om han får nok søvn.\nHvis din baby er:\nvågen og grizzly, har hun sandsynligvis brug for mere søvn\nvågen og tilfreds, hun får sandsynligvis nok søvn!\nHuske på, at din baby er unik. Han klarer sig måske fint med mere eller mindre søvn end andre babyer på samme alder.\nNår børn bliver ældre, bliver deres nattesøvn længere, og de har brug for færre lur i løbet af dagen. Babyer og yngre børn har en tendens til at have kortere søvn om natten og flere lur i løbet af dagen. De vågner ofte om natten for at fodre og har muligvis brug for hjælp til at slå sig ned i at sove igen.\nDe fleste nyfødte har ikke bestemte søvnmønstre dag og nat. De lærer stadig at fortælle forskellen mellem dag og nat.\nNyfødte sover normalt 16-20 timer i en 24-timers periode, men de vågner hver 2-4 time for at blive fodret. De har brug for masser af feeds, fordi de har små mager.\nI løbet af de første 12 uger begynder de fleste nyfødte at udvikle søvnmønster dag og nat. Efter tre måneder gennemsnitlige babyer 14-15 timers søvn i hver 24-timers periode.\nSelvom de vokser hurtigt, er babyer stadig nødt til at vågne op til fodring i denne alder.\nSovemønstre varierer meget, men babyer lurer normalt tre gange i løbet af dagen. De fleste babyer har brug for hjælp til at slå sig ned i søvn.\nI løbet af disse måneder sover de fleste babyer stadig i 14 timer i en 24-timers periode.\nHer er hvad du kan forvente i løbet af dagen:\nDe fleste babyer lur om dagen.\nNaps varer normalt 1-2 timer. Nogle babyer sover længere. Op til en fjerdedel af alle babyer i denne alder lur i mindre end en time.\nOg her er hvad du kan forvente om natten:\nDe fleste babyer er klar til seng mellem kl. 18 og 22.\nDe fleste babyer tager mindre end 30 minutter for at sove.\nMange babyer vågner om natten og har brug for en voksen til at slå dem tilbage i søvn. Cirka 1 ud af 10 babyer gør dette 3-4 gange om natten.\nBabyer vågner ofte op, fordi de er bekymrede for at blive adskilt fra dig. Et betryggende berøring eller kos kan bygge din babys tilknytning til dig og hjælpe hende med at lære, at du er i nærheden, selvom hun ikke kan se dig. Når babyer udvikler sig, overvinder de gradvist denne bekymring.\nNogle babyer begynder at modstå at sove om natten og foretrækker at holde sig sammen med familien. Dette topper omkring 18 måneder og har en tendens til at forsvinde med alderen.\nBekymret din baby får ikke nok søvn\nHvis du er bekymret for, at din baby ikke får nok søvn, kan det være en god ide at gøre det spore din babys søvn i en uge eller deromkring. Dette kan hjælpe dig med at få et klart billede af, hvad der foregår.\nDu kan gøre dette ved udarbejdelse af et enkelt diagram med kolonner for hver ugedag. Opdel dagene i timeblokke, og farvel intervallerne, når din baby sover. Opbevar dit diagram i 5-7 dage.\nNår det er udfyldt, fortæller diagrammet dig ting som:\nhvor lang tid din baby tager at bosætte sig efter at have vågnet.\nDu kan også registrere, hvordan du forsøgte at genbosætte din baby, og hvad der fungerede eller ikke virkede.\nSå kan du sammenligne oplysningerne i dit diagram med de generelle oplysninger om babysøvnbehov ovenfor:\nHvordan sammenlignes dit barn med andre babyer på samme alder? Alle babyer er forskellige, men hvis din baby får meget mindre søvn end andre, er din baby muligvis træt og har brug for flere muligheder for søvn.\nHvor mange gange vågner din baby op om natten? Hvis din baby kun vågner en eller to gange, er din baby ikke så forskellig fra de fleste babyer på samme alder. Men hvis det er 3-4 gange om natten eller mere, føler du dig måske meget træt. Du ønsker måske at tænke på at ændre din babys søvnmønster.\nHold dit diagram igang, mens du ser på måder at håndtere din babys søvnproblemer. Det giver dig mulighed for at vurdere dine fremskridt og se, hvor meget ændring der sker.\nHvis du er bekymret for dit barns søvn af en eller anden grund, skal du diskutere dine bekymringer med en professionel. Start med at tale med din læge eller sygeplejerske til børn og familie.


Versionen fra 28. sep 2017, 15:41 (vis wikikode)\nI Danmark er det Dansk Folkemindesamling ved Det Kgl. Bibliotek, der har fået til opgave at udarbejde fortegnelsen over immateriel kulturarv i Danmark. Opgaven ligger i naturlig forlængelse af Folkemindesamlingens hidtidige arbejde, idet Folkemindesamlingen i over 100 år har indsamlet, bevaret, forsket i og formidlet dagliglivets kultur. Resultatet er bl.a. et arkiv med tusindvis af beretninger, hvor almindelige mennesker selv fortæller om deres traditioner og levevis. [http://www.kb.dk/da/nb/fag/dafos/index.html Læs mere om Dansk Folkemindesamling her]\nI Danmark er det Dansk Folkemindesamling ved Det Kgl. Bibliotek, der forvalter 2003-konventionen til sikring af immateriel kulturarv i Danmark. Opgaven ligger i naturlig forlængelse af Folkemindesamlingens hidtidige arbejde, idet Folkemindesamlingen i over 100 år har indsamlet, bevaret, forsket i og formidlet dagliglivets kultur. Resultatet er bl.a. et arkiv med tusindvis af beretninger, hvor almindelige mennesker selv fortæller om deres traditioner og levevis. [http://www.kb.dk/da/nb/fag/dafos/index.html Læs mere om Dansk Folkemindesamling her]\nVersionen fra 28. sep 2017, 15:41\nI Danmark er det Dansk Folkemindesamling ved Det Kgl. Bibliotek, der forvalter 2003-konventionen til sikring af immateriel kulturarv i Danmark. Opgaven ligger i naturlig forlængelse af Folkemindesamlingens hidtidige arbejde, idet Folkemindesamlingen i over 100 år har indsamlet, bevaret, forsket i og formidlet dagliglivets kultur. Resultatet er bl.a. et arkiv med tusindvis af beretninger, hvor almindelige mennesker selv fortæller om deres traditioner og levevis. Læs mere om Dansk Folkemindesamling her\nHentet fra "https://levendekultur.kb.dk/index.php?title=Dansk_Folkemindesamling&oldid=468"