Regnemodeller blokerer alle bløde reformer | Information\nFinansministeriets regnemodeller giver magt til at bestemme, hvad der er ansvarligt, og hvad der er uansvarligt. Det er dem, der definerer, om en reform giver gode eller dårlige resultater og hvilke indgreb, der er økonomisk attraktive. Flere af regeringens nærmeste erklærer sig nu utilfredse med modellerne\nRegnemodeller. Selvom regeringsmagten skiftede i 2011, forblev regnemodellerne de samme som under den borgerlige regering. Arbejdsudbuddet skal øges. Danskerne skal arbejde mere, hvis velfærdssamfundet skal kunne klare sig på lang sigt.\nDet er den bedst mulige viden, vi har om den danske økonomi. Finansministeriets regnemodeller fortæller politikerne, hvordan den økonomiske situation er nu, hvilken vej udviklingen går og giver mulighed for at måle effekter af forskellige indgreb på økonomien. De er autoriteten, der ligger til grund for 2020-planer og skattereformer, og de definerer, hvad der er ansvarligt og uansvarligt. Før valget i september forsøgte Socialdemokraterne og SF sig med den alternative økonomiske plan Fair Løsning.\nBag planen stod den senere finansminister Bjarne Corydon selv, og den blev offentligt angrebet af embedsmændene i Finansministeriet for reelt ikke at kunne skaffe de jobs, som den hævdede. Socialdemokraterne reagerede med raseri og kaldte det utidig indblanding fra embedsværket. Men efter regeringens dannelse stod det klart, hvem der havde vundet. Fair Løsning var skrottet, og i stedet stod der i regeringsgrundlaget, at regeringens økonomiske målsætninger »skal opgøres med udgangspunkt i anerkendte indikatorer og regnemetoder«. Regeringen var skiftet, men regnemodellerne forblev de samme og med den samme klare målsætning, der har præget den økonomiske politik også under den borgerlige regering. Arbejdsudbuddet skal øges, danskerne skal arbejde mere, hvis velfærdssamfundet skal kunne klare sig på lang sigt.\n»På daglig basis støder vi ind i regnemetoder, som vi har meget svært ved at få indsigt i. Vi får bare at vide, at sådan regner man,« siger Frank Aaen fra Enhedslisten, der deltager i forhandlingerne med regeringen.\nHan oplever, at støttepartiets forslag på det økonomiske område bliver skudt ned med begrundelser som, at det er både »dyrt og dobbelt dyrt«. Dyrt hvis forslaget koster penge, og dobbelt dyrt da forbedrede vilkår eller flere penge til arbejdsløse af Finansministeriet bliver beregnet til at have en negativ effekt på arbejdsudbuddet. Skattelettelser og fjernelse af helligdage giver gode resultater for arbejdsudbuddet, mens forsøget på alternativer giver det modsatte og afvises:\n»De bløde reformer giver ikke noget tal,« siger Frank Aaen.\n»Mens de hårde reformer, hvor man fjerner efterlønnen eller halverer dagpengene, det tæller i deres maskinsprog. Det er uvist, hvorfor der er den forskel, men hver gang de kommer med et regnestykke, er det det, der er sandheden. Grænsen for, hvad man kan gøre inden for deres logik, er meget lille. Det er dybt frustrerende,« siger han.\nEn lignende erfaring gjorde fagbevægelsen under de nu kollapsede trepartsforhandlinger. Regeringens dagsorden var, at arbejdsudbuddet skulle øges på den hårde måde, og alternative forslag, der ikke ville gøre lige så ondt på medlemmerne som at tage helligdage eller feriedage, blev ikke accepteret:\n»Forhandlingerne kom aldrig rigtig i gang. Ferie og helligdage blev antaget for eneste gangbare mønt,« siger Dennis Kristensen, forbundsformand i FOA.\nForslag om at lave aftaler, der kunne få folk fra deltid til fuldtid eller nedbringe sygefraværet, var ikke noget, der kunne tælle med, når 2020-planens målsætning om 20.000 i øget arbejdsudbud via trepartsforhandlingerne skulle forsøges indfriet.\n»Det lå rimelig klart, at det kun var helligdage og feriedage, som kunne passe ind i regeringens planer og Finansministeriets regneark. I pressen blev det udlagt som fugle på taget kontra fugle i hånden, men der blev ikke ved forhandlingsbordet leveret nogen forklaring på, hvorfor regnearkene skulle være resistente overfor andre måder at finde timer på,« siger Dennis Kristensen. At Finansministeriet spiller rollen som hårde regnedrenge, der sætter rammerne for de politiske forhandlinger og skyder alternative forslag ned, er bestemt ikke nyt. Men både metoderne og målene, der styres efter, er skiftet med tiden.Før midten af 1970’erne fandtes der ikke samlede økonomiske modeller, som ministerier og økonomer kunne benytte til at beregne effekten af indgreb i dansk økonomi, forklarer Niels Kærgård, der er professor i økonomi på Københavns Universitet og tidligere overvismand.Det kom først i 1975, da Ellen Andersen i sin doktordisputats lagde grunden til den makroøkonomiske model ADAM, der stadig bruges som primær model i Finansministeriet.\n»Jeg mente og mener stadig, at man ved brug af statistiske metoder og økonomiske ligninger kan bygge nogle modeller, der siger en et eller andet om virkeligheden. Modellerne er en måde at sikre, at det, man laver, er konsistent, og at man drager lære af andre statistiske undersøgelser og historien. Man får systematiseret, at verdenen nok reagerer nogenlunde på samme måde, som den plejer, hvis man ændrer på tingene,« siger Niels Kærgård.\nSiden dengang er der sket flere ting ved de økonomiske modeller. Udviklingen fra mekaniske regnemaskiner til moderne computerteknologi giver mulighed for mere komplekse modeller, og samtidigt er der også sket noget med den økonomiske teori. De første modeller var nærmest ren keynesianske, mens de i de senere år er blevet meget mere udbudsorienterede og fokuseret på at regne på langsigtede udviklinger.\nHvilke konsekvenser, ændringer i skattesystemet og dagpengene ville have for arbejdsudbuddet, var heller ikke noget, man kunne analysere tidligere, da det ikke indgik i modellen.\nMan var godt klar over, at visse indgreb i økonomien kunne have en effekt på arbejdsudbuddet, men man havde ikke nogle specielle skøn på, hvor stor effekten var. Man betragtede arbejdsudbuddet som bestemt af befolkningsudviklingen og konjunkturerne.\nAt arbejdsudbuddet nu er en variabel, der kan indgå i modellerne, gør ifølge Lars Andersen, direktør AE-Rådet, en konkret forskel.\n»Tidligere har man haft overslag, men det med, at man nu kan regne det ind i hvad som helst og siger, at et indgreb bidrager med tre milliarder og 14.000 arbejdsudbud, er kommet til i nyere tid,« siger han.\n»Det bliver pludselig et politisk tal. Hvis man ændrer lidt i skattereformen, så står man pludselig med de regneregler og mangler en halv eller hel milliard, selvom det i virkeligheden er et meget usikkert tal«.\nNiels Kærgård forklarer udviklingen i modellerne som betinget af en »blanding mellem faglig konsensus og efterspørgsel.«\n»Hvis politikerne siger, at de i forbindelse med en intens debat om arbejdsudbud nu er dybt interesserede i et tal, så vil fagfolkene begynde at overveje, hvor meget de kan bidrage med fagligt baserede analyser,« siger han.\n»Økonomerne kan begynde statistisk at estimere på det og se, om de kan komme til nogenlunde stabile resultater. De kan producere spørgeskemaer, der kan belyse, hvor meget folk vil arbejde mere, eller på andre måder skaffe viden, der kan hjælpe politikerne, der åbenbart slås om, hvad der ser nogenlunde realistisk ud,« siger Niels Kærgård. Både den økonomiske teori og den politiske efterspørgsel har længe peget i retning af en langt mere udbudsorienteret tilgang i modellerne. Ifølge den tilgang vil markedet altid over en længere årrække være i stand til at opsuge den øgede arbejdskraft, når konjunkturerne vender. Det kan godt være, at det på kort sigt vil føre til flere arbejdsløse, men på lang sigt vil et øget arbejdsudbud altid blive modsvaret af et tilsvarende antal jobs. Det betyder, at det stadig vil være økonomisk fornuftigt at øge arbejdsudbuddet, selvom der er relativt stor arbejdsløshed\n»Vi har både et pædagogisk og et fagligt problem lige nu i forhold til at få forklaret, hvad det er for mekanismer, der gør sig gældende. Men man kan se, at når man øger arbejdsudbuddet, så vil der i løbet af en periode på to-fem-syv år opstå det tilsvarende antal jobs i samfundet. Vores problem er, at det kan menigmand på gaden ikke forstå,« siger Nina Smith, der er professor i økonomi på Aarhus Universitet og tidligere vismand.\n»En del af mekanismen er, at når der kommer et større arbejdsudbud, så bliver lønudviklingen langsommere. Det er første års tekstbog i makroøkonomi, så der er ikke nogen grund til at forsøge at skjule det, for sådan er lønmekanismen,« siger hun.\n»Det har vi også brug for i Danmark, fordi lønningerne og enhedsomkostningerne ved at producere er steget rigtigt meget de sidste 10 år. Det gør, at nogle jobs er flyttet til udlandet, og hvis vi skal have dem tilbage, så er der brug for øget arbejdsudbud«.\nPå et møde i centrum-venstre tænketanken CEVEA i sidste uge var der dog første antydning af et opgør med den udbudsøkonomiske tænkning internt i Socialdemokraterne. Her slog tidligere finansminister Mogens Lykketoft fast, at overgangen til en langt større grad af udbudsøkonomisk orientering fra ministeriets side giver »et teoriproblem i den måde, der føres økonomisk politik på«: »Jeg synes, finansministeren på mange måder er meget dygtig. Men jeg synes, at hans største indledende fejltagelse, og det har jeg også sagt til ham selv, det var, at han købte finansministeriets regnemetoder, da han ankom. Det var der ingen som helst grund til. Det bygger efter min mening på lange strækninger på økonomiske teorier, som strider imod enhver erfaring på dansk jord. Det kunne jeg godt tænke mig et større opgør med,« sagde han.\nIkke til citat\nMogens Lykketoft forklarede siden, at han ikke vidste, at der var journalister til stede, og at det ikke var til citat. Men det blev gengivet i Jyllands-Posten, og flere i den socialdemokratiske gruppe erklærede efterfølgende deres opbakning til den tidligere finansministers kritik. Ifølge Jørgen Rosted, tidligere departementschef i Erhvervsministeriet fra 1994-2002 og inden da blandt andet chef for økonomisk afdeling i Finansministeriet, gør Socialdemokraterne klogt i at gøre op med den nuværende tænkning. Han mener, at man med den måde, man bruger modellerne på, altid vil komme frem til et resultat, hvor man kan argumentere for, at den rigtige vej er at øge arbejdsudbuddet.\n»Ved at bruge modellerne på den måde så antager man, at der på lang sigt vil opnås fuld beskæftigelse. Man får definitorisk mangel på arbejdskraft, hvis man tænker sådan. Det uhyggelige er, at alle er hoppet på den, undtagen nogle ganske få økonomer, der er blevet marginaliserede,« siger han.\nFinansminister Bjarne Corydon forsvarede sig efter Lykketofts angreb med, at han ikke kendte »nogen i Finansministeriet, der har erindring om, at man dengang (i 90’erne red.) ved politisk diktat ændrede regnemetoder«. Men det handler ifølge Jørgen Rosted heller ikke om at bruge helt andre modeller, men om at bruge dem på den rigtige måde.\n»Det er rigtigt, at man bruger de samme modeller, men man bruger dem ikke på samme måde. Det er der bare ikke nogen, der har sagt endnu, og det er pinligt. Vi havde de samme modeller, da jeg var der, men vi brugte dem da ikke sådan,« siger han og argumenterer for, at man i den aktuelle økonomiske situation med store kriser i både USA og Europa bør droppe troen på, at økonomien vil være tilbage på sporet i 2020 og klar til at opsuge den øgede arbejdskraft.\nI stedet for at antage at man bare skal forsøge at øge arbejdsudbuddet så meget som muligt, til konjunkturerne vender, skal man ifølge Rosted tage udgangspunkt i, at arbejdsløsheden er lige så høj i 2020 som nu og så designe politikken efter, hvordan man kan forsøge at ændre på den situation:\n»Der sidder mange ude i resortministerierne, der har fornuftige planer, som kunne løse problemer i samfundet og skabe vækst her og nu, men der bliver sagt nej til det hele fra Finansministeriet. De siger, at der ikke er råd til det, fordi de allerede med modellerne har forudtaget, at der bliver fuld beskæftigelse. Det er en katastrofe,« siger han.\n16. juni, 2012 - 23:31\nHvorfor bruger man modeller, der på intet tidspunkt har kunnet foruddiskontere udviklingen - og som iøvrigt hviler på og dermed giver alt for stor betydning til en fiktiv værdiansættelsesmetode?\nDer er kun politiske beslutninger om økonomiens indretning, baseret på den faktiske virkelighed af produktion, fremskridt i den reelle viden om verdens beskaffenhed og behovsopfyldelse.\n16. juni, 2012 - 23:45\nTankegangen er jo iøvrigt ganske primitiv, den bygger formodentig blot på, at når nogen arbejder mere, opstår der forbrug, der trækker efterspørgslen og således videre; men det er jo ikke en ønskværdig situation i en verden, hvor forbruget allerede er uansvarligt stort.\n16. juni, 2012 - 23:48\nDet er temmelig deprimerende,\nat Danmark, politikken, visionerne, håbet og fremtiden er reduceret til tal i en rigid regne-model\nDet kan godt være, at politikerlede og anvendelsen af regne-modeller som samfundsmosel.\nvokser ligefremt propertionalt.\nMen det er kun et skøn, og jeg har ingen tal at dokumentere min formodning med.\n16. juni, 2012 - 23:49\n16. juni, 2012 - 23:58\nNu ser det i artiklen ud som den for tiden førende model DREAM er noget der stammer tilbage fra 70'erne. Det er den ikke, den blev startet i 1997, så den er hovedsaglig udviklet under liberalistiske ministrer.\n16. juni, 2012 - 23:59\n"Man kunne jo starte med antagelsen, at være i live er en beskæftigelse, og dermed er der fuld beskæftigelse.\nNu skal regeringen blot finde ud af hvad deres beskæftigede folk render og har gang i, og så tag den derfra?"\n17. juni, 2012 - 00:03\nNår de bløde forslag ikke giver noget udslag i modellen, så skyldes det selvfølgelig at der ikke er nogen håndtag i modellen for disse bløde værdier.\nDet er et problem i alle modeller, at man vælger hvilke håndtag man medtager og hvilke man udelukker.\nJo flere håndtag jo tungere regnestykker og usikkerheden bliver også større. Deraf kan man også udlede, at en model som kommer med resultater med en meget stor sikkerhed, så har den ikke ret mange håndtag.\nDet er selvfølgelig ikke nemt når det er finansministeriet, da de overhoved ikke fortæller om usikkerheden i deres resultater.\n17. juni, 2012 - 00:10\nMan kan få en model til at sige hvad som helst. Hvis man ikke har fuld åbenhed om modellen, så er den ikke noget som helst værd.\n17. juni, 2012 - 00:24\nPå alt for mange områder i samfundet er det sådan, at man vælger at lægge det til grund, man kan definere, selvom definitionen reelt er et blålys - man lader altså det forhold, at der er et begrebsapparat, bestemme, hvordan virkeligheden ser ud, fremfor at udvikle samfundet i mere gunstig retning udenom definittionerne.\n17. juni, 2012 - 00:33\nDenne situation viser tydeligt, at tiden er løbet fra de neutrale embedsmænd, der forsætter under en ny ledelse.\nVælgerne kan ikke længere stole på at de rent faktisk vælger politikken når det er embedsmændene der kører med klatten.\n17. juni, 2012 - 01:01\nDa skattesagen kørte for fulde gardiner oplevede vi hvordan embedsværket var fedtet godt og grundigt ind i den daværende regering. Hvor naiv kan man være?\nOvertager man bare den gamle borgerliget tilrettede embedsmaskine uden at luge ud?\n17. juni, 2012 - 01:13\nDenne kommentar kan måske være lidt belemret af nogle tekniske betegnelser, men jeg håber det er læsbart. (Ej ment som 'blær' heller men hvis andre som er mere inde i det kunne påpege eventuelle fejlslutninger ville det være til en glædelig diskussion)\nHvis jeg har forstået det korrekt er modeller som DREAM en CGE model (Computable General Equilibrium) model der bygger utrolig meget på Arrow-Debreu's Walrasian ligevægts model hvor udbud skaber eget efterspørgsel, alle markeder 'clearer' øjeblikkeligt ved ligevægt, alle aktører er rationelle og at fremtiden er baseret på en ergodisk fremtid hvor alt er i forevejen fastlagt fra tidligere hændelser og kan kalkuleres fra en sandsynlighed.\nDisse præmisser er i den grad imodstridende for Keynes's dogma om usikkerhed. Derudover har Say's Law (at udbud skaber egen efterspørgsel) aldrig fundet sted fra et empirisk synspunkt i en makro-økonomisk helhed og er ellers ret godt modbevist (i matematisk forstand) i ældgamle tekster som f.eks Keynes's General Theory.\nDerudover at penge i sig selv ikke indgår i disse modeller og at alle aktører forventes at betale gæld og at goder ikke monetiseres men blot substitueres er et forholdsvist alvorligt stort hul især når man tager betragtning af størrelsen af den finansielle sektor i disse tider.\nModellen er jo smuk i sin matematiske sammensætning og klart lavet af utrolig dygtige mennesker som har en genial tilgang til det mikro-økonomiske aspekt, om modellen så har en makroøkonomisk holdbarhed i sådan en stand at man kan bruge det til decideret policy analyse og basere samtlige policy udregninger fra modellens forecasts virker en anelse tvivlsomt.\nBlot et antagelse som Ricardisk ekvivalens (At al finans politiske indgreb foregår udfra en formodning om at al den gæld/skatte indtægter som en aktiv finanspolitik medfører modregnes hos borgerne som derfor modregner deres fremtidig forbrug og investeringer i samme størrelses orden og at offentlige indgreb derfor ikke har nogen langsigtet effekt) som hellere ikke har noget empirisk grundlag er endnu mere tvivlsomt da samtlige IMF rapporter (og andre rapporter baseret på data) viser tydelige tegn på en forholdsvis stor samlet effekt af et aktivt finans-politik herisær i de industrialiserede lande.\nSelv de Ny-Keynesianske DSGE (Dynamic stochastic General equilibrium) modeller hvor lignende antagelser gælder dog med lidt mere fokus på uperfekt konkurrence, er der et større spillerum til en aktiv finanspolitik dog stadig på meget kort sigt.\nSelv om Samuelson's neoklassiske syntese og Hick's IS-LM model i den grad blev neddroslet af Lucas og Friedman i 70'erne med rationelle forventninger og den den påståede manglende lang-sigtet relation mellem inflation og arbejdsløshed, så har Post-Keynesianere ved de Stock-flow consistent (Såkaldt New Cambridge modeller) modeller som i den grad kan være brugbare.\nOm ikke andet som et sammenlignings grundlag med et mere realistisk tilgang til økonomien der ikke er så sårbar i sine forudsætninger.\nBeklager hvis besvarelsen er præget af nogle tekniske begreber men som økonomi-studerende som for nyligt er blevet klar over om rummeligheden i de alsidige modeller der præger makro-økonomien.\nSå virker det en anelse forundrende at man fortsat benytter en tilgang som ikke har vist sig at være velfunderet fra et empirisk grundlag og som tager meget tunge forudsætninger hvor modellens resultater tages som et endegyldigt konklusion uden videre diskussion.\nDet virker en smule uhensigtsmæssigt at basere et nations finanspolitiske tilgang fra et enkelt udgangspunkt, især empiri har modvist det ny klassiske tilgang om ligevægtsmodeller gang på gang.\nDerudover, såfremt jeg tager fejl i nogle af mine formuleringer eller formodninger om modellen, vil jeg da med glæde høre modsvar, da jeg selvfølgelig kan foretage fejl.\n17. juni, 2012 - 01:18\n”Men man kan se, at når man øger arbejdsudbuddet, så vil der i løbet af en periode på to-fem-syv år opstå det tilsvarende antal jobs i samfundet. Vores problem er, at det kan menigmand på gaden ikke forstå,« siger Nina Smith….”\nNej, det tror pokker, og hvorfor skulle menigmand også forsøge at forstå det? For det er ham,\nder risikerer at blive arbejdsløs – det er ikke særlig sandsynligt, at det bliver Nina Smith. For hende og ligesindede er det en gratis omgang at legitimere DREAM-modellen og lignende modeller, som nødvendigvis altid må tage udgangspunkt i en ufuldkommen beskrivelse af virkeligheden, men på trods heraf bruges af politikerne til at drage meget håndfaste konklusioner om fremtiden.\nModellerne er aldrig og kan næppe heller aldrig blive politisk neutrale. De vil altid være selektive i valget af variable, der indgår og hvilken vægt disse tillægges. Hvad er fx vigtigst: bekæmpe arbejdsløshed eller inflation eller noget helt tredje?\nDen slags kan der ikke gives politisk neutrale svar på, selvom mainstream-økonomerne gerne vil fremstille det som om deres rådgivning hviler på et uvildigt grundlag – i artiklen kalder man det ”faglig konsensus”, men det skal man ikke lade sig forblinde af. De indlagte forudsætninger er alfa og omega for hvilke svar, modellerne overhovedet kan nå frem til. Dette er alle modellers begrænsning.\nDerfor er det også det glade vanvid, at finansministeren tilsyneladende lader sin politik diktere af regnedrengenes modeller i stedet for omvendt at fortælle dem, hvilken politik, han og regeringen vil føre, hvorefter regnedrengene kan tage over og lave nogle nye modeller. Regeringens fremgangsmåde kan sammenlignes med Alice i eventyrland, hvor alting er vendt på hovedet i forhold til den kendte verden.\nEr dette rigtigt, må man have lov at konkludere, at den nuværende regering ganske enkelt ikke er sin opgave voksen, for så regerer den ikke – det har den overladt til regnedrengenes modeller og oveni købet skabt grundlag for berettigede frustrationer hos vælgerne.\n17. juni, 2012 - 02:38\n17. juni, 2012 - 03:38\nJeg mener egentligt, at Rasmus Hansen og andre kan spare sig deres forklaringer. For det er ikke det, det drejer sig om i min optik.\nVi har set en udvikling, der vel begyndte under Nyrup/Lykketoft som startede med at bringe beregninger fra SMEC, må det vel have været, ind\ni den politiske debat. Senere under VKo tog det fuldstændigt overhånd. Og medens Nyrup og Lykketoft begge havde haft nallerne helt nede i maskinrummet som unge cand.politter. og derfor måtte formodes at vide, hvad de talte om, så kan man jo ikke sige det samme om de sidste finansminsitre under VKo, eller alle mulige andre som kommunikationschefer og fr. Kathrine Lilleør.\nSå jeg mener, at man højere grad skal rette skytset mod vore ledende politikere end mod finansministeriets regnepiger/drenge. Hvis ikke netop de skulle være istand til at "italesætte" de bløde behavioristiske variabler - hvem så?\n17. juni, 2012 - 05:39\nFinansministeriet er ikke det eneste sted, hvor man arbejder efter strengt fastlagte modeller, ud fra et ønske om at fastholde en bestemt samfundsudvikling og -planlægning.\nVejdirektoratet kan skam også være med. Hver gang der skal anlægges en ny motorvej, eller en eksisterende skal udvides, så sker der automatisk en fravælgelse af den kollektive trafik som et alternativ. Uanset hvor i landet det end er - og uanset hvilken regering vi end har - så affærdiges "K-alternativet" som værende ikke interessant eller relevant.\nDet kræver ikke profetiske evner at kunne forudse, at den ufinansierede motorvej fra Herning til Holstebro, som Liberaldemokraterne pludselig har smidt på bordet, for at få Venstre til at indgå en skattereform med regeringen - her vil en udbygning af jernbanen til dobbeltspor også blive afvist med, at det ikke er interessant eller relevant.\nDen siddende transportministers retorik vil ikke være til at skelne fra forgængerens.\n17. juni, 2012 - 08:15\n"... han købte finansministeriets regnemetoder, da han ankom. Det var der ingen som helst grund til. Det bygger efter min mening på lange strækninger på økonomiske teorier, som strider imod enhver erfaring på dansk jord ..."\nSe, den lader vi lige stå et øjeblik.\n17. juni, 2012 - 08:46\nDet kommer alt sammen an på hvilket politisk-økonomiske tankegods der er indbygget i modellerne og på hvordan man bruger dem – her bør der udvises stor forsigtighed ! En for ukritisk tilgang der anser modellerne for guddommelige autoriteter ses ofte i den måde resultaterne præsenteres for den måbende offentlighed – ingen fatter alligevel en brik bortset fra nogle få der lever af modellerne.\nModellernes tankegods og ligningssystemer er nødt til at være godt skjult og uigennemskueligt for offentligheden –modellernes guddommelige status kunne let blive genstand for diskussion, hvis det kom frem at der var indbyggede politiske og økonomiske forudsætninger i dem der renset for matematisk tågeslør og udtrykt i klart sprog var det rene nonsens.\nVi skal huske at modellerne er programmeret af mennesker og ikke kommer med andre svar end disse mennesker putter i dem. Er der som nu og altid brug for politisk-økonomisk nytænkning skal vi derfor ikke forvente umiddelbart brugbare svar fra modellerne, der kun udmærker sig ved at kunne regne hurtigt på allerede kendte tal og læresætninger. Og der er masser af situationer hvor modellerne ikke rækker, men hvor mennesker er nødt til at tænke selv hvis de evner og orker dét.\nHar nogen f.eks. fået den idé at det altid er godt at øge arbejdsudbuddet og putter idéen i modellen, svar modellen sjovt nok altid at vi bare skal øge arbejdsudbuddet, så skal alting nok blive godt for på langt sigt bliver der så helt automatisk skabt arbejdspladser og mennesker slipper for at tænke – når blot vi venter tilstrækkeligt længe til alle har glemt at der ikke var nogen sammenhæng mellem arbejdsudbud og efterspørgsel efter arbejdskraft.\nHvis der så endelig var en sammenhæng kunne den skyldes helt andre ting når blot der var gået tilstrækkeligt lang tid, men hvad denne sammenhæng bestod i har alle glemt alt om til den tid – kernen var at det lykkedes at trykke løn- og arbejdsvilkår for alle.\nHvor overraskende var det egentlig at trepartsforhandlingerne (totalt u-sexet udtryk, ikke sandt?) kollapsede ?\n17. juni, 2012 - 09:02\nDet helt grundlæggende problem og den helt store forskel på den politik, der skabes på basis af modeller og realistisk politik er, at statistik tillægges realitet nok til at udvirke beslutningskraft. Det er det tåbeligste, der er sket i politologien.\n17. juni, 2012 - 09:20\nVi skal alle huske at opføre os egennyttigt og fuldstændig rationelt.\nHvis vi glemmer det og går hen og bliver underlige med mærkværdige irrationelle valg og handlinger ryger den allermest grundlæggende forudsætning for DREAM nemlig.\nF.eks. er det sådan at hvis vi tjener mere så arbejder vi mere. Sådan er det egennyttige og rationelle modelmenneske nemlig.\nDette menneske findes ikke i virkeligheden, og når det går galt er det altså ikke modellen den tager fejl, det er os der ikke opfører os ordentligt!\nBare vi dog kunne lade være med at være så skide irrationelle, så skide ... menneskelige!\nNå, men det hindrer heldigvis ikke selvfede økonomer og visionsløse politikere i at tæske videre med et regnestykke der allerede i sin grundpræmis har taget fejl.\n17. juni, 2012 - 09:27\nDe bliver ved med deres regnemodeller og økonomiske tænkning og det virker ikke og de kan ikke regne sig frem til hvorfor det ikke virker......\nDet virker ikke fordi mennesker modsetter sig at blive devaluere og når der kommer tal på et menneske har man devalueret det...\nHvis Danmark har drug for en reallønsnedgang og det er det vi taler om, så har mennesker brug for en leder der har nosser til at sig ; vi er på røven og vi alle skal en lille smule ned i løn......\nSå rette alle ryggen og bidrager, men hvis man gør som regeringen, manipolere som en magsyg kælling falder hele korthuset...\nPrøv at sætte den på regneark...\n17. juni, 2012 - 10:17\nKanon artikel. En af grundene til at jeg læser Information. :-)\n17. juni, 2012 - 10:25\n"Det kan godt være, at det på kort sigt vil føre til flere arbejdsløse, men på lang sigt vil et øget arbejdsudbud altid blive modsvaret af et tilsvarende antal jobs og vores problem er, at det kan menigmand på gaden ikke forstå,« siger Nina Smith, der er professor i økonomi på Aarhus Universitet og tidligere vismand.\nDet bliver grækerne sikkert glade for at høre, hvis de hører det.\n17. juni, 2012 - 10:45\nNina kunne jo pege på de TALLØSE eksempler ude i virkeligheden der giver hende ret ... hvorfor gør hun ikke det?\nHvorfor er der ingen der siger: Se dengang i Langbortistan, arbejdsløsheden var forfærdelig, men heldigvis øgede de arbejdsudbuddet og vupti, krisen blev overstået!\n17. juni, 2012 - 11:05\nDet er AU, og Dansk universitets-niveau årgang 2012, erhvervs-livets fordummelse har sat sine dybe spor.\nAlle trusler udefra, der kan ødelægge "hyggen," med viden, får et los i røven, med en sveder der påpeger at "man ikke har opført sig ordentlig," og derfor bare skal lukke skuffen og rejse hjem.\n17. juni, 2012 - 11:11\nTeknokraterne, undskyld 'økonomerne', i finansministeriet kunne ikke forudse krisen i 2008 og de kan heller ikke forudse hvordan det ser ud i 2020.\n17. juni, 2012 - 11:24\nDet var en effektiv måde at argumenter på, uden at binde sine udsagn til virkligheden, har man kun sine egne teorier at bygge på og kommer til at fremstå som varm luft....\nSå jeg vil straks rette på min tidligere kommentar...\n"De bliver ved med deres regnemodeller og økonomiske tænkning og det virker ikke og de kan ikke regne sig frem til hvorfor det ikke virker……\nDet virker ikke fordi mennesker modsetter sig at blive devaluere og når der kommer tal på et menneske har man devalueret det…"\nHvilket resulterede i at alle forældre nu betalet for at hente senere, værdien af at hente ungerne til tiden var blevet reduceret til et spørgsmål om penge og forældrene betalte gladeligt….\nDet viste sig næsten umuligt at føre tingene tilbage til normalttilstanden, altså at hæve værdien af at hente ungerne til tiden, til et spørgsmål om menneskelige værdier..\nDet er hvad økonomisk tænkning gør ved mennesker…den devaluerer....\n@Søren Lom: Finansministeriets primære model hedder ADAM og har med årene ændret sig i mere udbudsøkonomisk retning, så den minder meget om DREAM når den regner på lang sigt.\n17. juni, 2012 - 15:23\nKommer sådan til at tænke på historien om "Sven-Erik mindretal" af Tage Danielsson.\n17. juni, 2012 - 15:24\n*middeltal* skulle der selvfølgelig stå. Sukh.\n17. juni, 2012 - 15:39\nLykketofts kritik af at Blå Bjarne bruger VOK's regnemodeller, omfatter ikke kun finansministeriet.\nNu har überstatsministerinden lige udpeget Nina Smith som forkvinde for Det Nationale Analyse- og Forskningsinstitut for Kommuner og Regioner (VERA).\nDet er jo vældeigt betryggende med en borgerlig teknokrat, der som sit udgangspunkt har, at det gælder om at forøge arbejdsudbuddet, så skal resten nok komme af sig selv.\nDen slags tågesnak kaldte Claud Hjorth for fugle på taget.\n17. juni, 2012 - 16:55\nEn korrektion til mit indlæg kl 3.38. "Hvis ikke netop de skulle være istand til at “italesætte” de bløde behavioristiske variabler - hvem så?".\nAltså politikerne. Er det ikke det, de får deres penge for?\n17. juni, 2012 - 17:38\nOg ja, det er da korrekt, at når der kommer et større arbejdsudbud, så vil arbejdsmarkedet være i stand til at opsuge dette arbejdsubud. Men det forudsætter altså, at der er nogle ældre mennesker (på 62-67 år) som går på pension. Og at staten går ind og bruger penge på at videre-uddanne folk til der hvor der mangler arbejdskraft. Et af de største problemer lige p.t. er jo at ny-uddannede skolelærere, og selv skolelærere omkring 40-45 år ikke kan finde arbejde. Og hvorfor? Fordi regeringen med afskaffelsen af efterlønnen mv. har sørget for at alle skal blive ved med at arbejde indtil de er 68 eller 72 år.\nIndenfor den verden, jeg kender til, forlyder det, at der mangler ordblindelærere, engelsk-lærere og geografi-lærere rundt omkring på gymnasierne og på VUC-området. Staten bruger ganske vist penge på at omskole folk fra produktionen til sosu-hjælpere og sosu-assistenter, men når de er færdige kan de ej heller få arbejde, da kommunerne skal spare.\nOg som jeg har skrevet før, den teknologiske udviklingten indenfor især velfærdsteknologi vil gøre, at der heller ikke her skal bruges så mange sosu-assistenter eller sosu-hjælpere, læger og sygeplejersker som Nina Smith og hendes ADAM og DREAN-model åbenbart tror.\nOg ang. danske lønninger handler det kun om en eneste ting - lønnen skal ned og profitraten skal op. For der kan jo tjenes penge på at have en produktion i Danmark, men profitraten er måske på 10% i DK, mens der (indtil nu) har været på cirka 40-50% i Kina, Indien og Vietnam. Og det er det eneste hedgefondes og firmaer ser op. Og så ser det ikke på, hvorfor det er sådan...\nAng. økonomi mv. Jeg kender eksempler fra mig selv -f.eks. da jeg skrev FVU-opgave beholdt jeg bøgerne længere ed man måtte (fy fy, ikke sandt) Men næ, jeg betalte da bare bøden. Og det samme hænder engang imellem med de dvd-film jeg lejer....\nMht. til de økonomiske modeller tog jeg, da jeg på det der dengang hed AUC et kursus i humanistisk matematik. Det er ikke så langhåret som det lyder ;) - det handlede om matematiske modeller som f.eks. ADAM eller DREAM. Og her blev jeg klar over, hvor meget matematik de her modeller indeholder og hvor meget de forudsætninger man fodrer modellen med betyder. F.eks. hvis man mener at arbejdsudbud er godt, så putter man en forudsætning ind om at ting, der vil øge arbejdsudbuddet er gode, eks. afskaffe efterlønnen mv.\n17. juni, 2012 - 18:00\nEt eksempel på, hvor inficeret med pervers tankegang, man åbenbart bliver som regnedreng, er denne freudianske fortalelse af en tidligere ansat i finansministeriet:\n”… vi løber den risiko, at danskerne lever længere.”\nhørt på DR1, 12. juni, 2012 Den sociale udfordring http://www.dr.dk/radio/player/?id/46241\n17. juni, 2012 - 18:02\nJeg er enig med dig, når jeg skriver "TALLØSE eksempler", er det jo fordi jeg mener at der ingen er ... men det var måske det der promptede dig? Vi er i hvert fald ikke uenige.\nHvis nogen er interesserede i hvordan vi er sunket ned i disse misforståelser kan jeg anbefale Adam Curtis' BBC dokumentar: The Trap\nDel 1: http://www.youtube.com/watch?v=gZt2HhFXB3M\nDel 2: http://www.youtube.com/watch?v=WbRApO3k_Jo&feature=relmfu\nDel 3: http://www.youtube.com/watch?v=LFjCJFsbS0U&feature=relmfu\nDa man i tidernes morgen afprøvede 'GAME' teorier på det amerikanske RAND institut (man skulle tro det var Ayn Rand - men det var det altså ikke) havde man i starten visse vanskeligheder. Sekretærerne på instituttet viste sig nemlig slet ikke at opføre sig som modellerne foreskrev. Den slags har nu aldrig hæmmet en ægte Homo Liberalissimus, og man fortsatte ufortrødent.\nNew Labour fuckede for alvor England op, som om Thatcher ikke havde gjort nok, og det er det vi i dag ser danske Socialdemokrater efterabe: Det virkede ikke i England, så lad os prøve det her. Rationalet står lysende klart: De er ikke rigtig kloge\n17. juni, 2012 - 18:06\nJeg synes, at argumentationen kører lidt i ring. Ligesom med klimamodeller og modeller for månelandinger f.eks. er økonometriske modeller\njo menneskeskabte på godt og ondt. Og som sådan kan vi jo også få dem til at give det udfald, som vi ønsker, hvis vi skruer på de rigtige håndtag,\nog iøvrigt har sat os godt nok ind i selve modellens natur.\nFinessen ved al prognosticering eller modelarbejde er vel netop at skrue på de håndtag, som man i den givne situation ønsker at beskrive effekten af.\nSå at sige at ADAM eller DREAM apriori lægger for megen vægt på udbudssiden, finder jeg noget besynderligt. Hvorfor skulle du ikke kunne neutralisere udbudseffekten i givne "kørsler". Det er da i høj grad et valg, som de politisk ansvarlige selv må stå på mål for!\n17. juni, 2012 - 22:34\nOlav B. Hessellund,\nJeg må med bøjet hoved erkende, at det kunne også godt finde på at sige i faglig sammenhæng blandt andre demografer. Men jeg ville\nnok belægge mine ord anderledes i et landsdækkende medie.\n18. juni, 2012 - 01:22\nMan bruger modeller når man ikke er en tødel interesseret i at foretage sig noget som helst, andet end at bevare status quo.\n18. juni, 2012 - 07:23\nModelmæssigt befinder main-stream nationaløkonomerne sig på et stadium hvor erhversøkonomerne var for ca 30 år siden. I mellemtiden er der kommet mere regnekraft uden at det har smittet af på modelformuleringen. Med nuværende regnekraft skulle det med lidt fantasi være muligt at formulere dynamiske simulationsmodeller, som på mere realistisk kunne bidrage til beslutningsprocesser selv under kaotiske arbejdsforudsætninger. Eksempelvist ved at inddrage den forskning der har foregået omkring Markov-processer.\nSet i relation til de i dag foreliggende værktøjer for budgettering i samfundsregi synes det oplagt at indarbejde og kombinere tankerne om Markov-processer og de tilhørende kapacitets- og aktivitetsmængder i et værktøj af en hel anden og højere orden af intelligens.\nMen man må nok påregne at skulle op med tegnedrengen for at få fat i de nødvendige kompetencer til dette formål.\n18. juni, 2012 - 07:44\nKender du variablerne, men ikke rækkefølgen?\nOg i så fald, kendes variablerne, underordnet at rækkefølgen ikke kendes er det så ikke som en hangar der ikke kan vende hvis en ny variabel skulle se dagens lys?\nVi er utilregnelige, er vi ikke?\n18. juni, 2012 - 07:45\nHomo økonomikus er for økonomer hvad homo sovjeticus var for kommunisterne...\n18. juni, 2012 - 07:59\nBill - alt skabes ud af fantasi.\n18. juni, 2012 - 08:01\nKlara en model er ikke en fast struktur men kan forandres ligesom når man bruger blyant og viskelæder.\n18. juni, 2012 - 08:11\nLeif ...også luftkasteller\n18. juni, 2012 - 08:13\nLeif, jeg underkender ikke fantasi en rolle i vores liv - den kan blot ikke topstyres...\n18. juni, 2012 - 08:16\nLeif, men det er jo et politisk slagsmål om den skal eller ikke skal?\nOg i så fald er det en politisk model?\nEn ideologisk model?\nSå er vi der ikke allesammen, som at spille med en terning med et ukendt antal sider uden nummer?\n18. juni, 2012 - 08:19\nKlara 6 Milliarder terninger der kastes hver morgen - jo.\n18. juni, 2012 - 08:24\n..og ca. 1.200 mia.$ der gennem medier og reklamer brøver at få os til at lande på "KØB"\n18. juni, 2012 - 08:28\nJa og nogle gange på "SELL - SELL - SELL - we are in deep troubles!!!"


Rekorder 4-tiden ring vinder David Nicholson 33-Årige Memphis hjemmehørende Damjan Radanov tog ned World Series af Poker Circuit Main Event afholdt på Harrah ' s i New Orleans for en payday af $174,514, bestialsk et felt af 554 spillere, der omfattede de kan lide af fire-tiden ring vinder David Nicholson medidas mesa de poker sekskantet.\nRadanov opfyldt Nicholson heads-up, nægte ham en femte ring, men en trøstepræmie i form af en $107,939 runner-up ind. Serbisk fødte, Radanov flyttet til U. lidt over et årti siden. Selv om at færdiggøre sit tredje år af jura, Radanov har aldrig praktiseret i USA, men har gjort sin stue for de sidste seks år med at spille poker brugerdefineret casino chips til salg.\nEndelige resultater af dette kredsløb tilfælde er:1 Damjan Radanov – $174,5142 David Nicholson – $107,9393 Jared Ingles – $78,9284 Hugo Perez – $58,5695 John Lauve – $44,0686 Tony Sanchez – $33,6147 Tai Cao – $25,9948 Joseph Alesna – $20,3769 John Holley – $16,188 Online Casino Nyheder Høflighed af Infopowa manden med planen her på Casinomeister brugerdefineret bold markør poker chip. Bryan Bailey har kørt Casinomeister siden sin lancering i juni 1998.\nHan har set industrien vokse fra sit ur fase til hvad det er nu tilpasset keramiske poker chips uk. Meister har deltaget i næsten 100 konferencer i de sidste 20 år og har været enten en højttaler eller et panel moderator for mindst 60 hændelser brugerdefineret china clay poker chips. Han har altid været en fortaler for retfærdighed og fornuft, og er kendt for at lide tysk øl, en god Whisky, og [email protected]\nbrugerdefineret casino chips til salg\nbrugerdefineret bold markør poker chip\ntilpasset keramiske poker chips uk\nbrugerdefineret china clay poker chips


Home » Lagerenheder » Salt er et enestående datalager\nPalle Vibe 26 februar 2019 Lagerenheder 0 kommentarer\nOptisk lagring af data i tre dimensioner er vejen frem til stadig større hukommelseskapacitet. Nu har forskerne atter rykket grænsen for vækst ved at gemme data i nanokrystaller af salt\nI nullerne – det vil sige for bare en halv snes år siden – var flere forskere ved at falde over hinanden over opdagelsen af et smukt rødt protein kendt som bacteriorhodopsin og produceret af saltbakterien Halobacterium salinarum.\nDenne mikrobe lever normalt omkring saltholdige søer som for eksempel Det Døde Hav, hvor den med sit særlige protein omdanner sollys til energi, hvis mængden af ilt bliver for lav. Under sådanne omstændigheder kan vandet i søen nærmest få et skinnende og glinsende purpurrødt skær.\nDataingeniører var på det tidspunkt optændt af den generelle antagelse, at det ville være muligt at bruge lasere til at radere data ind i en genmanipuleret version af den røde baktusse og på den måde skabe en tætpakket, tredimensionel og oven i købet genoverskrivelig holografisk datahukommelse.\nSe også: Talentkonkurrence opdyrker fremtidens danske forskerstjerner\nPræstationerne ville hedde 30 gigabyte lagret på 30 sekunder og store film på blot 10 sekunder, ligesom det ville være muligt at overskrive samme mængde data lige så hurtigt igen. Med den daværende teknik ville det til sammenligning tage 30-45 minutter at lagre den samme mængde data på magnetiske pladelagre (altså harddiske). Og de på det tidspunkt tilgængelige holografiske hukommelser kunne nok lagre data i tre dimensioner, men i modsætning til konventionelle harddiske og flash-ram memories kunne disse data hverken slettes eller overskrives.\nHovedmændene bag den nye teknologi er Nick Riesen og den ph.d.-studerende Xuanzhao Pan fra Adelaide-universitetet.\nLasere i tre farver\nIdeen var god nok, men i praksis var det lettere sagt end gjort. For at forvandle baktussens protein-stof til en holografisk hukommelse skulle proteinet først en tur ned i en polymer gel og belyses med to grønne laserstråler. Strålerne blev samlet i gelen og skar samtidig et interferens-mønster i proteinet.\nI dette mønster kodede man så de informationer, der skulle gemmes. For at hente informationerne ud igen, skulle forskerne bruge en svag rød laser, der blev moduleret af interferens-mønstret, mens en blå laser kunne slette mønstret helt.\nEksempel på ionmanipulation ved hjælp af laser og\nProblemerne stod dog i mellemlang kø. For det første var overføringshastigheden på de lysmodulatorer, videnskaben kendte dengang, slet ikke hurtige nok til at kunne overføre de datamængder, som de amerikanske forskere havde forventet. Og den nødvendig optik kostede desuden over en million kroner og var dermed ikke noget, der lige kunne smides i et dvd-drev eller andet konventionelt hjemmeudstyr.\nFor det andet lå markedsprisen på udvundet bacteriorhodopsin helt oppe på omkring 750 kroner for 0,001 gram af proteinet. Den lagringskapacitet, som forskerne talte om, ville kræve cirka 30 milligram mikrobe-protein, hvilket ville summe sig op til 22.500 kroner, og det ville ikke være overraskende, hvis det viste sig, at interessen og afsætningen var omvendt proportional med denne materialepris. Siden har verden da heller ikke hørt så meget til denne urealistiske bakterielle teknologi.


Petri Marketing - Kompetencer\nJeg har 28 års erfaring med marketing,\nkommunikation, salg, produktudvikling, events\nog sponsorering i oplevelsesøkonomien.\nOg med gode resultater som\nNavn: Petri Keto\nDomicil: Kgs. Lyngby\nEt liv med marketing og kommunikation\nEfter at have arbejdet med marketing, kommunikation og salg inden for oplevelsesøkonomien (leisure-området) i næsten 30 år, startede jeg i begyndelsen af 2013 som selvstændig med Petri Marketing.\nDe første mange år efter Handelshøjskolen blev tilbragt i rejsebranchen som afdelingschef med fuld bundlinje-fokus - og med konstant produktudvikling, knivskarpe kunde-, markeds- og konkurrentanalyser og kreative og målrettede salgstiltag som de væsentligste dyder.\nSidenhen kom jeg til attraktionsverdenen, hvor jeg de sidste mange år arbejdede som Salgs- og Marketingschef for verdens ældste forlystelsespark, Dyrehavsbakken. De sidste fem år var visitkortet yderligere suppleret med titlen, Event- og Underholdningschef.\nJeg har de seneste 16 år navigeret sikkert i det danske medielandskab. Jeg kender alle medierne og deres plusser og minusser. Jeg har mange års erfaring i samarbejdet med reklame- og mediebureauer, men lige så stor rutine med hands-on på hele paletten og med egne forhandlinger direkte med medierne.\nJeg har således masser af erfaring med udarbejdelse og eksekvering af resultatskabende markedsføring.\nI mine tidligere jobs har jeg arbejdet med meget forskellige målgrupper, så jeg er trænet i at skulle sætte mig indgående ind i, hvordan målgrupper tænker, opfatter og agerer. Vigtigheden af denne proces kan ikke overvurderes.\nJeg har altid arbejdet med tekster - og har leveret kreative reklametekster til annoncer, brochurer og andre tryksager. Jeg har skrevet tekster til radio- og TV-spots, til et hav af forskellige online-medier, til sociale medier og til pressemeddelelser. Jeg har skrevet salgsbreve, som boostede ordretilgangen og leveret tekst og indhold til nyhedsbreve med bemærkelsesværdigt høje åbningsrater.\nSproget og skriftlig kommunikation er en af mine passioner.\nAt basere sine handlinger på sikker viden snarere end tro og antagelser har altid været god latin. Derfor har jeg altid brugt tid på at analysere markedet og konkurrenterne. Først herefter tilsættes mavefornemmelser og udviklingstendenser.\nSelvom jeg har arbejdet for et af Danmarks store brands, så har min virkelighed altid været relativt små budgetter. Jeg er derfor kodet med indstillingen "maximal udnyttelse af hver en krone". Gode forhandlingsevner, godt købmandskab og stor kreativitet har ført mig til mange succesoplevelser - selvom budgetterne ikke var kæmpestore.\nGennem årene har jeg opbygget et stort netværk. Jeg har gode relationer til dygtige folk på alle relevante fronter - så når jeg har brug for professionel sparring, så har jeg et effektivt netværk at trække på.\nStrategisk overblik. God til at bevare det overordnede overblik over mission, vision - og hvordan målsætningerne nås.\nKreativitet. Stærk inden for kreativ ide-generering - og et godt talent for efterfølgende at omsætte ideer til kommunikerbare forretningsmæssige løsninger.\nGode formuleringsevner - såvel mundtligt som skriftligt. Mestrer logos, ethos og pathos - og kan i det hele taget bare godt li´ at skrive.\nKonceptuel forståelse. God til at gennemskue og forstå årsagssammenhænge. Hvorfor nogle ting virker bedre end andre - og hvad der skal til for at skabe helstøbte, holdbare og troværdige løsninger.\nProduktudvikling. Gode evner for at spotte nye muligheder og se fremtidige perspektiver.\nGode forhandlingsevner. Jeg trives i forhandlingssituationer. Gennem grundig forberedelse evner jeg at sætte mig i modpartens situation og derigennem opnå de ønskede forhandlingsresultater.\nGod til at analysere og forstå. Flair for at finde til sagens kerne i en fart. I besiddelse af et effektivt bullshit-filter. God til hurtigt at sortere dårlige ideer fra gode.\nDygtig sælger. Når jeg brænder for en ide, har jeg oftest let ved at vinde gehør for mine tanker i organisationen eller hos eksterne parter.\nKontakt mig - og lad os drøfte mulighederne.\n" Markedsføring handler i al sin enkelhed om at få de rigtige budskaber ud til de rigtige\nmennesker på den rigtige måde og på det rette tidspunkt - for at de efterfølgende skal\nagere på den ønskede måde. Det lyder så enkelt og ligetil, at opgaven\ndesværre ofte bliver undervurderet. Fejler du på bare et af\npunkterne, så kan hele indsatsen vise sig at være spildt... "\n(+45) 2087 3544\nPetri Marketing © 2013


bioki.gulvet.se Oplysninger Seværdigheder bornholm\nAttraktioner og forlystelser på Bornholm - Ferieinspiration Bornholm byder på ekstra mange solskinstimer, unik natur, og spændende kultur og historie. Besøg borgruinen Hammershus og de gamle rundkirker, gå rundt i Ekkodalen og nyd sola på vakre Dueodde strand. Husk også på å ta del i den gastronomiske kulturen som finnes på Bornholm, hvor restauranten Kadeau i mottok øyas første stjerne i Michelin-Guiden. Tag et dukkert i Opalsøen som bornholm i et gammelt stenbrud, som er et levn fra en tid hvor granitbrydningen var en stor indtægtskilde og arbejdsplads på Bornholm. Hvis du er på udkig efter fart og spænding bør du prøve en tur med Danmarks længste tovbane, som ender i søen. Døndalen er verdt et besøk året rundt, men er kanskje på sitt vakreste om våren, når marken seværdigheder av anemoner og ramsløk. Midt i dalen finner du Danmarks høyeste foss på ca.\nSEVÆRDIGHEDER BORNHOLM Bornholm: Seværdigheder, udflugtsmål og attraktioner på Bornholm\nBedste seværdigheder i Bornholm, Danmark Seværdigheder bornholm Bornholms historiske seværdigheder\nDenne side bruger cookies til at forbedre din oplevelse. Læs om vores cookie og persondata-politik her. Bornholms seværdigheder byder på mange spændende oplevelser - hvad enten du er til natur, interessante kirker og bygningsværker, smukke strande, helleristninger, borgruiner eller store, imponerende klippepartier og sprækkedale. Bornholm bornholmske seværdigheder ligger tæt seværdigheder der er så mange at vælge imellem, at du selv efter adskillige besøg på klippeøen stadig kan finde nye, interessante udflugtsmål. Er du interesseret i bornholmsk historie, kan du finde spor af de tidligste tider i form af jættestuer, helleristninger, runesten, skanser, bornholm og meget mere. De historiske seværdigheder på Bornholm venter blot på dig og dit besøg! Er du mere til de seværdigheder, der tæller bygningsværker, arkitektur seværdigheder byer, så er Bornholm også det helt rette sted for dig. Seværdigheder i Bornholm, Danmark: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser og billeder af seværdigheder og ting du kan lave i Bornholm, Danmark. Bornholms seværdigheder byder på mange spændende oplevelser - hvad enten du er til natur, interessante kirker og bygningsværker, smukke strande. Seværdigheder i Bornholm, Danmark: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser og billeder af seværdigheder og ting du kan lave i Bornholm, Danmark. Bornholm byder på seværdigheder på stribe. De bornholmske seværdigheder ligger tæt og der er så mange at vælge imellem, at du selv efter adskillige besøg på. Bornholm har mange sæverdigheder, attraktioner, forlystelser og udflugtsmål og det er værd at se. afrodisiakum kone Bornholm er år efter år et af de mest populære feriesteder i Danmark, og det er der mange gode grunde til. I guiden her kan du læse mere om 21 spændende - og. Mød en bison, se kilden, der gav vand til Bornholms radioaktive sodavand, og find de hemmelige strande og vandrestier. Bornholm er en af Danmarks ferieperler, og. Denne side bruger cookies til at forbedre din oplevelse. Læs om vores cookie og persondata-politik her.\nSeværdigheder, udflugtsmål og attraktioner på Bornholm. Syd for Nexø ligger Balka, et smukt område med små fiskerhuse og bådehavn, som lidt efter lidt går over i den berømte Balka Strand, der fortsætter gennem hele Balkabugten og ender ved Snogebæk. De stenarter man ser i havstokken ved Snogebæk, store flader af en grå bjergart finkornet er Balka-kvartsit også kaldet Balka sandsten. Balka strand er børnevenlig og det er tillokkende, at tage sig en dukkert, og bagefter gå en tur rundt i naturen eller kikke på Snogebæk. Værd at se på Bornholm. Bornholm har mange sæverdigheder, attraktioner og udflugtsmål. og de andere seværdigheder, udflugtsmål og attraktioner på. Helligdomsklipperne er en af Bornholms mest populære seværdigheder, og den har sit navn, fordi der ved foden var en hellig kilde, Rø Kjijla, som folk tidligere. 7. jun Hammershus er Nordeuropas største borgruin og Bornholms mest besøgte seværdighed med sin enestående placering på en klippeknude på. Cookies hjælper os med at give dig bornholm bedste oplevelse på sitet. Hvis bornholm klikker videre på siden, accepterer du vores brug af cookies. Seværdigheder Bornholm findes mange forlystelser, og lige som øen seværdigheder de fleste af dem små og hyggelige og byder hele familien velkommen.\nfeb Bornholm er år efter år et af de mest populære feriesteder i Danmark, mere om 21 spændende - og alternative - oplevelser og seværdigheder. Værd at se på Bornholm. Bornholm har mange sæverdigheder, attraktioner og udflugtsmål. og de andere seværdigheder, udflugtsmål og attraktioner på. Helligdomsklipperne er en af Bornholms mest populære seværdigheder, og den har sit navn, fordi der ved foden var en hellig kilde, Rø Kjijla, som folk tidligere. Seværdigheder, attraktioner og museer på Bornholm, herunder Hammershus, Bornholms Kunstmuseum, Christiansø, Ekkodalen m.v. Få inspiration til en ferie på Bornholm. Læs om overnatning, sommerhuse, hoteller, camping, seværdigheder og oplevelser på Bornholm. Læs om rundkirker, Gudhjem. bioki.gulvet.se er din officielle guide til solskinsøen Bornholm. Find alt, hvad du har brug for til din rejse til Østersøens perle her.\nBornholms seværdigheder seværdigheder bornholm Bornholm seværdigheder – Bornholm er et skønt sted, der byder på spændende aktiviteter, oplevelser og seværdigheder. I denne guide har vi samlet nogle af de. Bornholm er et sted, hvor mange danskere har muligheden for at holde en fantastisk ferie. Den lille ø byder på utroligt mange forskellige seværdigheder, som med.\n7. jun Hammershus er Nordeuropas største borgruin og Bornholms mest besøgte seværdighed med sin enestående placering på en klippeknude på. Solskinsøen Bornholm byder på et væld af seværdigheder og oplevelser, og her kan du få overblikket over de mange spændende steder på Bornholm. TripAdvisor bruger cookies for at forbedre din oplevelse på websitet. Læs mere , eller ændr dine indstillinger. Ved at fortsætte accepterer du vores cookies. Du kan finde alle dine gemte steder her under Mine rejser.\nHammershus — gratis besøgscenter og seværdigheder udsigt. Hammershus er Nordeuropas største borgruin og Bornholms mest besøgte seværdighed med sin enestående placering på en klippeknude på Nordbornholm ud mod Østersøen. Her sloges hære, og Leonora Christina og hendes mand, Corfitz Ulfeldt, var spærret inde på Hammershus i på grund af landsforræderi, og en dramatisk flugt ned ad mure og klipper mislykkedes. I åbnede et nyt besøgscenter, og her findes en moderne udstilling, der bornholm om borgens historie på en let tilgængelig måde. MINIGUIDE TIL BORNHOLM\nHammershus må være den bedst kendte seværdighed på hele Bornholm. Den gamle middelalderborgruin står smukt på en bakketop på Bornholms. På Bornholm findes mange forlystelser og oplevelser, og lige som øen er de fleste af dem små og hyggelige og byder hele familien velkommen. Bornholm seværdigheder – Bornholm er et skønt sted, der byder på spændende aktiviteter, oplevelser og seværdigheder. I denne guide har vi samlet nogle af.\nSeværdigheder bornholm hvordan man kan lide sex med lille penis\nBornholm seværdigheder seværdigheder bornholm\nDu kommer bestemt ikke til bornholm kede dig. Svaneke Chokoladeri bornholm den lækreste hjemmelavede seværdigheder i et utal af afskygninger, alt fra chokoladeplader med bornholmsk topping, chokoladestænger med lækkert fyld, håndlavede flødeboller, fyldte chokolader seværdigheder meget andet.\nBornholm er et sted, hvor mange danskere har muligheden for at holde en fantastisk ferie. Den lille ø byder på utroligt mange forskellige seværdigheder, som med garanti kan fange en hel families interesser, selvom de kan være meget modstridende. Et af de helt store symboler på Bornholm er røget sild. I Østersøen fiskede man tilbage i middelalderen meget store mængder sild.\nDengang konserverede man med salt, og sildene blev derfor konserveret som saltsild. hvor mange er psykopater Bornholm, som i folkemunde kaldes Solskinsøen, er Danmarks østligste ø, og her får du alt, hvad den danske natur har at byde på — her er strande, marker, klipper, bakker, skove og frodigt land.\nVærd at se på Bornholm. Bornholm har mange sæverdigheder, attraktioner og udflugtsmål. og de andere seværdigheder, udflugtsmål og attraktioner på. Seværdigheder i Bornholm, Danmark: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser og billeder af seværdigheder og ting du kan lave i Bornholm, Danmark.\nI den hvide kirke kan du finde 2 af Bornholms cirka 40 runesten. Om os Bliv medlem Presse Kontakt Kolofon.\nSeværdigheder bornholm Her er små huse og bindingsværksgårde, du kan kigge på, ellers kan du besøge de hyggelige fiskelejere Bølshavn og Listed. I alle røgerierne er der både restaurant og butik, så I kan nyde de delikate røgede retter på stedet eller tage dem med hjem til grillen i sommerhuset. Der er særligt fokus på de tekniske elementer. Der er både kæmpestore grippe og ørne og bittesmå amerikanske tårnfalke og mange andre spændende og farverige rovfugle med i showene. Find det perfekte sommerhus til en ferie med børn\nGuide til de bedste oplevelser på Bornholm Bornholm vejrinformation\nBornholm har mange sæverdigheder, attraktioner, forlystelser og udflugtsmål og det er værd at se. Bornholm er år efter år et af de mest populære feriesteder i Danmark, og det er der mange gode grunde til. I guiden her kan du læse mere om 21 spændende - og. Solskinsøen Bornholm byder på et væld af seværdigheder og oplevelser, og her kan du få overblikket over de mange spændende steder på Bornholm. Bornholm har med sine mange klipper en helt unik og anderledes natur end resten af Danmark.\nTidligere: « « Electrolux støvsuger bedst i test\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Seværdigheder bornholm bioki.gulvet.se


love hair - GLOBElife ☎ - shot Salg hår blegemidler\nLOVE HAIR - SHOT - Hår blegemidler\nSHOT - Hår blegemidler\nViewed 70306 times\nRESET DECO ammoniak\nDecolorante uden ammoniak til gradvist og sød lysne alle hårtyper. Dets formel er fuldstændig fri for ammoniak, hvilket gør det mere delikat proces blegning af håret. Den er velegnet til enhver teknik til blegning, blegning for begge striber, der i alt, takket være kraften i ikke svulme. Lyser som en whitener traditionelle kontrasterende refleksioner gul -. Appelsin\nbox : metalkasse med to poser 500 gr.\nLOVE HAIR blegning duftende\nRESET DECO DECOLORANTE duftende - grønt æble Affarvning lyseblå mikrogranulær ikke-flygtige duftende grønt æble egnet til alle blegning teknikker og alle former for blegni...\nRESET DECO DECOLORANTE duftende - grønt æble Affarvning lyseblå mikrogranulær ikke-flygtige duftende grønt æble egnet til alle blegning teknikker og alle former for blegning. Lyser op til 7 niveauer samtidig med at strukturen i håret, takket være dens formulering ikke svulme op og altid s...


Sådan Tilføj en Standalone Music Player til en MySpace-konto - esprit-mystique.com\nSådan Tilføj en Standalone Music Player til en MySpace-konto\nStandalone musikafspillere er tilpasset flash-afspillere, der træder i stedet for standard MySpace musikafspiller. Disse spillere er normalt bruges til at skræddersy og tilpasse en spiller til brugerens smag. De er sjove og gratis at oprette online, så længe du ved at komme til de rigtige ressourcer. Oprettelsen proces er ikke en af de nemmeste, da det kræver en vis tålmodighed og lidt teknisk viden, men heldigvis, med de rigtige instruktioner, du også kan tilføje din standalone musikafspiller til din MySpace-side.\nUpload din musik filer til Hosting\n1 Gå til en gratis musik uploade websted for at være vært for dine musikfiler. (Se Ressourcer.)\n2 Klik på "Upload dine filer" eller "Upload My Files" foranstaltninger, der skal omdirigeres til upload siden. Vælg knappen "Browse" og en pop-up dialogboks vindue vises.\n3 Find de musikfiler, du vil uploade, skal du holde en af tastaturets CTRL tasterne og fremhæve hver sang, du ønsker at uploade og klik på "Åbn". Alle sangene vil blive indlæst i stedets uploader og vil blive oprettet en URL-adresse link for hver musikfil.\n4 Åbn Notesblok program på din computer, skal du skrive kunstner og navn for hver sang, derefter kopiere og indsætte hver URL-adresse linket nedenfor sangen i Notesblok for reference.\nOprettelse af Standalone Music Player\n5 Access en af MySpace Music Player ressource hjemmesider nedenfor. (Se Ressourcer.)\n6 Rul ned til midten af siden, og gennemse flash widgets eller musikafspiller skabeloner, der vil blive vist. Klik på et af MySpace flash widgets eller musikafspiller miniaturebilleder, som du gerne vil bruge til din egen standalone musikafspiller.\n7 Klik på et af de farver, der vil blive vist, hvis du ønsker at ændre standard farve af flash widget eller musikafspiller skabelon, du har valgt. Klik på "OK", "Gem ændringer" eller "Musik" i toppen eller bunden af farve redigering bordet for at gå videre til næste trin, og tilføje dine webadresser.\n8 Kopier og indsæt hver URL-adresse fra Notesblok til bordet listen webadressen på webstedet. Skriv navn og sangtitel for hver sang i data formularer til venstre for de webadresser.\n9 Klik på "Gem" handling. En HTML-kode vil blive genereret for flash widget eller musikafspiller skabelon, du har valgt, sammen med sine farver og musik URL'er.\n10 Dobbeltklik inde i boksen, hvor den genererede HTML-kode vil blive vist. Højreklik på det fremhævede område i boksen, og vælg "Kopier" handling.\nTilsæt Standalone Player til din MySpace konto\n11 Gå til den officielle MySpace site. (Se Ressourcer.)\n12 Klik på "Safe Mode" eller linket "Rediger profil", når din MySpace-konto velkommen åbnes.\n13 Vælg "Rediger" handling under "Bio Section" og en tom vises. (Tabellen vises tomt, hvis du ikke har andre HTML-koder, der allerede tilføjet til din side. Hvis det er tilfældet, skal du rulle hele vejen til bunden af kassen.)\n14 Højreklik på det tomme område i boksen og vælg "Sæt ind" handling i drop-down listen. Den standalone musikafspiller HTML-kode vises i boksen.\n15 Klik på "Gem ændringer" eller "Send" handling at gemme koden til din MySpace-konto, så den enkeltstående spilleren vil være aktiv til afspilning på din side.\nLagring dine webadresser i Notepad vil gøre tingene meget nemmere. Dette vil hjælpe dig til at undgå at miste dine koder, og det vil også gøre tingene meget nemmere, så du kan oprette og tilføje din standalone afspiller hurtigt.\nDen fejlsikret tilstand og Rediger Profil tiltag vil afhænge af, hvilken type MySpace-konto, du forsøger at tilføje spilleren til. Den "Safe Mode" handling vil blive vist i Artist MySpace-konti. Den "Rediger profil" handling vil være tilgængelig i MySpace 1,0 profiler, og "Profil Editor" vil blive vist i MySpace 2,0 profiler.\nHvordan konverterer jeg RealPlayer Media til MP3-format?\nHvordan at reparere en Sony Vaio K25 Power Board\nSådan bruges en mobiltelefon som en DUN i Ubuntu\nProblemer med Apple MacBook tastatur, der er låst\nHvordan importerer jeg Yahoo Mail til Comcast e-mail?


Vestlige Canada Læserklubberne\n13. september - 25. september 2022 13. september - 25. september 2022\nANTAL DAGE 13 DAGE\nVestlige Canada, med Vancouver Island\nKontakt os for at komme på ventelisten.\ninfo@ourworld.dk eller 97425040\nHerning Folkeblad, Skive Folkeblad, Midtjyllands Avis og OurWorld A/S har fornøjelsen, at præsentere denne rejse fra Seattle i USA til Calgary i Canada.\nPris per person i delt dobbeltværelse DKK. 24.995,-\nPris per person i enkeltværelser DKK. 31.865,-\n✅ Afrejsemøde for tilmeldte deltagere\n✅ Fly: Billund - Amsterdam - Calgary//Seattle - Amsterdam - Billund\n✅ Dansk Rejseleder/chauffør fra Calgary til Billund\n✅ Overnatninger på turistklasse hoteller/moteller\n✅ Middag begge aftener på Sunwapta Falls\n✅ Entré til Nationalparker\n✅ Køretur på Athabasha gletsjeren\n✅ Entré til Royal Tyrell museum\n✅ Lufthavnsskatter, afgifter og brændstoftillæg\n✅ Informationsmøde før afrejsen\n❌ Drikkepenge i forbindelse med måltider\n❌ Valgfrie udflugter\n❌ Indrejsetilladelse til Canada og USA, forvent en samlet udgift på cirka DKK. 140,-\nVictoria The Garden City\nFarlig Canadisk Bjørn\n✔ På rejser til USA og Canada rejses der oftest i større grupper over 25 personer. Vi har på denne rejse valgt at lave det noget anderledes.\n✔ Gruppens størrelse vil maksimalt være 8 personer + den danske rejseleder, som også vil være gruppens chauffør.\n✔ Når gruppen er så lille, betyder det naturligvis, at rejselederen har bedre tid til at sørge for, at alle har det godt og får en masse informationer.\nMen det betyder også, at deltagerne bør møde op med det gode humør, så alle får en sjov og god rejse.\n✔ Vi har vognen til rådighed hele vejen, så nedenstående er, hvad vi garanterer, I ser på rejsen, men herudover kommer der mange andre steder,\nhvor der er en stor grad af frihed til at tage på ekstra opdagelser. Rejselederen er der 100% for dig og dine rejsefæller.\n✔ Af hensyn til pladsen i vognen, skal vi bede deltagerne medbringe en ”blød” kuffert/taske. Foruden en lille rygsæk eller lignende som håndbagage.\n✔ På rejsen er der inkluderet morgenmad, men ikke nødvendigvis på hotellerne. Det er ofte hyggeligere at finde en ”Diner” på vejen, så vi spiser sammen med de lokale.\n✔ Frokosten vil vi spise på lokale cafeteriaer, eller købe ind til en madpakke, som vi nyder et naturskønt sted.\n✔ Aftensmaden kan indtages på egen hånd eller følg rejselederen til et fornuftigt spisested.\n✔ Dette er ikke en luksusrejse, men det er en rejse, hvor du og dine rejsefæller får nogle oplevelser, som ikke findes andre steder.\n✔ Rejsen er ikke velegnet til dårlig gående og kørestolsbrugere.\nUdover en gennemgang af praktiske informationer er der naturligvis mulighed for at hilse på de øvrige deltagere.\n13. september: Billund - Calgary\nVi flyver fra Billund kl. 06.00 via Amsterdam til Calgary.\nEfter ankomsten kl. 13.25 mødes vi med vores danske rejseleder. Herfra kører vi østpå ud på den canadiske prærie.\nEftermiddagens stop er et besøg ved et canadisk landbrug, hvor vi kommer helt tæt på både store maskiner samt det helt autentiske moderne landbrug.\nVi kører til Drumheller, hvor vi overnatter.\n14. september: Calgary - Banff\nI dag bevæger vi os tilbage i tiden - til dengang, hvor dinosaurerne var på jorden.\nOmrådet ved Drumheller er stedet, hvor man har fundet flest rester af dinosaurer. Der forskes og udgraves stadigvæk i området.\nVi bruger formiddagen på at udforske Royal Tyrrell museum, hvor vi kan få et spændende indblik i tiden, da dinosaurerne levede på jorden.\nHerefter kører vi via Calgary mod Banff inde i de Canadiske Rocky Mountains.\nFremme i Banff bor vi centralt og går en tur efter check-in på hotellet, så alle får en fornemmelse af byen.\n15. september: Banff\nVi ser nærmere på Banff, bl.a. Bow-vandfaldet, Lake Minnewanka og en vandretur i Johnston Canyon.\nDer bliver også tid til at nyde byen Banff, hvis man har lyst, kan man tage med rejselederen på en gondoltur til toppen af Sulphur Mountain for at nyde panoramaudsigten over området.\nVi har afsat tid på egen hånd, rejselederen sørger naturligvis for at orientere om de mange muligheder, der findes i området.\n16. september: Banff – Jasper området\nEndnu en dag fyldt med oplevelser. Vi vil opleve talrige smukke bjergsøer, evig sne på toppen af bjergene og noget af dyrelivet i Rocky Mountains. Vi kører på en af de smukkeste panoramaveje i verden: Icefield Parkway.\nPå vejen mod Sunwapta besøger vi et fantastisk sted, nemlig Lake Louise, der ligger smukt omkranset af høje sneklædte bjerge. Kort herfra ligger Lake Moraine, endnu en smukt beliggende bjergsø, her strækker vi ben, før vi fortsætter nordpå.\nDagens højdepunkt kunne blive en køretur på Athabasha gletsjeren i en special bygget bus. Der vil ligeledes være mulighed for at gå en tur på gletsjeren. Herfra har vi cirka en times kørsel til Sunwapta Falls.\nVi skal bo på Sunwapta Falls Rocky Mountain Lodge, inde i Nationalparken, hvor der er både stille og smukt.\n17. september: Jasper området\nVi har en hel dag til at udforske området omkring Jasper. Vi starter forbi Athabasca Falls inden vi kører via Medicine Lake til Maligne Lake.\nUndervejs går vi en smuk tur langs Maligne Canyon, som er skabt af årtusinders erosion. Med lidt held kan vi opleve bjørne og elge på turen mod Maligne Lake.\nMidt på eftermiddagen har I et par timer til at udforske Jasper. Her ligger mange hyggelige små butikker, eller måske det er tid til at smage en lokal øl fra Jasper Brewing Company. Sidst på dagen er vi tilbage på lodgen.\n18. september: Sunwapta Falls - Kamloops\nVi fortsætter vores Canada rejse igennem smuk og ret øde natur mod Kamloops. Undervejs strækker vi ben ved Mount Robson, som er det højeste bjerg i Rocky Mountains.\nDer vil være flere stop på dagens køretur, så vi kan nyde naturen.\nDagens sidste stop bliver i den imponerende Wells Gray Provincial Park, der med sine over 540.000 hektar vildnis ligger i Nord Cariboo Mountains. Wells Gray Provincial Park er den tredje største og en af de mest spektakulære naturparker i British Columbia. Parken har bl.a. en del vandfald, og vi kigger nærmere på Spahat Falls.\nHerefter fortsætter vi til Kamloops, vi er nu kommet ind i det Canadiske ”high country”. Byen lægger hvor North og South Thomson floderne mødes.\n19. september: Kamloops - Vancouver\nVi forlader Kamloops og kører mod Vancouver.\nVi stopper ved Othello tunnels ved byen Hope. Her går vi cirka 3 kilometer af stier og gennem gamle tog tunneller, det er en nem vandretur. Vi giver os god tid til at opleve området.\nHerefter kører vi den sidste stykke vej til Vancouver. Inden vi kommer til hotellet tager vi en hurtig tur rundt i Vancouver.\n20. september: Vancouver\nDet mest karakteristiske ved Vancouver er de smukke bjergtinder, der nærmest omkranser byen – ligegyldigt hvor man befinder sig, er der en helt betagende udsigt.\nPå en tur rundt i byen besøger vi bl.a. den gamle bydel Gastown, havnefronten og ikke mindst Stanley Park, som er kendt for sine mange totempæle.\nHvis du er lidt i tvivl om hvad eftermiddagen skal gå med, så står rejselederen naturligvis til rådighed.\n21. september: Vancouver - Nanaimo\nVi forlader Vancouver og sejler over Strait of Georgia til Vancouver Island.\nVi bruger eftermiddagen i Victoria, der er hovedstad i provinsen British Columbia, kaldes også for ”The Garden City”, og den er med sine fantastiske parker og mange flotte bygninger meget anderledes end andre byer i det vestlige Canada.\nMidt på eftermiddagen kører vi nordpå til Nanaimo, hvor vi har base til næste 2 nætter.\n22. september: Ucluelet\nVi kører tværs over øen til Ucluelet. Det første stop er ved de gigantiske 800 år gamle træer i Cathedral Grove, hvor vi naturligvis går en tur mellem træerne.\nHerefter fortsætter vi til Ucluelet. Hvert år passerer et stort antal hvaler forbi Vancouver Island, når de migrerer fra syd mod nord.\nEt af de bedste steder at se disse hvaler, er på vestkysten af Vancouver Island. Vi skal på en 2,5 – 3 timer lang hvaltur. Spækhuggere, gråhvaler og pukkelhvaler ses på forskellige tidspunkter, og chancerne for at komme på tæt hold af dem er absolut til stede her.\nHvis vi er heldige, ser vi måske en sortbjørn på vejen til og fra Ucluelet.\n23. september: Nanaimo - Seattle\nVi sejler fra Vancouver Island gennem Juan de Fuca strædet, som er en oplevelse i sig selv. Når vi kører af færgen, er vi i USA.\nHerfra kører vi mod Seattle hvor vi har den sidste overnatning.\n24. september: Seattle afrejse\nVi har formiddagen til at se nærmere på Seattle, vi vil bruge nogle timer på at udforske byen, herunder det berømte Farmers Market.\nKl. 16.30 afgår flyet mod Danmark.\nAnkomst til Billund kl. 14.35 efter et flyskifte i Charles du Gaulle lufthavn.\nPris per person i delt dobbeltværelse. Udsolgt, venteliste åben.\n13. september 2022 - 25. september 2022\nPris per person i enkeltværelse. Udsolgt, venteliste åben.


Min lille store have: Pop-up-indlæg - mest om krokus\nMit seneste indlæg var d. 19. februar, og for første gang i måneder har jeg lyst til at skrive et blogindlæg.\nIkke fordi jeg har fået bloglysten tilbage, sådan rigtigt, men fordi jeg gerne lige vil fortælle lidt om mit "nye" krokussamlingsbed.\nSidste år, da jeg anlagde mit krokussamlingsbed tænkte jeg mig ikke nok om. Jeg satte nemlig tobaksplanter (Nicotiana) og zinnia i bedet sommeren over. Tænkte at det ville være rart med noget kønt at kigge på i stedet for nedvisne krokus.\nDe blomstrede og duftede så fint… og det så rigtig godt ud g\nDa det så blev efterår og jeg ville rydde bedet for ikke-krokus, opdagede jeg hvor store og lange rødder sådan nogle tobaksplanter har!!! Zinnia var der ikke problemer med.\nFlere af rødderne havde viklet sig igennem flere af mine krokusnetpotter 🥵🥵🥵og var derfor ikke så ligetil at få op uden at hive krokuspotterne med op...og så ville der gå ged i systemet.\nIgår var det dog på tide at få orden på bedet…\nJeg fik taget hver enkelt netpotte op - med skilt - og opdagede, at en del krokus formerer sig voldsomt bare på en sæson 😲😯\n...så uanset om der havde været uønskede planter i bedet eller ej, så skal mine krokus i netpotterne tjekkes en gang om året, ved jeg nu. 🙃\nNogle enkelte krokus havde slet ikke formeret sig, men langt de fleste havde. Nogle i voldsom grad, en enkelt så voldsomt at netpotten var ødelagt - den skriver jeg mere om længere nede.🤭\nMens jeg omplantede alle netpotter og fik lagt knoldene fra Janis Ruksans også, sled Carsten med at fjerne jorden fra bedet.\nDe #$%^& tobaksplanterødder gik nemlig helt ned til bunden OG havde også formået at kravle mellem fiberdug og pallerammen. (Det er nok mere et frø, der er faldet derned og er spiret.)\nVi blev enige om, at skifte pallerammerne også, da de ikke så for godt ud på indersiden.\nHeldigvis havde vi 4 nye pallerammer liggende, så det var ret nemt at gå til. Vi fyldte det meste af den gamle jord i igen - bortset fra den del med mange tobaksplanterødder. De spirer åbenbart fra rodstykker, så den jord får lige lov til at "hvile" før vi bruger den igen.\nDa plantehøjden var næsten nået blandede vi ny muld med grus og sand og sten (og lidt benmel), så der er godt med dræn. Sådan var jorden også i det gamle bed, og man må sige mine krokus trivedes under de betingelser, så selvfølgelig skulle de have det godt igen.\nTil forskel fra sidste år, hvor jeg satte de forskellige krokussorter på forskellige tidspunkter - og de derfor stod i en pærevælling - satte jeg dem mere systematisk denne gang.\nFor det første satte jeg kun de forårsblomstrende i bedet (+ en enkelt, ret speciel colchicum; 'Kesselringii')\nDerudover er de sat efter arter, Chrysanthus og Vernus er dem jeg har flest af, men det er også de mest almindelige. De arter jeg kun har en enkelt eller to af står sammen og så fremdeles. Knolde købt af Jānis Rukšāns står dog for sig.\nDer er - foreløbigt - 57 forskellige (Der er dog et par stykker, jeg tror er de samme, selvom deres navne ikke er helt ens. Dem har jeg sat ved siden af hinanden, så det bliver nemt at tjekke til foråret.)\nDe efterårsblomstrende må vente et par dage, da de skal i et andet højbed, og det skal vi lige have tømt først, da det også skal have skiftet pallerammer!\nJeg er meget tilfreds med bedet. Nu ser det meget mere ordentligt ud end første gang jeg anlagde det.\nSe forøvrigt venligst bort fra rodet i haven. Den er blevet meget forsømt de sidste par måneder og det var først i går vi gik i gang. Det tog dog otte timer at ordne bedet her, så vi nåede ikke rigtig andet.\nI dag er Carsten ude og hjælpe sine børn, så vi får ikke skiftet det andet højbed i dag. I morgen har de lovet regn, så det er spændende hvornår vi kan få klaret det arbejde.\nHvis det kun regner en smule kan vi godt gå i haven, men jeg gider ikke stå derude i øsende regn og arbejde med jord.\nTilbage til krokus.\nHver art står, som nævnt, i sin egen lille netpotte (ø 5 cm) - og alt efter knoldenes størrelse har jeg lagt 2-5 knolde i hver potte. Det er så helt vildt hvor meget nogle af dem har nået at formere sig. Her et par eksempler:\nHvert billede viser indholdet af én netpotte:\nDen lever op til sit navn :)\nJeg fatter ikke, der kunne være så mange i en netpotte, men okay, der var næsten heller intet jord tilbage.\nDen vildeste var dog denne her Crocus kotschyanus ’Albus’ - den var gået helt amok.\nHer har jeg tømt potten - de ligner nærmest champignon.\nFordi de fleste af dem havde formeret sig så meget, fik jeg jo en hel del i "overskud". Dem må jeg finde plads til i havens bede. Nogle af dem er meget små, men langt de fleste har en god størrelse og skal derfor nok komme i blomst i næste sæson.\nJeg har med vilje blandet dem, da jeg elsker blandede krokusbede. jeg har jo styr på navnene i mit samlingsbed, så behøver jeg ikke have det andre steder.\nDe efterårsblomstrende leverede også et stort overskud.\nJeg skrev tidligere, at haven var blevet forsømt de sidste par måneder.\nNogenlunde samtidig med at Danmark blev lukket ned, fik jeg en nerve i klemme i ryggen og da alt jo var lukket (kiropraktorer etc.) så måtte det jo bare gå over af sig selv. Det tog så næsten en måned!\nDet betød så også at jeg ikke kunne lave noget i haven, hvilket jeg ærgrede mig voldsomt over. Jeg havde jo pludselig fået meget mere tid, fordi alle aftaler - i et ellers meget travlt forår - blev strøget.\nJeg blev nødt til at finde på noget at lave, når jeg ikke kunne komme i haven og heldigvis fandt jeg på noget; Jeg genfandt min glæde ved korssting - og har så nærmest ikke bestilt andet siden da, når jeg havde en ledig stund.\nTil forskel fra tidligere har jeg nu gang i mange forskellige broderiprojekter ad gangen - dette smukke krokusmotiv er købt i en russisk webshop - jeg glæder mig til at se det færdige resultat.\n...og så nåede jeg til vejs ende på dette "pop-up-indlæg". Hvornår næste indlæg kommer, det må tiden vise. Lysten til at skrive blog regelmæssigt er her i hvert fald ikke lige nu.\nDerfor er jeg også begyndt at overveje bloggens fremtid. Det eneste jeg ved lige nu, er at jeg ikke ønsker at stoppe helt med at blogge - men at det sandsynligvis kommer til at være på en anden måde i fremtiden.\nEtiketter: blog, Broderi, frø, have, krokus\nSå fik jeg forklaringen, jeg undrede mig over alt det du lagde ind om håndarbejde, det var der så en grund til. Håber det efterhånden går bedre med ryggen.\nJa så er du også ved at være en af de bloggere, der vil stoppe. Det er synd, men sådan er livet, nye tider nye skikke.\nJeg er her endnu og fortsætter som før.\nEsther - Min lille store have 17.01\nNja, jeg stopper ikke helt med at blogge. Det kan/vil jeg ikke og da slet ikke efter at have gjort det on/off i over 16 år.\nInstagram er god til det hurtige, da det kan klares via telefonen, men bloggen kan noget andet.\nMine blogindlæg skriver jeg på den store, stationære pc - og den tænder jeg nogle gange kun et par gange om ugen, når jeg skal lave større skoleopgaver og oftest er jeg for træt bagefter til at kaste mig over bloggen.\nSatser på at lave "pop-up-blogindlæg" en gang imellem, når jeg har noget på hjerte. Så dør min blog ikke helt.\nDejligt at høre nyt fra dig - jeg har tænkt på, hvad der var blevet af dig. Imponerende systematik i dine krokus!\nEsther - Min lille store have 17.02\nMine krokus er vist også det eneste, der er så meget systematik over ;)\nKarsten F 18.32\nAlletiders med et godt og informativt blogindlæg!\nImponerende som visse af dine Crocus virkelig har mega-delt sig.\nDet skal være og er jo morsomt at blogge. Spændende hvad du finder ud af!\nJa, det var ret vildt som de havde delt sig. Nu ved jeg, at det bliver en evigt tilbagevendende opgave hver sommerferie - og det er helt okay med mig. Det føles lidt som at finde guld :)\nMin hjerne kan simpelthen ikke forholde sig til krokus lige nu, så jeg gemmer dit indlæg til den tid, hvor løgkatalogerne begynder at dukke op. Dit rygproblem dukkede vel nærmest op på det værst tænkelige tidspinkt. God bedring med det.\nEsther - Min lille store have 17.03\nJa, det var irriterende med de rygproblemer, men nu er vi endelig nået igennem haven.\nDet var da det værst tænkelige tidspunkt at få rygproblemer. Forhåbentlig er det bedre nu..\nSmart måde at have styr på en krokussamling. Men jeg kan ikke lade være med et "gisp" over det du viser med nocotiana,, Jeg har den nemlig for første gang i år, så nu ved jeg hvad jeg kan forvente mig.\nEsther - Min lille store have 17.05\nJa, det var meget upraktisk.\nVi har nu været over hele haven, så lige nu er den faktisk meget pæn.\nJeg har i år sået nicotiana i mine skyggebede, for der må de GERNE brede sig (Så kan de være de kan kvæle nogle af naboens agersnerler og agerpadderokker!#=(%/#)%/)\nHvis du ikke lader den lave frø, kan den ikke selvså sig og så er den intet problem.


Det Hvide Hus bakker op om v�benhvile - Politiken.dk\nInternationalt 7. jan. 2009 KL. 16.28\nopdateret 7. jan. 2009 KL. 17.00\nDet Hvide Hus bakker op om v�benhvile\nDer er akut behov for at få en våbenhvile på plads, som er længerevarende og holdbar, lyder det fra Washington.\nDer er behov for en v�benhvile her og nu. S�dan lyder det fra Det Hvide Hus, skriver Reuters. Det sker efter en dag, som har budt p� kampe, men ogs� en tre timers kamppause, som i nogen grad blev overholdt af de stridende parter. If�lge bureauet har udenrigsminister Condoleezza Rice i dag v�ret i telefonisk kontakt med sin tilsvarende i Israel, Tzipi Livni. Rice opfordrede under samtalen Israel til at tage et fransk-egyptisk m�glingsfors�g alvorligt. Tre ufravigelige amerikanske krav\nAmerikanerne understreger, at en fredsaftale mellem Hamas og Israel skal indeholde mindst tre grundelementer: - Stop for raketangreb fra Hamas' militante fl�j og ligesindede ind i Israel. - At belejringen at Gazastriben oph�rer og gr�nserne - som nu har v�ret lukket i halvandet �r - �bnes. - At smuglerier gennem tuneller fra egypten til Gaza oph�rer. Mange af tunellerne er allerede �delagt at israelske bomber. Fransk-egyptisk plan har medvind\nSenere skal Condoleezza Rice m�des med arabiske ministre, samt udenrigsministre fra Storbritannien og Frankrig, i FN. Tidligere i dag kom det frem, at Frankrig sammen med Egypten har f�et pal�stinensere og israelere til forhandlingsbordet, for at f� afsluttet angrebet p� Gaza, som snart har st�et p� i to uger. If�lge den franske pr�sident Sarkozy st�tter begge parter en plan for fred, men ikke meget vides endnu om foruds�tningerne. Israel: Vi er enige om det grundl�ggende\nIf�lge BBC mener Israel, at det sammen med Hamas er blevet enige om grundprincipperne for en v�benhvile. Kravet er fortsat, at Hamas stopper raketangreb p� Israel. Hamas er if�lge samme kilde ogs� stadig optimistisk hvad ang�r forhandlinger, og forts�tter m�derne. Det er stadig uklart pr�cis, hvordan der forhandles, da i hvert fald israelerne ikke vil forhandle direkte med Hamas, som landet opfatter som terrorister. Heller ikke den franske pr�sident Sarkozy forhandler direkte med Hamas, siger han. Se også\nObama lover handling i Mellem�sten\n07. jan 12.13


Hvordan kan en trader profitere fra dead cat bounce mønsteret? - Invested.dk\n8. december 2014 by Invested dk\nEn trader kan profitere fra et dead cat bounce mønster ved at bruge det til at indtage en lavrisikabel shortposition på markedet. Dead cat bounce er et teknisk handelsmønster, der bruges af mange aktiehandlere og valutahandlere. Dette grafmønster opstår, når der er en lille og kortvarig fremgang lige efter et skarpt og kraftigt fald i markedskursen, hvorefter den fortsætter længere nedad. Dette mønster bliver set som en indikator med høj sandsynlighed for fortsættende svaghed på markedet. Sandsynligheden for at kunne tjene penge på at handle via dead cat bounce mønsteret er afhængig af skarpheden og kraften i det første fald i markedskursen.\nNår dette mønster bliver opdaget, kan tradere bruge muligheden for at indtage en kort position så tæt på toppen af den korte fremgang som muligt med forventningen om, at markedet fortsætter nedad. Så snart markedet går nedad igen, kan man som trader benytte sig af en stop loss ordre lige over højdepunktet på den korte fremgang for at beskytte sig selv i tilfælde af, at fremgangen er langvarig.\nSå snart kursen falder under bunden/støtten af det første fald, er mønsteret bekræftet, og man kan som trader så småt begynde at tage sin profit.\nTags: Bearmarked, Grafmønster, Investeringsstrategi, Teknisk analyse


Det kommunalt ejede elselskab får med en lovændring mulighed for at lægge billet ind på ordren til 60 mio. statskroner, der skal sikre internetadgang i høj hastighed. Ødelæggende for konkurrencen, siger Dansk Industri. TDC rynker på næsen, men er klar til at slås.\nMed en ny lov får elforsyningsselskabet Østkraft ret til at byde på opgaven med at sikre Bornholm hurtigere internetadgang. Men det er ikke en kommunal opgave, mener Dansk Industris branchesamarbejde for IT- og telekommunikation, ITEK. Arkivfoto: Niels Ahlmann Olesen Fold sammen\nFredag d. 31. maj 2013, kl. 06.56\nOpdateret fredag d. 31. maj 2013, kl. 10.00\n60 millioner kroner i statstilskud til at skaffe ordentlige internetforbindelser på Bornholm skaber ballade, fordi det bliver første gang, at et kommunalt ejet elselskab får lov til at byde – og med stor sandsynlighed vil få ordren, mener konkurrenterne.\nRegeringen har i sin »Vækstplan.dk« afsat 30 millioner kroner årligt i 2014 og 2015 til at sikre internetforbindelser med høj hastighed på Bornholm, der i flere undersøgelser fra Erhvervsstyrelsen under erhvervs- og vækstminister Annette Vilhelmsen (SF) er særligt hårdt ramt med ringe mulighed for at få netforbindelser i ordentlig hastighed.\nDerfor løsnes styringen nu, så elforsyningsselskabet Østkraft, der ejes af Bornholms Regionskommune, med en ny lov får mulighed for at byde på opgaven. Lovforslaget, som netop er lagt frem, skal vedtages i Folketinget 28. juni.\nMen det vil ødelægge konkurrencen, mener Dansk Industris branchesamarbejde for IT- og telekommunikation, ITEK.\n»Det er ikke en kommunal opgave at etablere og bygge bredbåndsinfrastruktur. Det kan smadre det kommercielle marked på Bornholm og faktisk gøre det mindre attraktivt at udrulle bredbånd på øen. Et frit udbud mellem de kommercielle spillere vil være godt for konkurrencen og for bornholmerne, for det vil sikre, at de får mest for pengene,« siger Christian Hannibal, politisk konsulent for ITEK.\nHan påpeger, at TDC sidste år betalte for at få lov til at levere mobilt bredbånd på 800 MHz-frekvensen til Bornholm. Med opgaven fulgte præcise krav om dækningsgrad og -omfang.\nGiv pengene til skolerne\n»TDCs investering vil blive påvirket, hvis der nu kommer statslige penge i spil. Det er helt fair at stille krav om dækning i forbindelse med auktioner, men det forskyder konkurrencen, når man ændrer på vilkårene så kort tid efter. Hvis man endelig vil gøre noget, burde man bruge de 60 millioner til at sikre, at alle 1.200 skoler i Danmark får en ordentlig forbindelse på en gigabyte. Det ville sikre højhastighed til samtlige folkeskoler i landet,« mener Christian Hannibal.\nElselskabernes brancheforening, Dansk Energi, bakker derimod lovændringen op.\n»Bornholm er massivt underforsynet, viser gentagne kortlægninger fra Erhvervsstyrelsen. Vi bakker op om, at kommuner kan spille en central rolle. EU har en lang checkliste for, hvad man må og ikke må, og hvis ikke regionskommunen kan være med, ligger ordren lige til en enkelt aktør på markedet. TDC sidder stort set på alle kunderne, og derfor skal nogen gå ind og presse på. Fokus er bornholmernes tarv, og vi har fuld tiltro til, at myndighederne nok skal klare denne sag. På denne måde får man det bedste og billigste,« siger Thomas Woldiderich, konsulent i Dansk Energi.\nTDC forholder sig »realpolitisk« til balladen.\n»Vi er skeptiske overfor, at der skal særlige løsninger til for Bornholm. Ud fra TDCs net synes vi ikke, at der er særskilte problemer med at få internethastigheder op til 40 megabit i sekundet, så vi køber ikke præmissen om, at Bornholm har det så forfærdeligt. Det har ikke noget med licensen fra sidste år at gøre. Her skal vi dække bestemte områder, og det er vi i fuld gang med. Og hvis rammerne for udbuddet er rimelige og opfylder de kriterier, som EU-Kommissionen har stillet til offentlig støtte til bredbånd – altså at det er teknologineutralt og ikke forvrider konkurrencen – kigger vi positivt på det. Kører man det snorlige, vil vi rigtigt gerne have opgaven. Vi kan lave masser af bredbånd på Bornholm for 60 millioner kroner,« siger Jesper Gronenberg, direktør for public affairs (politisk rådgivning) hos TDC.\nAnnette Vilhelmsen er indkaldt til åbent samråd i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget 6. juni om spørgsmålet.