Voksne med betydeligt nedsat fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse og/eller særlige sociale problemer kan midlertidigt, længerevarende eller varigt have behov for hjælp og støtte i henhold til Servicelovens bestemmelser.\nDisse sider indeholder oplysninger om Kalundborg Kommunes kvalitetsstandarder indenfor det specialiserede voksensocialområde. Kvalitetsstandarder er et redskab til at skabe sammenhæng mellem de politiske mål og det godkendte budget. Dokumentet beskriver således det kommunale serviceniveau og de indsatser, som borgere med særlige behov i Kalundborg Kommune kan modtage i form af hjælp og støtte.\nKvalitetsstandard §84 - Aflastning og afløsning\nDenne kvalitetsstandard omfatter aflastning til pårørende, der passer en voksen over 18 år i eget hjem.\nDer er 2 formål med aflastning:\nKommunen skal tilbyde afløsning eller aflastning til ægtefælle, forældre eller andre nære pårørende, der passer en person med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.\nAfløsning gives i hjemmet, mens aflastning gives uden for hjemmet i form af dag-, nat- eller døgnophold.\nLov om Social Service § 84 (Afløsning og aflastning).\nPårørende der passer en borger med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne over 18 år i eget hjem. Borgeren skal:\nbo i egen bolig med ægtefælle, forældre eller andre nære pårørende;\nikke kunne være alene og heller ikke kunne tilkalde hjælp.\nSom udgangspunkt vurderes det om tilbud om afløsning og aflastning er et egnet og hensigtsmæssigt tilbud for ansøgeren. Det vurderes også, om alle muligheder for at borgeren kan opholde sig i eget hjem uden afløsning eller aflastning er tilstrækkeligt afprøvet.\nVisitationsgrundlaget til indsatsen er dels en funktionsevnevurdering og dels en vurdering af borgerens egne ressourcer samt en vurdering af individuelle behov og forhold i familien.\nFunktionsevnen vurderes på baggrund af en samtale med borgeren samt udtalelser indhentet fra interne og eksterne samarbejdspartnere, herunder andre afdelinger i forvaltningen, læger, hospitaler med flere.\nVUM-score og temavurdering\nDet er som udgangspunkt typisk borgere med moderate problemer (2), svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i størstedelen af VUM-temaerne, som er omfattet af målgruppen.\nBorgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i hovedparten af VUM temaerne er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at denne målgruppe oftest ikke har et varigt behov for botilbud.\nAflastningstilbud er rettet mod borgere med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer, der ikke kan klare sig uden støtte. De vil oftest have behov for en kombination af flere typer støtte, fx socialpædagogisk indsats kombineret med personlig pleje. Ofte vil der være et omfattende behov for varig støtte. I forhold til den samlede vurdering vil hovedmålgruppen derfor være borgere med svære problemer (D) eller fuldstændige problemer (E).\nBorgere med ingen problemer (A), lette problemer (B) eller moderate problemer (C) er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at denne målgruppe oftest ikke har et varigt behov for botilbud.\nAt afløse eller aflaste ægtefælle, forældre eller andre nære pårørende der passer en borger med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne i hjemmet, så de fortsat kan leve et aktivt liv med egne interesser og sociale kontakter.\nAt sikre at borgeren kan blive boende længst muligt i egen bolig med mindst mulig indgribende indsats. Afløsning eller aflastning kan være en forudsætning for, at borgeren kan blive boende i eget hjem.\nAfløsning gives i hjemmet og omfatter omsorg og samvær ved tilstedeværelse i hjemmet. Aflastning gives uden for hjemmet som dag-, aften-, nat- eller døgnophold i tilbud.\nOphold i tilbud efter Lov om social service § 84 skal\ndække borgerens behov for hjælp og støtte til personlig pleje og praktisk hjælp;\ndække borgerens behov for omsorg og tryghed i forudsigelige rammer;\ntilbyde aktivet og samvær i et tilstrækkeligt omfang;\nsikre at borgeren støttes og motiveres til selvstændiggørelse gennem optræning og vejledning.\nAfløsning og aflastning er uafhængigt af hjælp til personlig pleje og praktisk hjælp efter Lov om social service § 83.\nKrav til aflastningstilbud\nSkal være omfattet af arbejdsmiljøloven, som foreskriver, at arbejdet udføres sundheds- og sikkerhedsmæssigt forsvarligt.\nSkal sikre, at de metoder, der anvendes i det pædagogiske arbejde, tager udgangspunkt i den enkeltes behov og anvendes ud fra et individuelt og helhedsorienteret perspektiv.\nSkal overholde Kalundborg Kommunes kvalitetsstandard.\nEr omfattet af reglerne om tavshedspligt.\nYdes efter en konkret og individuel vurdering som et antal timer pr. døgn eller måned.\nYdes efter en konkret og individuel vurdering som et antal dage eller døgn pr. år.\nDer opereres med hoteldøgn, som løber fra kl. 14.00 til kl. 14.00 næste dag. Det samlede antal timer/døgn kan fordeles på hverdage, weekender, og i sammenhængende perioder i ferier. Der foretages altid en konkret individuel vurdering i forhold til antal aflastningsdøgn.\nHvem leverer indsatsen?\nValg af leverandør aftales individuelt, men er som udgangspunkt kommunens egne leverandører.\nLeveres af dagtilbud eller midlertidige nat- eller døgntilbud som udgangspunkt Kalundborg Kommunes egne tilbud. Såfremt der ikke er tale om Kalundborg Kommunes egne tilbud, skal tilbuddet være godkendt og optaget på tilbudsportalen.dk.\nDøgnaflastningsophold tilbydes i midlertidige botilbud jf. Lov om social service § 107. Borgeren træffer selv aftale med aflastningstilbuddet om, hvordan de tildelte aflastningsdøgn fordeles over året.\nDer er ikke frit valg af aflastningstilbud eller midlertidigt botilbud. Kalundborg Kommune tilstræber, at valget af aflastnings-/botilbud sker i samarbejde med borgeren.\nBorgeren skal ikke betale for afløsning.\nVoksenspecialenheden træffer afgørelse om egenbetaling for ophold i et aflastningstilbud efter en konkret vurdering af borgerens indkomstgrundlag. Borger afholder selv udgiften til transport til/fra aflastning.\nBetaling af leverandør:\nKalundborg Kommune betaler leverandøren den fastsatte timetakst for afløsning og døgntakst for benyttelse af et aflastningstilbud.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider de 60 dage, vil du skriftligt blive orienteret om dette, samt oplyst om, hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\nDokumentation til borger\nSkriftlig afgørelse med begrundelse og klagevejledning.\n§ 141 handleplan tilbydes ved bevilling af indsats.\nKommunalbestyrelsen den 26.06.2019\nKvalitetsstandard §85 - Socialpædagogisk støtte\nKvalitetsstandarder § 85 - Socialpædagogisk støtte\nKalundborg Kommune bevilliger socialpædagogisk støtte efter Lov om social service § 85. Kvalitetsstandarderne for socialpædagogisk støtte beskriver det serviceniveau, som udgør rammerne herfor.\nDet er hensigten, at disse kvalitetsstandarder skal give borgere og pårørende i Kalundborg Kommune et overblik over kommunens indsatser til borgere med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne og/eller sociale problemer.\nDet overordnede formål med socialpædagogisk støtte er at udvikle borgerens funktionsniveau ud fra et rehabiliterende perspektiv, så borgeren kan leve et liv på egne præmisser, herunder have mulighed for at fastholde egen identitet.\nFunktionsniveauet angiver et niveau for borgerens evne til at udføre bestemte aktiviteter. Indsatsen skal medvirke til at forebygge mere indgribende tiltag, herunder sikre borgerens muligheder for at benytte samfundets øvrige tilbud.\nSocialpædagogisk støtte ydes ud fra en rehabiliterende tilgang, hvor fokus er på at arbejde sammen med borgeren om at opnå de mål borger har defineret sammen med sagsbehandler og den socialpædagogiske støtteperson. Støtten kan bestå af hjælp, rådgivning, støtte og omsorg. Derudover kan støtten bestå af oplæring i eller genoptræning af en række færdigheder. Det kan ydes som en del af en samlet indsats om bl.a. rådgivning, støtte, pædagogisk træning eller ledsagelse, og kan ydes uafhængig af boform.\nVed bevilling af § 85 og i bevillingsperioden skal der løbende tages højde for eventuelle andre indsatser, som den enkelte borger kan have behov for med henblik på at forebygge over/underkompensation af støtten.\nHvis det vurderes, at borgeren ikke har de fornødne ressourcer i forhold til § 85 - herunder at borgeren ikke kan være aktivt deltagende i forhold til § 85 støtten - skal der efter retssikkerhedsloven altid foretages en samlet vurdering af, hvilken støtte der kan tildeles ud fra den sociale lovgivning.\nPræsentation af indsatserne efter § 85\nKalundborg Kommune kan bevillige ni indsatser efter Lov om Social Service § 85, som er beskrevet i nedenstående kvalitetsstandarder:\nPlanlægning af egen økonomi samt forståelse af offentlige breve/kommunikation\nSamfundsliv, kommunikation og mobilitet.\nBeskæftigelse, uddannelse og aktiviteter\nSamfundsliv og mobilitet\nStøtte og træning i at skabe og fastholde netværk\nSocialt liv, kommunikation og mobilitet\nStøtte og træning i at opretholde/modtage behandlingstilbud\nSundhed og mobilitet\nStøtte og træning i oprydning, rengøring og tøjvask\nPraktiske opgaver i hjemmet og mobilitet\nStøtte og træning i indkøb og madlavning\nStøtte og træning i at varetage personlig hygiejne\nEgenomsorg og mobilitet\nSocialt liv (opbygning af socialt netværk)\nAlle eller hovedparten af temaerne\nNetværkstilbud eller lignende\nSocialpædagogisk støtte kan gives som et gruppeforløb og/eller individuelt forløb. Forud for en bevilling skal der altid foretages en faglig vurdering af, om støtten skal ydes som gruppeforløb, individuelt forløb eller som en kombination af disse. Denne vurdering tager udgangspunkt i borgerens behov og opfyldelse af fastsatte mål, og vil altid blive foretaget i samarbejde med leverandøren af § 85-støtte. Gruppeforløb kan også iværksættes som en udslusning af en indsats. Gruppeforløb vil ofte være relevant, når borgeren har behov for at opbygge et socialt netværk og/eller har behov for støtte til at fungere samfundsmæssigt. Endelig kan et gruppeforløb medføre, at den enkelte på sigt får et netværk, som kan give tryghed og støtte.\nPlanlægning af egen økonomi og forståelse af offentlige breve/kommunikation\nPlanlægning af egen økonomi og forståelse af offentlige breve/kommunikation.\n(VUM-temaer: Samfundsliv, kommunikation\nbidrage til at udvikle eller bevare borgerens funktionsevne, så borgeren kan leve et liv på egne præmisser inden for gældende ramme.\nstyrke borgerens funktionsmuligheder eller kompensere for nedsat funktionsevne.\nbidrage til, at borgeren får forståelse for økonomisk planlægning samt kan læse og handle på modtaget post.\nbidrage til selvhjælp på det praktiske og personlige plan.\nLov om Social Service § 85 (socialpædagogisk støtte).\nKalundborg Kommune foretager altid en individuel konkret vurdering af, om borgeren er omfattet målgruppen. Den overordnede målgruppe er borgere fra det fyldte 18. år, som har betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nDen primære målgruppe er borgere med moderate problemer (2) og svære problemer (3) i et eller flere relevante temaer: Samfundsliv, kommunikation og mobilitet. Derudover kan støtten også undtagelsesvis bevilliges til borgere med fuldstændige problemer (4) i førnævnte temaer.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelige problemer med planlægning af egen økonomi og/eller forståelse af offentlige breve/kommunikation.\nSocialpædagogisk støtte er primært målrettet borgere med moderate problemer (C) eller svære problemer (D).\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (A) eller lette problemer (B) i den samlede vurdering. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nBorgere med fuldstændige problemer (E) vil typisk ligge uden for målgruppen grundet et lavt funktionsniveau, og vil derfor ikke kunne drage nytte af støtten.\nStøtte til økonomihåndtering fx betalingsservice, etablere budgetkonto, budgetlægning, administrere egen økonomi samt etablere afdragsordninger.\nStøtte til betaling af regninger og økonomiske ansøgninger.\nStøtte til at gennemgå post og handle på det.\nStøtteperson ved møder med offentlige instanser.\nLedsagelse til pengeinstitut og offentlige myndigheder.\nPraktisk støtte i kontakten til myndigheder og økonomi i forbindelse med flytning.\nStøtte til at anvende Nem-Id og borger.dk.\nOmfanget er altid baseret på en individuel vurdering. Kalundborg Kommune visiterer som udgangspunkt til egne tilbud. Det er en forudsætning, at borgerens behov og indsatsformål imødekommes.\nVed tildeling af støtten og vurdering af støttens omfang vil der altid blive taget højde for andre indsatser, som kan supplere socialpædagogisk støtte. Det kan være dagtilbud, ledsagerordning, personlig pleje, uddannelsestilbud m.v.\nEfter Lov om social service § 148, stk. 2 vil indsatsen løbende blive evalueret og tilpasset borgerens behov, for at sikre at støtten fortsat opfylder sit formål. Som udgangspunkt vil en indsats blive afsluttet, når indsatsformålet er nået. En indsats kan også blive afsluttet eller ændret, hvis borgerens behov ændrer sig, eller hvis det viser sig, at støtten ikke medfører den ønskede udvikling/vedligeholdelse af færdigheder.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider 45 dage, vil du som borger skriftligt blive orienteret om dette samt oplyst om, hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\n§ 141 handleplan tilbydes ved bevilling af en indsats.\nKommunalbestyrelsen den 26.06.2019.\nBeskæftigelse, uddannelse og aktiviteter.\n(VUM-temaer: Samfundsliv og mobilitet)\nbidrage til at udvikle borgerens sociale kompetencer med henblik på at starte og opretholde netværk samt fastholde tilknytning til uddannelse, beskæftigelse, beskyttet beskæftigelse og aktivitets- og samværstilbud.\nDen primære målgruppe er borgere med moderate problemer (2) og svære problemer (3) i et eller flere relevante temaer: Samfundsliv og mobilitet. Derudover kan støtten også undtagelsesvis bevilliges til borgere med fuldstændige problemer (4) i førnævnte temaer.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelige problemer i forhold til beskæftigelse, uddannelse og aktiviteter.\nBorgere med fuldstændige problemer (E) vil typisk ligge uden for målgruppen grundet et lavt funktionsniveau og vil derfor ikke kunne drage nytte af støtten.\nMotivering til opstart og opretholdelse af beskæftigelse.\nMotivering til brug, opstart og opretholdelse af aktiviteter med henblik på at isolation brydes.\nMotivering til opstart og opretholdelse af uddannelse.\nEfter Lov om social service § 148, stk. 2 vil indsatsen løbende blive evalueret og tilpasset borgerens behov, for at sikre at støtten fortsat opfylder sit formål. Som udgangspunkt vil en indsats blive afsluttet, når indsatsformålet er nået. En indsats kan også blive afsluttet eller ændret, hvis borgerens behov ændrer sig, eller hvis det viser sig at støtten ikke medfører den ønskede udvikling/vedligeholdelse af færdigheder.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider de 45 dage, vil du som borger skriftligt blive orienteret om dette samt oplyst om, hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\nStøtte til optræning i at skabe og fastholde netværk.\n(VUM-temaer: Socialt liv, kommunikation og mobilitet)\nbidrage til at udvikle borgerens sociale kompetencer med henblik på at skabe og opretholde netværk.\nsigte på støtte til selvhjælp på det praktiske og personlige plan.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM-temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelige problemer med at skabe og fastholde netværk.\nStøtte til at genoprette, etablere og bevare sociale relationer i privatlivet med henblik på at undgå isolation.\nStøtte til at genoprette, etablere og bevare kontakt til familie og øvrige netværk.\nMotivere til at bruge eller opretholde dag/fritidstilbud, hvor ledsagelse kan indgå som en del af støtten.\nStøtte til at kommunikere og indgå i samvær med andre.\nEfter Lov om Social Service § 148, stk. 2 vil indsatsen løbende blive evalueret og tilpasset borgerens behov, for at sikre, at støtten fortsat opfylder sit formål. Som udgangspunkt vil en indsats blive afsluttet, når indsatsformålet er nået. En indsats kan også blive afsluttet eller ændret, hvis borgerens behov ændrer sig, eller hvis det viser sig, at støtten ikke medfører den ønskede udvikling/vedligeholdelse af færdigheder.\nStøtte og træning i indkøb og madlavning.\n(VUM-temaer: Praktiske opgaver i hjemmet og mobilitet)\nbidrage til, at borgeren optræner og/eller vedligeholder et funktionsniveau til at klare egne indkøb samt udvikle madlavningsfærdigheder.\nKalundborg Kommune foretager altid en individuel, konkret vurdering af, om borgeren er omfattet målgruppen. Den overordnede målgruppe er borgere fra det fyldte 18. år, som har betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM-temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelige problemer med indkøb og madlavning.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (A) eller lette problemer (B) i den samlede vurdering. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. Borgere med fuldstændige problemer (E) vil typisk ligge uden for målgruppen grundet et lavt funktionsniveau og vil derfor ikke kunne drage nytte af støtten.\nVejledning i og planlægning af indkøb dagligvarer samt større indkøb som fx boliginventar.\nLedsagelse kan indgå som en del af støtten.\nPlanlægning og tilberedning af mad samt oprydning.\nbidrage til, at borgeren udvikler færdigheder til selv at vedligeholde boligen med henblik på at klare sig i egen bolig.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM-temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelige problemer i forhold til oprydning, rengøring og tøjvask.\nMotivering til/planlægning af oprydning, opvask, rengøring og tøjvask med henblik på at bevare boligen.\nStrukturere vedligeholdelsen af bolig, så borgeren kan varetage mest muligt selvstændigt.\nStøtten kan også ydes i forbindelse med ind - og udflytning.\nEfter Lov om social service § 148, stk. 2 vil indsatsen løbende blive evalueret og tilpasset borgerens behov for at sikre at støtten fortsat opfylder sit formål. Som udgangspunkt vil en indsats blive afsluttet, når indsatsformålet er nået. En indsats kan også blive afsluttet eller ændret, hvis borgerens behov ændrer sig, eller hvis det viser sig, at støtten ikke medfører den ønskede udvikling/vedligeholdelse af færdigheder.\nStøtte og træning i at varetage personlig hygiejne.\n(VUM-temaer: Egenomsorg og mobilitet)\nmedvirke til at udvikle eller bevare borgerens funktionsevne, så borgeren kan leve et liv på egne præmisser inden for gældende ramme.\nbidrage til, at borgeren optræner og/eller vedligeholder et funktionsniveau til at varetage egen hygiejne.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM-temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelige problemer med at varetage personlig hygiejne.\nMotivering og vejledning til fx tandbørstning, vask/bad.\nMotivering/vejledning til klipning, barbering og relevant påklædning.\n(VUM-temaer: Alle/hovedparten af VUM temaer).\nunderstøtte at borgeren fastholder/opbygger sociale relationer\nbidrage til at udvikle og/eller bevare borgerens funktionsevne, så borgeren kan indgå i sociale fællesskaber.\nunderstøtte borgeren i at mestre at fastholde sit netværk\nbidrage til at borgeren kan mestre at indgå i samspil og kontakt med andre\nforebygge ikke selvvalgt isolation\nBorgere med et omfattende behov for socialpædagogisk støtte kan tildeles § 85-støtte i netværkstilbud eller lign.\nIntroduktion til sociale fællesskaber, herunder væresteder og/eller interessegrupper.\nOmfanget er altid baseret på en individuel vurdering.\nVed tildeling af støtten og vurdering af støttens omfang vil der altid blive taget højde for andre indsatser, som kan supplere socialpædagogisk støtte; herunder mentorordning og støtte efter Lov om social service § 83.\nDet kan være dagtilbud, ledsagerordning, personlig pleje, uddannelsestilbud m.v.\nKalundborg Kommune visiterer som udgangspunkt til egne tilbud. Det er en forudsætning, at borgerens behov og indsatsformål imødekommes.\nNetværkstilbud eller lign.\nsikre en boligmæssig ramme, som bidrager til at skabe tryghed og socialt fællesskab.\nbidrage til at udvikle og/eller bevare borgerens funktionsevne, så borgeren kan leve et liv på egne præmisser.\nIndholdet dækker over en bred vifte af støtteindsatser:\nPraktiske opgaver i hjemmet herunder indkøb og madlavning, planlægning af egen økonomi, forståelse af offentlig kommunikation, skabe og fastholde netværk, varetagelse af personlig hygiejne samt opretholde og modtage behandlingstilbud.\nStøtte til netværkstilbud eller lign. bevilliges kun til borgere med omfattende behov for støtte, hvilket afspejles i udmålingen.\nKvalitetsstandard §95 - BPA\nFormålet med at beskrive og informere om kvalitetsstandarder er at give borgere et overordnet indtryk af indhold, omfang og udførelse af de ydelser, som Kalundborg Kommune tilbyder. Kvalitetsstandarden er dermed en beskrivelse af det serviceniveau, der politisk er vedtaget i kommunen, og som supplerer lovgivningen på området.\nFormålet med BPA-ordningen er at skabe grundlag for fleksible ordninger, som tager udgangspunkt i borgerens medbestemmelse. Ordningen kan tilpasses borgerens ønsker og behov, så borgeren kan få mulighed for at leve et almindeligt liv, som andre ikke-handicappede, både i og uden for hjemmet.\nFormålet med BPA-ordningen er at skabe en helhedsorienteret, fleksibel og sammenhængende ordning, som tager udgangspunkt i borgerens medbestemmelse. Det beror på en individuel og konkret vurdering, om de opgaver, som borgeren ønsker hjælp til, kan imødekommes. Ydelsen er en praksisgørelse af kompensationsprincippet, hvilket betyder, at en borger, der har en betydelig og varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, i videst mulig omfang får kompensation for følgerne af den nedsatte funktionsevne. Kompensationsprincippet vedrører kun de ekstra udgifter, der skyldes den nedsatte funktionsevne, og ikke de udgifter, som borgeren i alle tilfælde ville have haft.\nGrundlaget for denne kvalitetsstandard er:\nLov nr. 549 af 17. juni 2008\nLov nr. 388 af 25. maj 2009\nBekendtgørelse om udmåling af tilskud til borgerstyret personlig assistance\nBekendtgørelse nr. 567 af 19. juni 2009\nBekendtgørelse nr. 1009 af 28. oktober 2009.\nVejledning nr. 94 af 10. november 2009\nPersonkreds for Servicelovens § 95, stk. 1:\nHvis kommunalbestyrelsen ikke har mulighed for at udføre den hjælp, som borgeren har behov for, kan kommunalbestyrelsen i stedet udbetale et tilskud til hjælp, som den pågældende antager, jf. § 95, stk.1.\nHjælpen kan være midlertidig eller varig. Det er en undtagelsesbestemmelse, der kun kan anvendes i særlige tilfælde, f.eks. hvor samarbejdet mellem borgeren og leverandøren i væsentlig grad er vanskelig.\nBorgeren har ikke en ret til at vælge denne ordning.\nPersonkreds for Servicelovens § 95, stk. 2:\nEn person med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har behov for personlig hjælp og pleje og for støtte til løsning af nødvendige praktiske opgaver i hjemmet i mere end 20 timer ugentligt, har ret til at få udbetalt et kontant tilskud til hjælp, som den pågældende selv antager, jf. § 95, stk. 2. Betingelsen er, at borgeren er i stand til at varetage de opgaver, der er forbundet med at modtage hjælpen i denne form. For denne gruppe borgere er der tale om en ret til at vælge kontant tilskud frem for hjemmehjælp af en kommunal eller privat leverandør.\nBestemmelsen er rettet mod borgere, der ikke har et så omfattende og sammensat hjælpebehov, som forudsættes efter Servicelovens § 96, og hvor der er tale om ydelser, der ligger inden for rammerne af Servicelovens §§ 83 og 84. Der kan f.eks. være tale om et omfattende behov for personlig og praktisk hjælp, men hvor behovet for ledsagelse er begrænset og kan dækkes gennem en ledsageordning efter Servicelovens § 97.\nPersonkreds for Servicelovens § 95, stk. 3:\nKommunalbestyrelsen kan desuden i særlige tilfælde vælge at udbetale tilskuddet til en nærtstående person, som passer pågældende borger efter Servicelovens\n§ 95, stk. 3. bestemmelsen er rettet mod de situationer, hvor kommunalbestyrelsen skønner, at borgeren ikke selv vil være i stand til at fungere hverken som arbejdsgiver eller arbejdsleder for hjælperne. I denne situation kan kommunalbestyrelsen vælge at yde det kontante tilskud til en nærtstående, som kan og vil påtage sig at varetage denne opgave.\nDet er en forudsætning, at både borgeren og den nærtstående ønsker, at den nærtstående udfører opgaven. Tilskuddet ydes til den nærtstående. Som nærtstående anses normalt ægtefælle, samlever, forældre, søskende eller andre, som har et nært forhold til den pågældende borger.\nDet er en forudsætning, at kommunen, efter en nøje vurdering af den pågældendes situation, herunder vurdering af borgerens mulighed for selvstændig livsførelse, boligforhold, netværksressourcer mv., finder det hensigtsmæssigt, at det er den nærtstående, der varetager denne opgave.\nDet er en betingelse for tilskud til ansættelse af hjælpere, at borgeren er i stand til at fungere som arbejdsleder for hjælperne, medmindre tilskuddet er overført til en nærtstående person efter § 95, stk. 3.\nDet er desuden en betingelse, at tilskudsmodtageren kan fungere som arbejdsgiver for hjælperne, medmindre den pågældende indgår aftale med en nærtstående, en forening eller en privat virksomhed om, at tilskuddet overføres til den nærtstående, foreningen eller den private virksomhed, der herefter er arbejdsgiver for hjælperne.\nArbejdsgiverbeføjelserne i forhold til hjælperne vedrørende spørgsmål om ansættelse og afskedigelse af hjælpere varetages i så fald af den nærtstående, foreningen eller den private virksomhed i samråd med den pågældende borger.\nBPA-ydelsen udmåles som et kontant tilskud og kan tildeles borgere, som i høj grad er afhængige af andres hjælp, og som kan befinde sig i hjælpeløse situationer uden den givne hjælp. Der er ikke fastsat begrænsninger for, hvilke former for funktionsnedsættelser, der kan være omfattet af hjælp efter Servicelovens § 95. Det vil altid bero på en konkret og individuel vurdering, om borgeren er omfattet af målgruppen og opfylder betingelserne for at modtage hjælp. Kun borgere over 18 år kan komme i betragtning til ydelsen.\nOpbygning af ordningen\nBorgeren har følgende valgmuligheder i forhold til BPA-ordningen:\nBorgeren har selv ansvaret for hele BPA-ordningen, herunder også lønudbetaling. Der overføres hver måned et tilskud fra Kalundborg Kommune til brug for lønudbetaling. Tilskuddet overføres direkte til borgeren.\nBorgeren er selv arbejdsgiver, men overlader lønadministrationen til Kalundborg Kommune.\nBorgeren er selv arbejdsgiver, men overlader lønadministrationen til privat firma/forening.\nBorgeren overgiver sit arbejdsgiveransvar til en nærtstående, der overlader lønadministrationen til Kalundborg Kommune.\nBorgeren overgiver sit arbejdsgiveransvar til en nærtstående, der overlader lønadministrationen til en privat virksomhed/forening.\nBorgeren overgiver sit arbejdsgiveransvar til nærtstående, privat virksomhed/forening, der varetager hele arbejdsgiveropgaven.\nBorgeren overdrager arbejdsleder- og arbejdsgiveransvaret til en nærtstående, der overlader lønadministrationen til Kalundborg Kommune (jf. § 95, stk. 3).\nBorgeren overdrager arbejdslederansvaret til en nærtstående, der overgiver arbejdsgiveropgaven til privat virksomhed/forening (jf. § 95, stk. 3).\nBorgeren overdrager både arbejdsleder- og arbejdsgiveransvaret til en nærtstående, der varetager hele arbejdsgiveropgaven (jf. § 95, stk. 3).\nHvis Kalundborg Kommune vælges som lønadministrator, tilråder kommunen, at borgeren anvender ansættelseskontrakter jf. skabelon udarbejdet af Kalundborg Kommune. Ligeledes skal de retningslinjer for administration af ordningen, som Kalundborg Kommune har fastlagt i ”Brugerhåndbog for BPA-ordninger efter Servicelovens §§ 95 og 96”, følges.\nKompetencekrav til hjælpere\nBorgeren vurderer og vælger selv hjælpere med de rette kvalifikationer. Hjælperne skal være fyldt 18 år.\nSom hovedregel er hjælpere ikke-faglært personale. Det er således alene, når Kalundborg Kommune vurderer, at borgeren har behov for uddannede hjælpere, at der skal tages højde herfor i udmålingen af tilskud til dækning af løn.\nNår en borger ansøger om ordningen, aftaler Kalundborg Kommune et hjemmebesøg, hvor indholdet og krav til ordningen (BPA-håndbogen) gennemgås med borgeren. Såfremt borger fortsat ønsker at ansøge om ordningen, udarbejder sagsbehandleren en funktionsvurdering på borgeren.\nEn funktionsvurdering belyser borgerens funktionsniveau ved varetagelse af egne sædvanlige dagligdags behov. Voksenspecialenheden kan have brug for at indhente lægelige oplysninger, der angiver borgerens kliniske diagnose og dennes betydning for borgerens fysiske og psykiske funktionsniveau. Hvis der er tvivl om borgerens psykiske funktionsniveau og dermed borgerens evne til at varetage arbejdslederfunktionen, kan det være nødvendigt for myndigheden at stille krav om neuropsykologisk undersøgelse eller psykiatrisk vurdering. Dette kan i enkelte tilfælde indbefatte korterevarende indlæggelse.\nHjælpen kan dække hele døgnet. Det er dog udgangspunktet, at omfanget af hjælpen vurderes som et led i den samlede vurdering jf. punktet vedrørende visitationspraksis. Hjælpen sammensættes ud fra borgerens konkrete individuelle behov med timer til henholdsvis personlig pleje, praktisk hjælp og ledsagelse til aktiviteter uden for hjemmet.\nDet er muligt at kombinere hjælpen efter § 95 med hjælp efter §§ 83 og 84. Hjælp efter § 83 vil være oplagt, hvis borgeren kun har brug for hjælp en enkelt gang i løbet af natten. Det vil ligeledes vurderes, hvorvidt borgerens behov for hjælp om natten kan dækkes ved et kaldeanlæg.\nVed den konkrete individuelle og helhedsorienterede vurdering udmåles hjælp med udgangspunkt i aktivitetsniveauet for ikke-handicappede i samme alder og livssituation. Det drejer sig om det behov for hjælp, der ligger ud over borgerens hovedbeskæftigelse. Hovedbeskæftigelse er enten erhvervsarbejde eller uddannelse. I de tilfælde hvor borgeren har brug for personlig hjælper i forbindelse med erhverv eller uddannelse (bevilling af hjælp fra kommunens jobcenter), kan de samme hjælpere anvendes både af jobcenteret og af Voksenspecialenheden. I disse tilfælde laves der en fordeling af bevillingen mellem jobcenter og Voksenspecialenheden.\nNår den samlede vurdering af borgerens berettigelse til BPA ordning er afsluttet, underretter myndigheden borger ved fremsendelse af afgørelse med bevillingsudmåling. I forbindelse med sagsbehandlingen skal myndigheden tilbyde at udarbejde en kommunal handleplan efter Lov om Social Service § 141. Inden endelig beslutning træffes, sendes indstilling til afgørelse i partshøring hos borgeren.\nEventuelle yderligere oplysninger fra borgeren vurderes, inden den endelige afgørelse fremsendes til borger.\nYdelsens omfang tilrettelægges efter en nøje individuel vurdering, der tager udgangspunkt i, hvad borgeren selv kan klare, samt hvad eventuelle øvrige husstandsmedlemmer kan klare. I vurderingen tages der stilling til, hvilke funktioner handicaphjælperne skal dække, i hvor mange timer og på hvilke tidspunkter af døgnet. Der kan udmåles færre timer end døgnhjælp.\nI forbindelse med bevilling af en BPA-ordning udmåler Kalundborg Kommune et timetal til ansættelse af handicaphjælpere og fastsætter på den baggrund det samlede økonomiske tilskud til ordningen. Timetallet fastlægges på baggrund af en samtale med borgeren. Der kan udmåles timer til pleje, praktisk hjælp, aktiviteter og overvågning.\nBorgeren udvælger og ansætter selv sine handicaphjælpere på baggrund af det timetal, der er udmålt. Kalundborg Kommune vurderer, at opgaverne inden for BPA-ordningen som udgangspunkt kan udføres af ikke-faglært personale med den nødvendige oplæring. Dog kan det i enkelte tilfælde være nødvendigt at ansætte hjælpere med særlige faglige kvalifikationer for at løse opgaven.\nSåfremt arbejdsgiveransvaret er overladt til en privat virksomhed/forening udmåles et tilskud til særlige opgaver forbundet med at være arbejdsgiver, herunder:\nAnsættelses- og afskedigelsesprocedurer ift. hjælpere\nOplæring af vejledning af borgeren med BPA-ordningen\nHvis borgeren selv varetager lønadministration, dækkes nødvendige omkostninger forbundet hermed efter regning. Kalundborg Kommune udmåler efter en individuel vurdering et tilskud til dækning af andre direkte og indirekte omkostninger, der er forbundet med at ansætte hjælpere i og uden for hjemmet.\nKalundborg Kommune yder efter en konkret vurdering tilskud til dækning af ekstra omkostninger forbundet med afholdelse af ferie i op til to uger (fordelt på højst to ferieperioder).\nDet sker ud fra en vurdering af, om særlige forhold, herunder begrænset adgang til arbejdsredskaber på feriestedet, kan medføre, at personlig og praktisk hjælp tager længere tid end normalt. I særlige tilfælde kan det også være nødvendigt at yde tilskud til to hjælpere samtidig under ferieophold, fx til forflytning, ligesom der efter en konkret vurdering i særlige tilfælde kan dækkes andre udgifter ved kortvarige ferieophold.\nUdgangspunktet er, at borgeren kan benytte den hjælp, de i forvejen er bevilliget. Nogle borgere kan i uvante omgivelser have behov for mere støtte end sædvanligt, eller det kan være nødvendigt med to hjælpere, og derfor skal der altid ske en individuel vurdering af behovet i forbindelse med ferieophold.\nEn § 95-ordning kan ikke tages med til udlandet.\nDer kan efter en konkret og individuel vurdering ydes ekstra hjælpertimer, hvis borgeren har overnatning uden for hjemmet. Her kan maksimalt bevilliges 3 weekender pr. år.\nOversigt over gældende udmålingsgrundlag i Kalundborg Kommune\nDe nedenstående sektioner beskriver, hvordan tilskuddet sammensættes i Kalundborg Kommune, herunder hvor mange timer der udmåles til forskellige lovpligtige elementer i tilskuddet.\nTilskud til løn til ansættelse af hjælpere:\nDet skal ved udregningen af tilskuddet til løn til ansættelse af hjælpere sikres, at tilskuddet er rummeligt nok til, at hjælperne kan tilbydes en løn, der indeholder:\nTids- og stedbestemte tillæg\nFunktions- og kvalifikationstillæg mv.\nFeriepenge, ATP og andre lovpligtige bidrag\nKalundborg Kommune har valgt at tage udgangspunkt i den kommunale overenskomst for ufaglært social- og sundhedspersonale indgået mellem Kommunernes Landsforening (KL) og Fag og Arbejde (FOA).\nHvis rådgiver ved bevillingen vurderer, at der er behov for hjælpere med særlige kvalifikationer, kan tilskuddet forhøjes, så der er mulighed for at ansætte faglærte.\nAktuelle satser kan ses i bilag til Kalundborg Kommunes brugerhåndbog for BPA-brugere eller på Kalundborg Kommunes hjemmeside.\nHjælperrelaterede udgifter (direkte og indirekte omkostninger ved at søge og have hjælpere):\nDer ydes et grundbeløb på 800 kr. pr. måned. Derudover er der mulighed for både at hæve eller sænke beløbet på baggrund af en individuel konkret vurdering.\nKurser til hjælperne:\nKursusudgifter: Betales efter regning. Udgangspunktet er 1500 kr. pr. år pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge/1924 pr. år)\nEkstra timer til afløsning, mens hjælper er på kursus: 19 timer pr. år pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge/1924 pr. år)\nServiceniveauet svarer til, hvad forsikringen koster ved HGF. Ønskes dyrere forsikring, betaler bruger selv differencen.\nTid til udarbejdelse og vedligeholdelse af APV: 3 timer pr. år pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge / 1924 pr. år.)\nHjælpemidler og instruktion i brugen af dem bevilliges og stilles som udgangspunkt til rådighed af Kalundborg Kommune jf. niveauet servicedeklarationen for hjælpemidler. Ønskes der dyrere hjælpemiddel, betaler bruger selv differencen. Opstår der særlige behov, f.eks. i forbindelse med APV eller pålæg fra Arbejdstilsynet, er der mulighed for at få udgifterne dækket jf. en individuel konkret vurdering.\nDen obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse:\nBetales efter regning og indregnes ikke i det årlige grundbeløb på 1500 kr. pr. fuldtidsstilling til kurser.\nPersonalemøder:1 time pr. måned pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge / 1924 pr. år)\nMU-samtaler: Den årlige medarbejderudviklingssamtale afholdes indenfor arbejdstiden. Der kan kun i helt særlige tilfælde bevilges timer til MU-samtaler.\nHvis der er behov for meget kortvarigt og forud fastlagt hjælp i aften- eller nattetimerne, kan der udmåles rådighedstimer i den mellemliggende tid, hvis det vurderes at være hensigtsmæssigt og nødvendigt i forhold til at give en sammenhængende hjælp.\nTilskud til arbejdsgiverrolle (ekskl. lønadministration):\n8 kr. pr. bevilliget time.\nTilskud til lønadministration:\n1643 kr. pr. hjælper pr. år\nSåfremt modtager stadig er berettiget til ordningen, skal der yderligere foretages en vurdering af berettigelsen til hjælpens omfang. Der kan være ændringer i modtagerens daglige liv, der ændrer de forhold, som den oprindelige hjælp er udmålt efter. Såfremt det er tilfældet, vurderes de nye forhold, og hjælpen udmåles herefter. Hvis der sker ændringer i bevillingens omfang, skal det fremgå af en revideret handleplan, der skal foretages indstilling til visitationsudvalget, og der skal træffes ny afgørelse.\nHerunder de hovedområder der er genstand for revurderingen:\nOm borgeren stadig opfylder betingelserne for ordningen.\nOm borgeren fortsat selv kan administrere sin ordning, herunder bl.a., om borgeren kan dokumentere at have fulgt retningslinjerne for arbejdsleder- og arbejdsgiveransvaret.\nOm borgeren har brugt tilskuddet til de bevilligede formål.\nOm borgeren har brug for råd og vejledning.\nOm der er sket ændringer i behovet, der har betydning for udmålingen, dvs. om der skal reguleres i den udmålte hjælp fremadrettet.\nRådighedstimer kan udmåles; dog kun i helt særlige tilfælde.\nSåfremt ansøgeren ikke opfylder det massive og sammensatte behov for hjælp, der kræves for berettigelse til hjælp efter § 96, men har et hjælpebehov der overstiger 20 timers personlig pleje og praktisk hjælp om ugen, er ansøgeren berettiget til hjælp efter Lov om Social Service § 95.\nVed en konkret individuel vurdering kan det alternative tilbud i denne situation være et botilbud.\nMerudgifter til håndsrækninger kan bevilliges efter lov om social service § 100.\nBetingelser for at modtage ydelsen\nDet er en betingelse for at få tilkendt en BPA-ordning, at borgeren/den nærtstående er i stand til at fungere som arbejdsleder for hjælperne. At være arbejdsleder betyder, at borgeren skal være i stand til at fungere som daglig leder for de ansatte og kunne tilrettelægge hjælpen hensigtsmæssigt og forsvarligt.\nArbejdslederrollen indeholder bl.a.:\nUdarbejdelse af jobbeskrivelser og jobopslag/annoncer (evt. i samarbejde med arbejdsgiveren).\nRekruttering og udvælgelse af hjælpere, herunder vikarer (evt. i samarbejde ned arbejdsgiveren).\nVaretagelse af ansættelsessamtaler.\nVaretagelse af oplæring og daglig instruktion af hjælperne.\nVaretagelse af arbejdsplanlægningen sammen med og for hjælperne.\nAfholdelse af personalemøder og medarbejderudviklingssamtaler.\nSikring af et godt psykisk arbejdsmiljø.\nOpgaven som arbejdsgiver kan varetages af borgeren eller overdrages til en privat virksomhed/forening eller en nærtstående.\nRollen som arbejdsgiver indebærer ansvaret for at administrere ydelsen og de praktiske og juridiske opgaver, der er forbundet med at modtage et kontant tilskud til BPA. Det indebærer bl.a.:\nOprettelse af personalesager.\nUdbetaling af løn – hvis borgeren ikke tager imod Kalundborg Kommunes tilbud om at varetage denne opgave.\nIndberette skat, køb af lovpligtige forsikringer, indbetaling til ferie, barselsfond, ATP m.v.\nOvergives arbejdsgiveransvaret til en forening eller et firma vil arbejdsgiveransvaret endvidere indeholde:\nStøtte, rådgivning og vejledning af borgeren med en BPA-ordning\nVejledning og ansvar\nKommunens vejledningsforpligtigelse omfatter:\nVejledning om arbejdsleder- og arbejdsgiveropgaverne.\nI forbindelse med igangsætning af BPA-ordningen skal kommunen, med mindre arbejdsgiveransvaret er overdraget til nærtstående, forening eller privat virksomhed, være borgeren behjælpelig med de praktiske ting, så som annoncering, ansættelsesforhold mv. Dette omfatter alene en vejledningsforpligtigelse. Det forudsættes, at borgeren selv er i stand til at foretage de praktiske funktioner i forbindelse med annoncering, ansættelsesforhold mv.\nKommunen skal sikre vejledning om, at en hjælper ikke må være under 18 år.\nKommunen skal sikre, at borgeren er vejledt om at sætte sig ind i og rette sig efter alle nødvendige forhold omkring det at være arbejdsleder og evt. arbejdsgiver.\nKommunen kan alene bidrage med rådgivning og vejledning om de praktiske forhold, da der med BPA-ordningen er tale om et privat ansættelsesforhold mellem borger og hjælper.\nDen enkelte borger skal ved opstart af en BPA-ordning med sin underskrift anerkende udmålingen af bevillingen samt bekræfte, at vedkommende har sat sig ind i retningslinjerne.\nSåfremt borgeren har ansvaret som arbejdsgiver og arbejdsleder, indbefatter det fuldt ud ansvaret for de ansatte hjælpere. Det vil sige ansvar for ansættelse, afskedigelse, lønindberetning, forsikringspligt og tilrettelæggelse af arbejdet. Under tilrettelæggelse af arbejdet er borgeren forpligtet til at:\nIndsende månedlige arbejdsrapporter/lønindberetninger for hver af sine hjælpere.\nAt sikre at indberetningen ligger inden for det bevilligede timetal.\nAt arbejdsforholdene er forsvarlige.\nAt arbejdsmiljøforholdene vurderes ved gennemgang af arbejdsstedet og udarbejdelse af arbejdspladsvurdering (APV).\nAt arbejdsskader undgås ved, at de nødvendige hjælpemidler anvendes.\nAt hjælperne får den nødvendige oplæring og instruktion i at udføre arbejdet uden risiko, f.eks. gennem forflytningsteknik og brug af hjælpemidler.\nAt eventuelle arbejdsulykker anmeldes\nSåfremt borgeren alene varetager ansvaret som arbejdsleder, er borgeren forpligtet over for de ansatte hjælperne på følgende områder:\nFungere som daglig leder for hjælperne.\nAnsvarlig for oplæring og daglig instruktion af hjælpere.\nUdarbejdelse af vagtplan og afløsningsberedskab under sygdom og ferie\nPraktisk organisering: opholdsfaciliteter, pauser og spisning.\nMedarbejdersamtaler, personalemøder og konflikthåndtering.\nAnsvarlig for at hjælperne får den rette information om ansættelsesforholdene.\nKommunen har ingen forpligtelser i forhold til handicaphjælpernes ansættelsesforhold. Borgeren er forpligtet til at købe lovpligtige forsikringer og overholde gældende arbejdsmiljølovgivning. Kalundborg Kommune afholder udgiften hertil.\nSagsbehandler i Voksenspecialenheden foretager minimum én årlig opfølgning på BPA-ordningen for at sikre, at der er overensstemmelse med bevilling og behov for hjælp. Ved nystartede ordninger gennemføres tilsyn allerede efter tre måneder.\nSagsbehandleren foretager to slags opfølgninger:\nRevurdering/opfølgning i henhold til Servicelovens § 148, stk. 2:\nEn årlig opfølgning i forhold til selve bevillingen for at sikre, at der er overensstemmelse mellem bevilling og behov for hjælp.\nRetssikkerhedslovens § 16:\nDer foretages et årligt individuelt tilsyn af sagsbehandleren for at sikre, at BPA-ordningen fungerer hensigtsmæssigt, herunder for at sikre at arbejdsmiljølovgivningen overholdes.\nOpfølgning på ordningernes økonomi, når borgeren selv administrerer sin ordning, samt når anden part varetager lønudbetaling:\nDer skal aflægges regnskab til Kalundborg Kommune én gang årligt.\nLøn- og administrationsomkostninger som skal udregnes hver for sig.\nRegnskabet skal tydeligt vise antallet af udmålte og forbrugte timer.\nRegnskabet skal indeholde dokumentation på udbetalt godtgørelse i henhold til vikardækning, kurser, møder, aktiviteter og andre ekstra omkostninger.\nHerudover skal der månedligt indsendes dokumentation til Kalundborg Kommune over forbrugte timer og andre udgifter, som Kalundborg Kommune har dækket efter regning (vikardækning, kurser mv.).\nArbejdslederen skal attestere det månedlige forbrug, hvis arbejdsgiveransvaret er overdraget til eksternt firma eller forening.\nNår Kalundborg Kommune varetager lønadministrationen, indsendes der månedligt timeindberetningslister som dokumentation for timeforbrug og evt. sygdom blandt hjælperkorpset.\nYderligere indhold i opfølgningen og tilsynet:\nVed opfølgningen og tilsynet vurderer rådgiveren yderligere:\nHvorvidt borgeren får den hjælp og støtte, der er påkrævet (ændringer i borgerens helbredssituation, ændringer i aktivitetsniveau, ændringer i hjælp fra husstanden mv.)\nBorgerens (eller den nærtståendes) evne til at varetage arbejdslederansvaret (herunder afholdelse af MUS og personalemøder, fastlæggelse af vagtplaner, daglig instruktion i arbejdet, evt. konflikter med hjælperne, flow i hjælperansættelser, vikarforbrug, ferieplanlægning mv.)\nBorgerens evne til evt. at varetage arbejdsgiveransvaret (herunder korrekte ansættelseskontrakter, forsikringer, timeopgørelser, indberetning af sygdom, udarbejdelse af årligt regnskab mv.)\nBorgerens ramme tilpasses på baggrund af eventuelt nye forhold.\nServicelovens § 100, merudgifter:\nBorgere, som har en BPA-ordning, har adgang til at søge om dækning af nødvendige merudgifter i forhold til deres handicap/sygdom.\nBistands- eller plejetillæg jf. pensionslovgivningen:\nHvis borgeren ved bevilling af BPA-ordning har et af de ovennævnte tillæg, vurderes det, i hvor høj grad tillægget kan bibeholdes eller delvist indgå i finansiering af BPA-ordning, således at der ikke forekommer dobbeltkompensation af ydelser.\nDet er ikke en hindring, at personer, der modtager tilskud til BPA-ordning, samtidig modtager hjælp efter § 85 - eksempelvis til optræning i de opgaver, der er forbundet med at have en BPA-ordning.\nServicelovens § 83:\nHvis borgeren ønsker, at dele af fx den personlige pleje varetages af hjemmeplejen, vil der blive foretaget en vurdering, og den nødvendige hjælp vil herefter blive iværksat.\nServicelovens § 97, ledsagerordning:\nDer kan ydes ledsagelse til borgere, der er bevilliget en BPA-ordning efter Servicelovens § 95.\nAfløsning og aflastning § 84:\nKalundborg Kommune skal tilbyde afløsning og aflastning til ægtefæller, forældre eller andre nære pårørende, der passer en person med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.\nSåfremt der søges afløsning/aflastning af ægtefælle eller nære pårørende til en borger med en BPA-ordning, reduceres der i tilskud til BPA for den tid, hvor borgeren er på aflastningsopholdet.\nLov om kompensation til handicappede i arbejde:\nDer kan efter Servicelovens § 95 ikke gives støtte til arbejdsfunktioner. Det behov skal dækkes efter Lov om kompensation til handicappede i arbejde.\nHar borgeren behov for personlig eller praktisk hjælp, mens den pågældende er på arbejde, er det omfattet af § 95.\nLov om specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser:\nI forhold til personer under uddannelse skal den hjælp, borgeren har brug for at kunne deltage i undervisningen, dækkes efter SU-styrelsens regler.\nUdarbejdelse og opfølgning\nKvalitetsstandarden er vedtaget 2015.\nVed revision af standarden skal Handicaprådet høres.\nKvalitetsstandard §96 - BPA\nFormålet med at beskrive og informere om kvalitetsstandarder er at give borgere et overordnet indtryk af indhold, omfang og udførelse af de ydelser, som Kalundborg Kommune tilbyder. Kvalitetsstandarden er dermed en beskrivelse af det serviceniveau, der politisk er vedtaget i kommunen og som supplerer lovgivningen på området.\nFormålet med BPA-ordningen er at skabe grundlag for fleksible ordninger, som tager udgangspunkt i borgerens medbestemmelse. Ordningen kan tilpasses borgerens ønsker og behov, så borgeren kan få mulighed for at leve et almindeligt liv, som andre ikke-handicappede, både i og uden for hjemmet. Formålet med BPA-ordningen er at skabe en helhedsorienteret, fleksibel og sammenhængende ordning, som tager udgangspunkt i borgerens medbestemmelse. Det beror på en individuel og konkret vurdering, om de opgaver, som borgeren ønsker hjælp til, kan imødekommes. Ydelsen er en praksisgørelse af kompensationsprincippet, hvilket betyder, at en borger, der har en betydelig og varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, i videst mulig omfang får kompensation for følgerne af den nedsatte funktionsevne. Kompensationsprincippet vedrører kun de ekstra udgifter, der skyldes den nedsatte funktionsevne, og ikke de udgifter, som borgeren i alle tilfælde ville have haft.\nPersonkreds for Servicelovens § 96, stk. 1:\nBorgere med en betydelig og varig nedsat fysisk og/eller psykisk funktionsevne med et massivt og sammensat hjælpebehov. Hjælpebehovet ligger ud over, hvad der normalt kan ydes som personlig og praktisk hjælp og/eller ud over det behov for ledsagelse, der kan imødekommes efter Servicelovens §§ 83-85 og § 97.\nPersonkreds for Servicelovens § 96, stk. 2:\nTilskud til en BPA-ordning er under forudsætning af, at borgeren kan fungere som både arbejdsleder og arbejdsgiver. Arbejdsgiveransvaret kan borgeren vælge at overdrage til en nærtstående, en forening eller en privat virksomhed.\nPersonkreds for Servicelovens § 96, stk. 3:\nKommunalbestyrelsen kan tilbyde borgerstyret personlig assistance til borgere, der ikke er omfattet af personkredsen efter stk. 1, hvis kommunalbestyrelsen vurderer, at dette er den bedste mulighed for at sikre en helhedsorienteret og sammenhængende hjælp for borgeren. Kalundborg Kommune anvender ikke denne bestemmelse.\nFor at kunne modtage hjælp efter denne bestemmelse er der i loven fastlagt følgende betingelser:\nBorgeren kan have behov for overvågning og/eller ledsagelse\nOvervågning defineres ved respirationshjælp, fejlsynkning samt håndsrækninger, som forebygger eller forhindrer borgeren i at komme i en hjælpeløs eller livstruende situation.\nBPA-ydelsen udmåles som et kontant tilskud og kan tildeles borgere, som i høj grad er afhængige af andres hjælp, og som kan befinde sig i hjælpeløse situationer uden den givne hjælp. Der er ikke fastsat begrænsninger for, hvilke former for funktionsnedsættelser, der kan være omfattet af hjælp efter Servicelovens § 96. Det vil altid bero på en konkret og individuel vurdering, om borgeren er omfattet af målgruppen og opfylder betingelserne for at modtage hjælp.\nKun borgere over 18 år kan komme i betragtning til ydelsen.\nBorgeren overgiver sit arbejdsgiveransvar til nærtstående, privat virksomhed eller forening, der varetager hele arbejdsgiveropgaven.\nHvis Kalundborg Kommune vælges som lønadministrator, bør borgeren anvende ansættelseskontrakter udarbejdet af Kalundborg Kommune. Ligeledes skal de retningslinjer for administration af ordningen, som Kalundborg Kommune har fastlagt i ”Brugerhåndbog for BPA-ordninger efter Servicelovens §§ 95 og 96”, følges.\nKompetencekrav til hjælpere:\nBorgeren vurderer og vælger selv hjælpere med de rette kvalifikationer. Hjælperne skal være fyldt 18 år. Som hovedregel er hjælpere ikke-faglært personale. Det er således alene, når Kalundborg Kommune vurderer, at borgeren har behov for uddannede hjælpere, at der skal tages højde herfor i udmålingen af tilskud til dækning af løn.\nDet skal vurderes, hvorvidt en borger er omfattet personkredsen til en BPA-ordning. Når borger ansøger om ordningen aftaler Kalundborg Kommune et hjemmebesøg, hvor indholdet og krav til ordningen (BPA håndbogen) gennemgås med borgeren. Såfremt borger fortsat ønsker at ansøge om ordningen, udarbejder sagsbehandleren en funktionsvurdering på borgeren.\nEn funktionsvurdering belyser borgerens funktionsniveau ved varetagelse af egne sædvanlige dagligdags behov. Voksenspecialenheden kan ved behov herfor have brug for at indhente lægelige oplysninger, der angiver borgerens kliniske diagnose og dennes betydning for borgerens fysiske og psykiske funktionsniveau. Hvis der er tvivl om borgerens psykiske funktionsniveau og dermed borgerens evne til at varetage arbejdslederfunktionen, kan det være nødvendigt for myndigheden at stille krav om neuropsykologisk undersøgelse eller psykiatrisk vurdering. Dette kan i enkelte tilfælde indbefatte korterevarende indlæggelse.\nHjælpen kan dække hele døgnet. Udgangspunktet er dog, at omfanget af hjælpen vurderes som et led i den samlede vurdering, jf. punktet vedrørende visitationspraksis. Hjælpen sammensættes ud fra borgerens konkrete individuelle behov med timer til henholdsvis personlig pleje, praktisk hjælp og ledsagelse til aktiviteter uden for hjemmet.\nDet er muligt at kombinere hjælpen efter § 96 med hjælp efter §§ 83 og 84. Hjælp efter § 83 vil være oplagt, hvis borgeren kun har brug for hjælp en enkelt gang i løbet af natten. Det vil ligeledes vurderes, hvorvidt borgerens behov for hjælp om natten kan dækkes ved et kaldeanlæg.\nVed den konkrete individuelle og helhedsorienterede vurdering udmåles hjælp med udgangspunkt i aktivitetsniveauet for ikke handicappede i samme alder og livssituation. Det drejer sig om det behov for hjælp, der ligger ud over borgerens hovedbeskæftigelse. Hovedbeskæftigelse er enten erhvervsarbejde eller uddannelse. I de tilfælde hvor borgeren har brug for personlig hjælper i forbindelse med erhverv eller uddannelse (bevilling af hjælp fra kommunens jobcenter), kan de samme hjælpere anvendes både af jobcenteret og af Voksenspecialenheden. I disse tilfælde laves der en fordeling af bevillingen mellem jobcenter og Voksenspecialenheden.\nI forbindelse med en bevilling af en BPA-ordning udmåler Kalundborg Kommune et timetal til ansættelse af handicaphjælpere og fastsætter på den baggrund det samlede økonomiske tilskud til ordningen. Timetallet fastlægges på baggrund af en samtale med borgeren.\nAlle ansøgninger om BPA-ordninger i Kalundborg Kommune skal vurderes af visitationsudvalget i Voksenspecialenheden.\nBorgerens sagsbehandler i Voksenspecialenheden giver borgeren råd og vejledning i forbindelse med opstart af ordningen og udleverer Kalundborg Kommunes brugerhåndbog om BPA-ordningen.\nSåfremt arbejdsgiveransvaret er overladt til en privat virksomhed eller forening, udmåles et tilskud til særlige opgaver forbundet med det at være arbejdsgiver, herunder:\nAnsættelses- og afskedigelsesprocedurer i forhold til hjælpere\nOplæring og vejledning af borgeren\nHvis borgeren selv varetager lønadministration, dækkes nødvendige omkostninger forbundet hermed efter regning.\nKalundborg Kommune udmåler efter en individuel vurdering et tilskud til dækning af andre direkte og indirekte omkostninger, som er forbundet med at ansætte hjælpere i og uden for hjemmet.\nVed kortvarige ferieophold (ferieophold op til 14 døgn) i udlandet kan der i særlige tilfælde efter en konkret vurdering ydes tilskud til dækning af de ekstra omkostninger, der er forbundet med opholdet.\nHjælpers rejse- og opholdsudgifter, ekstra omkostninger til transport, diæter m.v. dækkes som udgangspunkt ikke af Kalundborg Kommune.\nDer henvises til bekendtgørelse nr. 1296 af 15. december 2009 vedrørende ydelser under midlertidige ophold i udlandet §§ 3 og 4.\nOversigt over gældende udmålingsgrundlag i Kalundborg Kommune:\nDe nedenstående sektioner beskriver, hvordan tilskuddet sammensættes i Kalundborg Kommune; herunder hvor mange timer der udmåles til forskellige lovpligtige elementer i tilskuddet.\nHvis rådgiver ved bevillingen vurderer, at der er behov for hjælpere med særlige kvalifikationer, kan tilskuddet forhøjes, så der er mulighed for at ansætte faglærte hjælpere.\nBetales efter regning. Udgangspunktet er 1500 kr. pr. år pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge/1924 pr. år)\nEkstra timer til afløsning mens hjælper er på kursus:\n19 timer pr. år pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge/1924 pr. år)\nTid til udarbejdelse og vedligeholdelse af APV:\n3 timer pr. år pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge / 1924 pr. år.)\nHjælpemidler og instruktion i brugen af dem bevilliges og stilles som udgangspunkt til rådighed af Kalundborg Kommune jf. servicedeklarationen for hjælpemidler. Ønskes der dyrere hjælpemidler, betaler bruger selv differencen. Opstår der særlige behov, f.eks. i forbindelse med APV eller pålæg fra Arbejdstilsynet, er der mulighed for at få udgifterne dækket jf. en individuel konkret vurdering.\nPersonalemøder: 1 time pr. måned pr. fuldtidsstilling (37 timer pr. uge / 1924 pr. år)\nDen årlige medarbejderudviklingssamtale afholdes indenfor arbejdstiden. Der kan kun i helt særlige tilfælde bevilliges timer til MU-samtaler.\n8 kr. pr. bevilliget time\nSåfremt modtager stadig er berettiget til ordningen, skal der yderligere foretages en vurdering af berettigelsen til hjælpens omfang. Det kan være ændringer i modtagerens daglige liv, der ændrer de forhold, som den oprindelige hjælp er udmålt efter. Såfremt det er tilfældet, vurderes de nye forhold, og hjælpen udmåles herefter. Hvis der sker ændringer i bevillingens omfang, skal det fremgå af en revideret handleplan, der skal foretages indstilling til visitationsudvalget, og der skal træffes ny afgørelse.\nOm borgeren stadig opfylder betingelserne for ordningen\nRådighedstimer kan udmåles; dog kun i helt særlige tilfælde og typisk ikke om natten. Ved en konkret individuel vurdering kan det alternative tilbud i denne situation være et botilbud. Det er muligt at kombinere hjælpen efter § 96 med hjælp efter §§ 83 og 84. Hjælp efter § 83 vil være oplagt, hvis borgeren kun har brug for hjælp en enkelt gang i løbet af natten. Det vil ligeledes vurderes, hvorvidt borgerens behov for hjælp om natten kan dækkes ved et kaldeanlæg. Merudgifter til håndsrækninger kan bevilliges efter lov om social service § 100.\nDet er en betingelse for at få tilkendt en BPA-ordning, at borgeren er i stand til at fungere som arbejdsleder for hjælperne. At være arbejdsleder betyder, at borgeren skal være i stand til at fungere som daglig leder for de ansatte og dermed kan tilrettelægge hjælpen hensigtsmæssigt og forsvarligt.\nUdarbejdelse af jobbeskrivelser og jobopslag/annoncer (evt. i samarbejde med arbejdsgiveren)\nRekruttering og udvælgelse af hjælpere, herunder vikarer (evt. i samarbejde ned arbejdsgiveren)\nVaretagelse af ansættelsessamtaler\nVaretagelse af oplæring og daglig instruktion af hjælperne\nVaretagelse af arbejdsplanlægningen sammen med og for hjælperne\nAfholdelse af personalemøder og medarbejderudviklingssamtaler\nSikring af et godt psykisk arbejdsmiljø\nArbejdslederrollen kan ikke overgives til anden part.\nRollen som arbejdsgiver indebærer ansvaret for at administrere ydelsen og de praktiske og juridiske opgaver, der er forbundet med at modtage et kontant tilskud til BPA.\nUdarbejdelse af ansættelsesbeviser til hjælpere\nOprettelse af personalesager\nUdbetaling af løn – hvis borgeren ikke tager imod Kalundborg Kommunes tilbud om at varetage denne opgave\nAt gennemføre nødvendige arbejdsmiljøforanstaltninger\nOvergives arbejdsgiveransvaret til en forening eller et firma, vil arbejdsgiveransvaret endvidere indeholde:\nKommunens vejledningsforpligtigelse omfatter følgende:\nDen enkelte borger skal ved opstart af en BPA-ordning med sin underskrift anerkende udmålingen af bevillingen, samt bekræfte at vedkommende har sat sig ind i retningslinjerne.\nSåfremt borgeren har ansvaret som arbejdsgiver og arbejdsleder, indbefatter det fuldt ud ansvaret for de ansatte hjælpere. Det vil sige ansvaret for ansættelse, afskedigelse, lønindberetning, forsikringspligt og tilrettelæggelse af arbejdet. Under tilrettelæggelse af arbejdet er borgeren forpligtet til:\nAt indsende månedlige arbejdsrapporter/lønindberetninger for hver hjælper\nAt sikre at indberetningen ligger inden for det bevilligede timetal\nAt arbejdsforholdene er forsvarlige\nAt arbejdsmiljøforholdene vurderes ved gennemgang af arbejdsstedet og udarbejdelse af arbejdspladsvurdering (APV)\nAt arbejdsskader undgås ved, at de nødvendige hjælpemidler anvendes\nAt hjælperne får den nødvendige oplæring og instruktion i at udføre arbejdet uden risiko, f.eks. gennem forflytningsteknik og brug af hjælpemidler\nSåfremt borgeren alene varetager ansvaret som arbejdsleder, er borgeren forpligtet over for de ansatte hjælpere på følgende områder:\nFungere som daglig leder for hjælperne\nAnsvarlig for oplæring og daglig instruktion af hjælpere\nSagsbehandler i Voksenspecialenheden foretager minimum én årlig opfølgning på BPA-ordningen for at sikre, at der er overensstemmelse mellem bevilling og behov for hjælp. Ved nystartede ordninger gennemføres tilsyn allerede efter tre måneder.\nLøn- og administrationsomkostninger som skal udregnes hver for sig\nRegnskabet skal tydeligt vise antallet af udmålte og forbrugte timer\nVed opfølgningen og tilsynet vurderer sagsbehandleren yderligere:\nBorgerens (eller den nærtståendes) evne til at varetage arbejdslederansvaret (herunder afholdelse af MU-samtaler og personalemøder, fastlæggelse af vagtplaner, daglig instruktion i arbejdet, evt. konflikter med hjælperne, flow i hjælperansættelser, vikarforbrug, ferieplanlægning mv.)\nBorgerens evne til at varetage arbejdsgiveransvaret (herunder korrekte ansættelseskontrakter, forsikringer, timeopgørelser, indberetning af sygdom, udarbejdelse af årligt regnskab mv.)\nBistands- eller plejetillæg jvf. pensionslovgivningen:\nSåfremt der søges afløsning/aflastning af ægtefælle eller nære pårørende til en borger med en BPA-ordning, reduceres der i tilskud til BPA-ordningen for den tid, hvor borgeren er på aflastningsopholdet.\nDer kan efter Servicelovens § 96 ikke gives støtte til arbejdsfunktioner. Det behov skal dækkes efter Lov om kompensation til handicappede i arbejde.\nHar borgeren behov for personlig eller praktisk hjælp, mens den pågældende er på arbejde, er det omfattet af § 96.\nI forhold til personer under uddannelse skal den hjælp, som borgeren har brug for i forhold til at kunne deltage i undervisningen, dækkes efter SU-styrelsens regler.\nVed revision af kvalitetsstandarden skal Handicaprådet høres.\nKvalitetsstandard §97 - Ledsagerordning\nKvalitetsstandard for Ledsagerordning § 97.\nFormålet med ledsagerordningen er at give personer med nedsat funktionsevne mulighed for selvstændighed, valgfrihed og ansvar for egen tilværelse.\nLov om social service § 97 (Ledsagerordning).\nLedsagelse visiteres til borgere mellem 18 og 67 år, der ikke kan færdes alene uden for hjemmet på grund af varig og betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.\nLedsagerordningen bevilliges til borgere\nsom kan give udtryk for ønske om individuel ledsagelse (ikke nødvendigvis verbalt);\nsom er bevidste om indholdet i aktiviteten;\nsom efterspørger individuel ledsagelse uden pædagogisk indhold.\nDet kan være borgere\nmed svære bevægelseshandicap;\nder er blinde eller stærkt svagtseende;\nder er ude af stand til at færdes på egen hånd.\nBorgere, der er visiteret 15 timers ledsagelse om måneden ved det fyldte 67. år, bevarer denne ret efter det fyldte 67. år.\nLedsagelse til borgere med sindslidelse beror på en konkret individuel vurdering af, om sindslidelsen medfører nedsat psykisk funktionsevne, samt hvorvidt de øvrige kriterier for bevilling kan opfyldes. Herunder om der er behov for socialpædagogisk ledsagelse.\nOrdningen omfatter ikke borgere der er omfattet af BPA § 96.\nTimerne bevilliges som et fast timeantal. Som udgangspunkt tildeles ledsagerordning ikke til borgere med ingen problemer (0) eller lettere problemer (1) i et eller flere relevante VUM-temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have behov for en ledsager til at være bindeled til omgivelserne.\nAktiviteter som indgår i indsatsen:\nBorgeren kan få ledsagelse til de aktiviteter, som vedkommende ønske fx:\nBiograf- og teaterture\nBesøg på festivaler\nFritidsaktiviteter; herunder sport\nAktiviteter som ikke indgår i indsatsen:\nLedsageren som besøgsven\nPraktisk bistand i hjemmet, fx rengøring\nAktiviteter som ikke overholder arbejdstidsbestemmelser eller arbejdsmiljøloven\nLedsagelse til lægeordineret behandling\nAktiviteter som ledsager ikke vil medvirke til af etiske og moralske årsager\nDer kan maksimalt ydes ledsagelse i 15 timer om måneden.\nDer er mulighed for at opspare timer, som kan benyttes samlet i en pulje. Bo & Aktivitet er ansvarlig for at føre regnskab. Der kan maximalt opspares 90 timer inden for en 6 måneders periode. Ikke-forbrugte timer bortfalder.\nSom borger kan man enten selv vælge eller udpege sin ledsager. Ansættelsen foretages af Bo & Aktivitet, Kalundborg Kommune.\nLedsageren skal være fyldt 18 år. Der kan som udgangspunkt ikke ske ansættelse af en ledsager med meget nær tilknytning til den borger, der er berettiget til ledsagelse, da ledsageordningen skal dække ledsagelse, der ligger ud over den ledsagelse, som en ægtefælle eller andre med nær tilknytning til borger ellers yder. Med nær tilknytning menes ægtefælle/samlever, forældre, børn og søskende. Vurdering af nær tilknytning vil bero på en konkret individuel vurdering i det enkelte tilfælde.\nHvad koster indsatsen for modtageren?\nIndsatsen er gratis for borgere, men:\nBorgeren skal betale egne udgifter i forbindelse med ledsagelsen.\nBorgeren skal desuden betale for ledsagerens udgifter, fx. biografbillet, entré el.lign.\nPå baggrund af sandsynliggjorte udgifter kan borgeren søge dækning af ledsagerens udgifter i forbindelse med ledsagelsen. Gældende satser findes på www.kalundborg.dk\nBeløbet udbetales en gang årligt efter ansøgning fra borgeren.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider de 21 dage, vil du skriftligt blive orienteret om dette, samt oplyst om hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\nVed iværksættelse af en ledsagerordning, vil ansættelse af ledsager ske ved henvendelse til Kalundborg Kommune/Bo & Aktivitet.\nKvalitetsstandard §98 - Kontaktperson til døvblinde\nKvalitetsstandard for kontaktperson til døvblinde § 98\nDer er to formål med kontaktperson til døvblinde:\nAt give den døvblinde borger mulighed for den nødvendige hjælp der kan være med til at bryde isolation.\nAt bidrage til at den døvblinde borger kan leve så normalt et liv som muligt.\nLov om social service § 98 (kontaktperson til døvblinde)\nBekendtgørelse nr. 108, § 1, stk. 2, nr. 5, og § 1, stk. 5 (om indsatser efter Lov om social service under midlertidige ophold i udlandet)\nDen overordnede målgruppe er borgere fra det fyldte 18. år, som er funktionelt døvblinde.\nKontaktpersonen besøger den døvblinde i hjemmet og er dennes bindeled til omgivelserne. Kontaktpersonen kan løse en række opgaver:\nLedsagelse til indkøb, besøg, møder, kurser og andre aktiviteter\nBehjælpelig med kontakt til læge/hospital og andre offentlige myndigheder\nAlmindelig praktisk støtte i hjemmet og personlig pleje hører ikke med til de funktioner, som kontaktpersonen skal udføre.\nUdmåling af kontaktpersontimer\nDen ansvarlige sagsbehandler foretager altid en grundig udredning af den enkelte borgers støttebehov.\nDen støtte, som ydes af en kontaktperson for døvblinde, er subsidiær til andre støtteformer. Derudover skal hjælpemidler, både bevægelses- og kommunikationshjælpermidler, være afprøvet i det omfang, det er relevant og muligt.\nI udmålingen af antal timer tager sagsbehandleren hensyn til hele borgerens livssituation, herunder:\nBorgerens aktivitetsniveau og -behov\nSamlivsforhold og familieforhold\nBehov for ledsagelse, kommunikation og information\nBehov for særlig formidling, fx synstolkning og haptiske signaler (følbare tegn)\nBorgerens arbejds- eller uddannelsesforhold\nTimerne bevilliges som et fast antal timer. Som udgangspunkt tildeles kontaktpersontimer ikke til borgerne med ingen problemer (0) eller lettere problemer (1) i et eller flere relevante VUM-temaer. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have behov for en kontaktperson til at besøge dem i hjemmet og til at være bindeled til omgivelserne.\nOmfanget er altid baseret på en individuel beregning, og ud fra gældende lovgivning på området.\nVisitation og ansættelse\nBorgere, der ønsker at ansøge om en kontaktperson til døvblinde, kan kontakte Voksenspecialenheden.\nKalundborg Kommune ansætter kontaktpersonen, men borgeren kan medvirke til at finde og godkende pågældende. Det er altid et krav. at personen, som bliver ansat, kan kommunikere med døvblinde. Hvis samarbejdet med kontaktpersonen ikke fungerer, kan borgeren uden begrundelse få en anden kontaktperson.\nHvis en kontaktperson har et kursusbehov i forhold til at varetage sin funktion som kontaktperson, er Kalundborg Kommune forpligtet til at dække de nødvendige udgifter hertil; herunder dækning af transportudgifter til billigste offentlige transportmiddel til og fra kursussted. Det vil primært være kurser inden for det kommunikative felt.\nI den forbindelse foretager den ansvarlige sagsbehandler en vurdering af kontaktpersonens kursusbehov i forhold til at varetage sin funktion som kontaktperson. Vurderingen tager derfor højde for kontaktpersonens anciennitet, viden på området samt hvorvidt kontaktpersonen har ansættelse i andre kommuner.\nKalundborg Kommune bevilliger op til 30 timer om året til nye kontaktpersoner, som ikke har erfaring på området.\nKalundborg Kommune bevilliger op til 15 timer om året til kontaktpersoner, som har erfaring på området.\nDet er Kalundborg Kommune, som aflønner kontaktpersonen. Kalundborg Kommune har ikke indgået overenskomst og er ikke forpligtet til dette, men har valgt at aflønne kontaktpersoner med udgangspunkt i FOA’s overenskomst på løntrin 11.\nBorgeren skal dække egne udgifter til transport og deltagelse i aktiviteter. Borgeren betaler også kontaktpersonens nødvendige udgifter til fx møder eller kurser udover udgifter til deltagerbetaling. Ligeledes afholder borgeren kontaktpersonens ekstra udgifter til fx café, restaurant mv. Det skyldes, at kontaktpersonens funktion er at ledsage den døvblinde til fx caféen eller restauranten. Hvis kontaktpersonen ønsker at indtage mad eller drikkelse på caféen, skal udgiften dækkes af kontaktpersonen selv eller borgeren.\nVed iværksættelse af en kontaktperson til døvblinde, vil ansættelse af ledsager ske ved Kalundborg Kommune / Bo & Aktivitet.\nKvalitetsstandard §99 - Støtte- og kontaktperson\nKvalitetsstandard for Støtte - og kontaktperson § 99\nAt opsøge og skabe kontakt med de mest socialt udsatte og isolerede borgere, som ikke selv magter at kontakte de etablerede tilbud.\nAt styrke borgerens mulighed for at opnå og bevare kontakt til omverdenen ud fra borgerens egne ønsker og behov, og dermed gøre borgeren i stand til at benytte samfundets muligheder og allerede etablerede tilbud.\nBorgerens kontakt til omverdenen skal sikres inden for minimum et af fire områder:\n1. Personlige relationer: Kontakt til familie/venner, besøg af familie/venner, afklaring af familiære relationer, gør brug af egen bolig, mv.\n2. Sundhedsområdet: Egen læge, tandlæge, sundhedscenter, hospital, psykiatrien, alkohol-/stofmisbrugsbehandling, mv.\n3. Socialområdet: Personlig hjælp, beskyttet beskæftigelse, aktivitetstilbud, botilbud, frivillige støtte- og kontaktpersoner, bostøtte, sagsbehandler, netværkstilbud, mv.\n4. Privatområdet: Forenings-/menighedsliv, kulturel aktivitet, dagligvareindkøb, aktivitet i frivilligt regi, privatøkonomi, mv.\nTilbuddet er til personer med sindslidelser, til personer med et stof- eller alkoholmisbrug samt til personer med særlige sociale problemer. Sidstnævnte persongruppe er endvidere defineret ved, at de ikke har egen bolig eller ikke kan opholde sig i egen bolig (det vil sige hjemløse) på grund af psykiske, sociale, økonomiske årsager mv. Det er ikke et kriterium, at sindslidende har en egentlig psykiatrisk diagnose.\nOrdningen er til de mest socialt udsatte, der ikke gør brug af eller kan gøre brug af de allerede eksisterende tilbud.\nBorgeren har ret til at være anonym, og der er tale om en visitationsfri ordning. Borgerens funktionsniveau efter voksenudredningsmetoden er derfor ukendt.\nKalundborg Kommune har en forpligtelse til at opsøge og skabe kontakt til personkredsen for § 99 og have et tilbud til denne. Når der er skabt kontakt og tillid er støtte- og kontaktpersonens opgave at bygge bro til omverdenen, eksempelvis til de kommunale myndigheder og sundhedsvæsenet.\nTilbuddet gives i dialog med borgeren og udføres på borgerens præmisser.\nDer vil ofte være en sammenhæng mellem støtte- og kontaktpersonordningen og socialpædagogisk støtte efter Lov om social service § 85, men der er tale om to forskellige indsatser. Støtte- og kontaktpersonordningen er en midlertidig ordning, som kan gøre borgeren motiveret til at indgå i et mere fast forløb for at forbedre sine funktioner, få mere struktur i hverdagen og lignende. Og dette kan føre til, at det efterfølgende bliver relevant at indstille borgeren til støtte efter til Lov om social service § 85.\nStøtte- og kontaktpersonen kan yde støtte til en række funktioner, der kan forbedre borgerens livssituation og styrke social og personlig mestring.\nDer kan ikke fastsættes tidsmæssige rammer for, hvor lang tid det tager at etablere en kontakt, og hvornår støtte- og kontaktforholdet kan afsluttes. Det skal løbende vurderes, om borgeren kan modtage et almindeligt tilbud.\nAfslutning af forløb:\nNår borgeren selv ønsker det.\nNår isolationen er brudt, og der er etableret kontakt til omverdenen på min. et af de fire nævnte områder i formålsbeskrivelsen.\nSom udgangspunkt reageres der på henvendelser samme dag, som de modtages, og ellers senest inden for to arbejdsdage.\nFolder om støtte- og kontaktpersonordninger.\nIndsatsen leveres af Misbrug og Socialpsykiatri:\nKontaktperson: Anne-Mette Rosenberg\nKvalitetsstandard §100 - Merudgifter\nKvalitetsstandard for merudgifter efter § 100\nFormålet er at yde dækning af nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse, med henblik på at borgere med en nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne får mulighed for at leve et almindeligt liv.\nLov om social service § 100, stk. 4.\nBekendtgørelse nr. 988 af 17 august 2017 om nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse.\nVejledning nr. 10280 af 14/12/2017\nKalundborg Kommune foretager altid en konkret individuel målgruppevurdering. Den overordnede målgruppe for merudgifter er borgere fra det fyldte 18. år til folkepensionsalderen, samt borgere som har opsat udbetalingen af deres folkepension.\nDen ansvarlige sagsbehandler har altid brug for relevante lægelige dokumenter for at vurdere om borgeren tilhører målgruppen. Derudover anvender sagsbehandleren voksenudredningsmetoden (VUM). Undtaget er de sager, som vedrører cøliaki.\nSagsbehandler tager ikke højde for borgerens specifikke VUM-score. Det skyldes, at dækning af nødvendige merudgifter kan bevilliges til borgere, uanset om de har en lav eller høj VUM-score. VUM anvendes derimod til at vurdere, om borgeren opfylder tre væsentlige målgruppekriterier:\nBorgeren har en varig nedsat psykisk eller fysisk funktionsevne.\nDen varigt nedsatte funktionsevne har indgribende konsekvenser for borgeren.\nDen varigt nedsatte funktionsevne medfører, at der oftest må sættes ind med ikke uvæsentlige hjælpeforanstaltninger.\nPersoner, der er tilkendt førtidspension inden den 1.1.2003, er ikke omfattet af målgruppen, medmindre de har fået bevilliget tilskud efter § 95 og § 96 efter Lov om social service.\nBehovet for merudgiften skal være sandsynliggjort, f.eks. i form af statuserklæring fra egen læge og lignende eller i form af dokumentation for bevilling af hjælpeforanstaltninger.\nIndholdet i indsatsen er økonomisk kompensation til dækning af nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse for borgere med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.\nFølgende betingelser skal være opfyldt, inden en borger kan få bevilliget dækning af merudgifter:\nMerudgiften er nødvendig.\nMerudgiften er en konsekvens af den nedsatte funktionsevne.\nMerudgiften er et led i den daglige livsførelse. Det betyder, at merudgiften skal udspringe af borgeren private liv – og ikke af behandling, uddannelse eller arbejde.\nMerudgifter efter Lov om social service § 100 er altid subsidiær til andre indsatser.\nGenerelt om udmåling af merudgifter\nMerudgiftsindsatsen fastsættes ud fra Socialministeriets retningslinjer og takster. Kalundborg Kommune tager altid udgangspunkt i borgerens sandsynliggjorte og nødvendige merudgifter. Indsatsen er enten en kontant ydelse eller en naturalieydelse. Ydelsen er skattefri og uafhængig af modtagerens indkomst og formue.\nTilskuddet udgør et standardbeløb på 1.000 kr. pr. måned, hvis de sandsynliggjorte merudgifter er i intervallet 534 kr. - 1.500 kr. om måneden, og et standardbeløb på 2.000 kr. pr. måned, hvis de sandsynliggjorte merudgifter er i intervallet 1.501 kr.-2.500 kr. om måneden. Kan borgeren dokumentere merudgifter på over 2.500 kr. pr. måned, ydes tilskuddet med et beløb svarende til de faktiske merudgifter.\n2. Sandsynliggjorte merudgifter fra 556 kr. til 1.561 kr. om måneden: 1.053 kr.\n3. Sandsynliggjorte merudgifter fra 1.562 kr. til 2.601 kr. om måneden 2.102 kr.\n4. Dokumenterede merudgifter fra 2.602 kr. om måneden: Fuld dækning af faktiske udgifter.\nDette betyder, at der er indført standardbeløb, når de sandsynliggjorte merudgifter ligger inden for intervallet 556 kr. til 2.602 kr.\nHvis borgeren kan dokumentere merudgifter på over 2.602 kr. pr. måned, vil borgeren få sine faktiske merudgifter dækket fuldt ud. I dette tilfælde er det alle merudgifterne, der skal dokumenteres, ikke blot de merudgifter, der er på over 2.602 kr.\nBevillingen er gyldig fra den 1. i måneden efter ansøgningstidspunktet uanset sagsbehandlingstiden.\nI udmålingen af merudgifter tages altid højde for, om dele af opgaven kan løses af en eventuel ægtefælle/samlever eller børn.\nSom hovedregel medregnes alle udgifter i en månedlig udbetaling. Men der kan altid forekomme uforudsigelige udgifter, fx boligindskud, flytteudgifter og bilreparationer. Hvis der er særlige behov for at dække engangsudgifter, kan der ydes en enkeltstående udbetaling uden regulering i det månedlige tilskud. Engangsudgifter skal altid søges, inden udgiften er afholdt.\nVed dækning af engangsudgifter tages der forbehold for om udgifterne kan dækkes af det beløb, som udbetales pr. måned der eventuelt er større end borgers sandsynliggjorte udgifter.\nBorger har sandsynliggjorte merudgifter om måneden på 800 kr. på den baggrund udbetales månedlig standartbeløb på 1000 kr., hvorved der er 200 kr. om måneden, der kan være med til at dække engangsudgifter.\nHvis en borger ønsker at søge om økonomisk kompensation til dækning af engangsudgifter, er det en forudsætning, at borgeren i forvejen er berettiget til den løbende merudgiftsindsats efter Lov om social service § 100.\nEr borgeren tilkendt bistands- eller plejetillæg, gælder der særlige regler ved udmålingen af merudgifter efter Lov om social service § 100.\nBistands- eller plejebehov skal som udgangspunkt dækkes af pensionslovens regler. Den ansvarlige sagsbehandler vil i hvert tilfælde derfor foretage en konkret individuel vurdering af, hvor stor en del af bistands- eller plejetillægget skal indgå i udmålingen af merudgifter. Det skal gøres for at sikre, at det samme behov ikke bliver dækket to gange.\nOversigt over merudgifter\nMerudgifter kan f.eks. være\nHvad kan ikke indgå i hjælpen?\nDer kan ikke ydes merudgiftsindsats til:\negenbetaling efter andre bestemmelser i den sociale lovgivning;\ndriftsudgifter til hjælpemidler bevilget efter servicelovens § § 112-114;\nUdgifter til kontingenter til foreninger;\nUdgifter, som borgere i almindelighed har.\nDen ansvarlige sagsbehandler laver en opfølgning på indsatsen en gang årligt.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider de 60 dage, vil du skriftligt blive orienteret om dette, samt oplyst om hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\nSkriftlig afgørelse og klagevejledning\nKvalitetsstandard §102 - Tilskud til behandling\nFormålet med behandlingen er at undgå tab af, bevare eller forbedre borgerens fysiske, psykiske eller sociale funktioner.\nSocialministeriets vejledning nr. 94 af 5/12-2006 - kap 17\nSocialministeriets vejledning nr. 95 af 5/12-2006 - kap 17 som ændret v. nr. 71 af 10-12-2007.\nKalundborg Kommune foretager altid en konkret, individuel vurdering af, om borgeren er omfattet af målgruppen.\nDen overordnede målgruppe er borgere fra det fyldte 18. år med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. Målgruppen er primært borgere med så alvorlige funktionsnedsættelser eller sociale problemer, at det kræver en særlig indsats eller en særlig indretning af behandlingstilbuddet at gennemføre behandlingen.\nTilbud af behandlingsmæssig karakter bevilliges dermed udelukkende til borgere med behov for behandling af en ganske særlig karakter, som ikke kan opnås gennem de behandlingstilbud, der tilbydes efter anden lovgivning, eller hvis det sædvanlige behandlingssystem ikke kan antages at være egnet til at behandle borgeren. Det er dermed en betingelse, at tilbuddene inden for det sædvanlige behandlingssystem skal være udtømte, inden Kalundborg Kommune vurderer, om der skal bevilges tilbud efter Lov om social service § 102.\nIndsatsen kan bevilliges uafhængigt af boform, dvs. både til borgere i eget hjem, og borgere der har ophold i botilbud efter Lov om social service §§ 107-110. Derudover kan indsatsen også bevilliges til borgere, som bor i en bolig, der er omfattet af Friplejeloven.\nSom udgangspunkt bevilliger Kalundborg Kommune kun tilbud af behandlingsmæssig karakter, hvis det ydes som led i den samlede indsats. Det betyder, at borgeren, udover tilbud af behandlingsmæssig karakter, skal modtage støtte eller hjælp på anden vis. Det kan enten være i form af socialpædagogisk støtte efter Lov om social service § 85, beskyttet beskæftigelse efter Lov om social service § 103, aktivitets- og samværstilbud efter Lov om social service § 104, eller ophold i fx botilbud efter Lov om social service §§ 107-110.\nSom udgangspunkt er målgruppen typisk borgere med moderate problemer (2), svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i størstedelen af VUM-temaerne. Borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i hovedparten af VUM-temaerne er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen.\nTilbud af behandlingsmæssig karakter er primært for borgere med moderate problemer (C), svære problemer (D) eller fuldstændige problemer (E).\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (A) eller lette problemer (B) i den samlede vurdering. Det skyldes, at disse borgere ikke vurderes til at have betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nTilbud af behandlingsmæssig karakter er speciel behandlingsmæssig bistand. Tilbuddene vil oftest være behandling inden for blandt andet:\nValg af leverandør foregår altid i samarbejde med borgeren og Voksenspecialenheden, og afhænger af hvilken behandlingsform borgeren har behov for.\nDet er en betingelse, at behandlingen er anerkendt i Danmark.\nTilbud af behandlingsmæssig karakter bevilliges for en bestemt periode. I praksis har borgere oftest kun behov for at modtage tilbud af behandlingsmæssig karakter i en kortvarig og midlertidig periode. Derfor bevilliger Kalundborg Kommune som udgangspunkt kun behandling i op til 6 måneder.\nHvis det drejer sig om behandlingstilbud inden for psykologi bevilliger Kalundborg Kommune behandling i op til 10 timer.\nInden bevillingen udløber foretager sagsbehandler en opfølgning på tilbuddet.\nUd fra en konkret, individuel vurdering kan Kalundborg Kommune bevillige forlængelse eller genoptagelse af behandlingen. Det forudsætter dog, at leverandøren gør status for behandlingens forløb og resultater samt beskriver formål med yderligere behandling. Sagsbehandler er forpligtet til at anmode om dette, inden der kan træffes afgørelse om forlængelse eller genoptagelse af behandling.\nDer er ingen egenbetaling i forbindelse med behandlingen, men borgeren skal selv betale transportudgifter til og fra behandlingen.\nSagsbehandler foretager tæt opfølgning på behandlingen. Som udgangspunkt finder den første opfølgning sted 3 måneder efter behandlingsstart.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider de 30 dage, vil du skriftligt blive orienteret om dette, samt oplyst om hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\nKvalitetsstandard §103 - Beskyttet beskæftigelse\nDer er tre formål med beskyttet beskæftigelse:\nAt borgeren kan anvende sin resterhvervsevne og dermed bevare/opnå tilknytning til en produktion af beskæftigelsesmæssig karakter.\nAt borgeren får en hverdag med indhold og struktur, der udvikler og understøtter funktionsevnen, og dermed øger livskvalitet, trivsel og selvtillid.\nAt borgeren indgår i et socialt samspil med andre, og dermed udvikler sociale kompetencer.\nLov om social service § 103 (beskyttet beskæftigelse)\nKalundborg Kommune foretager altid en individuel konkret vurdering af, om borgeren er omfattet af målgruppen. Den overordnede målgruppe er borgere mellem 18 og folkepensionsalderen, som har betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nIndsatsen er subsidiær til andre beskæftigelsesmuligheder. Det betyder, at borgeren skal opfylde følgende to kriterier:\nBegrænsninger i arbejdsevnen (det ikke er en mulighed at opnå eller fastholde arbejde på normale vilkår på arbejdsmarkedet).\nMulighederne for at deltage i aktiveringstilbud og få revalidering, fleksjob/skånejobs med løntilskud skal være udtømte.\nMålgruppen kan derfor være borgere, som modtager social pension.\nMålgruppen vil som udgangspunkt ikke omfatte borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i førnævnte VUM-temaer.\nBeskyttet beskæftigelse er primært målrettet borgere med moderate problemer (C) eller svære problemer (D).\nBeskyttet beskæftigelse kan blandt andet indeholde følgende arbejdsopgaver:\nServicefunktioner; herunder kantineassistance, pedalarbejde og rengøring\nKombinationer mellem arbejde, specialundervisning og livskvalitetsfremmende aktiviteter.\nSom udgangspunkt visiterer Kalundborg Kommune til egne tilbud og prioriterer dagtilbud med tæt beliggenhed på borgerens bopæl. Det er altid en forudsætning, at borgerens behov og indsatsformål imødekommes.\nSåfremt Kalundborg Kommunes egne tilbud ikke er en mulighed, kan der visiteres til ekstern beskyttet beskæftigelse, forudsat at tilbuddet findes på www.tilbudsportalen.dk og er godkendt efter § 103.\nBeskyttet beskæftigelse bevilliges som en halv- eller en heldagsplads.\nBorger skal selv afholde udgifterne til befordring til beskyttet beskæftigelse inden for en afstand af 10 km fra beskæftigelsesstedet. Kommunen afholder de nødvendige udgifter derudover efter billigste befordringsmulighed. Der skal i den forbindelse tages hensyn til om Skats regler for befordringsfradrag kan anvendes.\nVed iværksættelse af beskyttet beskæftigelse skal der indgås en kontraktaftale mellem Kalundborg Kommune og det pågældende tilbud.\nKvalitetsstandard §104 - Aktivtets- og samværstilbud\nDer er to formål med aktivitets- og samværstilbud:\nAt borgeren opnår øget livskvalitet ved at udvikle sig og udnytte sine ressourcer.\nAt borgeren opnår et socialt fællesskab samt får mulighed for at opretholde eller udvikle sociale og personlige færdigheder.\nLov om social service § 104 (aktivitets- og samværstilbud)\nKalundborg Kommune foretager altid en individuel konkret vurdering af om borgeren er omfattet af målgruppen. Målgruppen er borgere fra det fyldte 18. år med en betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nSom udgangspunkt er målgruppen borgere med moderate problemer (2), svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i forhold til temaet: Socialt liv.\nMålgruppen omfatter ikke borgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1). Det skyldes, at aktivitets- og samværstilbud er rettet mod borgere med en betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, og som samtidig har behov for at deltage i et socialt fællesskab.\nAktivitets- og samværstilbud er primært rettet mod borgere som har svære problemer (D) eller fuldstændige problemer (E). Det skyldes, at disse borgere vurderes til at have en betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. Formålet vil derfor være, at de enten opretholder eller udvikler sociale og personlige færdigheder eller opnår øget livskvalitet. Tilbuddet kan også være målrettet borgere med moderate problemer (C), hvis det vurderes at have en forebyggende virkning.\nMålgruppen omfatter ikke borgere med ingen problemer (A) eller lette problemer (B).\nAktivitets- og samværstilbud er en indsats til borgere, som har behov for at komme hjemmefra og deltage i sociale aktiviteter. Indholdet i aktivitets- og samværstilbud dækker bredt, eksempelvis motion/afspænding, kreativt værksted og madlavning.\nSåfremt Kalundborg Kommunes egne tilbud ikke er en mulighed, kan der visiteres til et eksternt aktivitets- og samværstilbud, forudsat at tilbuddet findes på www.tilbudsportalen.dk og er godkendt efter § 104.\nAktivitets- og samværstilbud bevilliges som en halv- eller en heldagsplads.\nDer foretages løbende opfølgning af, hvorvidt borgeren profiterer af tilbuddet, ligesom fortsættelse efter pensionsalderen løbende vurderes individuelt og konkret.\nDer skal ved bevillingen tages stilling til borgers behov for befordring til/fra aktivitets- og samværstilbuddet ud fra en konkret individuel vurdering. Kalundborg Kommune afholder udgiften til transport.\nVed iværksættelse af aktivitets- og samværstilbud skal der indgås en kontraktaftale mellem Kalundborg Kommune og det pågældende tilbud.\nKvalitetsstandard §107 - Midlertidige ophold i botilbud\nKvalitetsstandard for midlertidigt botilbud efter Lov om social service § 107\nDer er to formål med midlertidigt botilbud:\nAt sikre en boligmæssig ramme, som er med til at vedligeholde og udvikle borgerens psykiske, fysiske og sociale funktioner. Herunder at genskabe eller udvikle borgerens mulighed for at flytte i selvstændig bolig.\nAt sikre en boligmæssig ramme, som er med til at afklare borgerens funktionsniveau, ressourcer og behov med henblik på at tilbyde den rette (fremtidige) boform.\nLov om social service § 107 (midlertidigt botilbud)\nBekendtgørelse 1387 af 12/12 2006 (fastsættelse af egenbetaling)\nKalundborg Kommune foretager altid en individuel konkret vurdering af, om borgeren er omfattet af målgruppen. På baggrund af lovgivningen skelner Kalundborg Kommune mellem 3 grupper af borgere:\nDen første er en kan målgruppe, som omfatter borgere fra det fyldte 18. år med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Dog er det en forudsætning, at borgeren også har behov for støtte i form af pædagogisk hjælp med henblik på udvikling eller vedligeholdelse af færdigheder.\nDen anden er en skal målgruppe, som omfatter borgere fra det fyldte 18. år med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har behov for omfattende hjælp til almindelige daglige funktioner eller pleje, eller som i en periode har behov for særlig behandlingsmæssig støtte.\nDen tredje er en skal målgruppe, som omfatter borgere fra det fyldte 18. år med nedsat psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer, der har behov for pleje og/eller behandling, og som på grund af disse vanskeligheder ikke kan klare sig uden støtte.\nDet er afgørende for alle målgrupper, at behovet ikke kan løses i mindre omfattende tilbud, herunder almindelig bolig med socialpædagogisk støtte, jf. Lov om social service § 85.\nEndelig skal det nævnes at målgruppen til midlertidigt botilbud adskiller sig fra målgruppen til længerevarende botilbud ved, at borgerens behov for et botilbud ikke vurderes som værende varigt.\nMålgruppen vil derfor typisk være:\nBorgere som har et midlertidigt behov for en særlig indsats i et botilbud, og hvor der er en forventning om, at funktionsniveauet forbedres.\nBorgere hvor funktionsnedsættelsen ikke er afklaret.\nBorgere hvor det længerevarende behov for støtte ikke er afklaret.\nSom udgangspunkt er det typisk borgere med moderate problemer (2), svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i størstedelen af VUM-temaerne, som er omfattet af målgruppen.\nBorgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i hovedparten af VUM-temaerne er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at denne målgruppe ikke har betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, som gør, at de har behov for midlertidigt botilbud.\nMidlertidigt botilbud er rettet mod borgere med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer, der ikke kan klare sig uden støtte.\nI forhold til den samlede vurdering vil hovedmålgruppen derfor være borgere med svære problemer (D) eller fuldstændige problemer (E). Derudover kan et midlertidigt tilbud også i særlige tilfælde bevilliges til borgere med moderate problemer (C).\nFor borgere med moderate problemer (C) vil formålet med et midlertidigt botilbud primært være at genskabe mulighed for at bo i eget hjem, evt. med støtte eller for at afklare fremtidig boform.\nFor borgere med svære problemer (D) vil formålet med et midlertidigt botilbud primært være at genskabe eller udvikle borgerens mulighed for at bo i eget hjem.\nFor borgere med fuldstændige problemer (E) vil formålet med midlertidigt botilbud primært være at afklare fremtidig boform.\nBorgere med ingen problemer (A) eller lette problemer (B) er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at denne målgruppe ikke vurderes til at have betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, som gør, at de har behov for et midlertidigt botilbud.\nOversigt over § 107 botilbud:\nDokumentation til borgere\n§ 141 handleplan tilbydes\nKommunalbestyrelsen den 26.05.2019\nKvalitetsstandard §108 - Længerevarende botilbud\nKvalitetsstandard for længerevarende botilbud efter Lov om social service § 108\nDer er to formål med længerevarende botilbud:\nAt sikre en boligmæssig ramme, som er med til at vedligeholde og udvikle borgerens psykiske, fysiske og sociale funktioner.\nAt genskabe eller udvikle borgerens mulighed for at flytte til en mere selvstændig boligform.\nLov om social service § 108 (længerevarende botilbud)\nKalundborg Kommune foretager altid en individuel konkret vurdering af, om borgeren er omfattet af målgruppen. Målgruppen er borgere over 18 år med betydelig og varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, som har behov for omfattende hjælp til daglige funktioner eller pleje, omsorg eller behandling, og som ikke kan få disse behov dækket på anden måde.\nDet er afgørende for denne målgruppe, at behovet ikke kan løses i et mindre omfattende tilbud, herunder midlertidigt botilbud, jf. Lov om social service § 107, og almindelig bolig med socialpædagogisk støtte, jf. Lov om social service § 85. Derudover er det en forudsætning, at borgeren har behov for støtte i form af pædagogisk hjælp med henblik på udvikling eller vedligeholdelse af færdigheder.\nDerudover kan målgruppen omfatte personer, der skal underlægges mentalundersøgelse, samt personer der i henhold til dom eller kendelse skal anbringes i en boform for personer med betydelig nedsat psykisk funktionsevne, eller som skal undergives tilsyn, herunder med mulighed for administrativ anbringelse. Endelig kan målgruppen omfatte personer, der som vilkår for tiltalefrafald eller prøveløsladelse skal anbringes i en boform for personer med betydelig nedsat psykisk funktionsevne eller som skal undergives tilsyn, herunder med mulighed for administrativ anbringelse.\nMålgruppen til et længerevarende botilbud adskiller sig fra målgruppen til et midlertidigt botilbud ved, at det vurderes, om borgerens behov for et botilbud er varigt.\nBorgere med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i hovedparten af VUM-temaerne er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at denne målgruppe oftest ikke har et varigt behov for botilbud.\nLængerevarende tilbud er rettet mod borgere med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer, der ikke kan klare sig uden støtte. De vil oftest have behov for en kombination af flere typer støtte, fx socialpædagogisk indsats kombineret med personlig pleje. Ofte vil der være et omfattende behov for varig støtte. I forhold til den samlede vurdering vil hovedmålgruppen derfor være borgere med svære problemer (D) eller fuldstændige problemer (E).\nIndsatser under ophold\nIndholdet i længerevarende tilbud tilrettelægges sammen med den enkelte borger i forhold til indsatsformålet og indsatsmålet fra Voksenudredningsmetoden. Disse opstilles på baggrund af borgerens specifikke behov.\nAfhængig af individuelle behov kan borgeren i længerevarende botilbud for eksempel modtage følgende indsatser:\nStøtte til praktiske opgaver\nFastholdelse og udvikling af sociale færdigheder\nKalundborg Kommune fastsætter en takst ved bevillingen, som så vidt muligt skal dække alle borgerens behov. Særlige tillægstakster vil blive individuelt vurderet.\nProcedure ved visitation af botilbud\nNår det er afklaret, om en borger skal tilbydes hjælp og støtte i et botilbud, vil sagsbehandler i Voksenspecialenheden orientere om, hvilke muligheder der findes.\nEr der ikke en ledig plads i et egnet botilbud, kan man eventuelt blive sat på venteliste til et andet egnet kommunalt eller privat botilbud.\nVoksenspecialenheden benytter som udgangspunkt botilbud, som ligger i Kalundborg Kommune. Derudover kan der, hvis kommunen skønner det nødvendigt, benyttes private botilbud i kommunen eller botilbud beliggende i andre kommuner.\nSelv om man som borger står på kommunens venteliste, og måske står først i køen, kan man ikke regne med at få tilbud om den ledige plads som den første, da kommunens prioritering sker på baggrund af en vurdering af den enkeltes behov.\nBorgeren har frit boligvalg, hvis botilbuddet er egnet og ikke er væsentlig dyrere end det tilbud, som kommunen har givet. Det er en forudsætning, at botilbuddet findes på tilbudsportalen.\nÆgtefælle, samlever eller registreret partner har også ret til at bo på botilbuddet, og i disse tilfælde skal stedet være egnet til to personer.\nSom udgangspunkt visiterer Kalundborg Kommune til egne tilbud og prioriterer botilbud med tæt beliggenhed på borgerens bopæl. Det er altid en forudsætning, at borgerens behov og indsatsformål imødekommes.\nSåfremt Kalundborg Kommunes egne tilbud ikke er en mulighed, kan der visiteres til et eksternt botilbud, forudsat at tilbuddet findes på www.tilbudsportalen.dk og er godkendt efter § 108.\nEgenbetaling, rettigheder og pligter\nNår man er flyttet ind i et botilbud, har man en række pligter.\nSom borger har man pligt til\nat medvirke aktivt til efter bedste evne at fremme formålet med den bevilgede indsats;\nat betale de udgifter, som er fastsat i borgers boligdokument eller borgers lejekontrakt;\nat betale for udgifter til eget ophold;\nat betale for tilvalgte indsatser leveret af botilbuddet.\nHvis man ikke medvirker til og samarbejder om at fremme formålet med opholdet i botilbuddet, kan det komme på tale, at borger skal flytte til en anden bolig.\nSom borger i botilbud har man også nogle rettigheder. Man har ret til\nat få sine rettigheder respekteret;\nat få tilbud om de indsatser som fremgår af sagsafgørelse og handleplan;\nat den personlige frihed og selvbestemmelse bliver respekteret, så længe man ikke begrænser andres frihed og selvbestemmelse;\nat støttepersoner møder borgeren og indgår i dialog med borgeren på en værdig og respektfuld måde.\nBoformen er længerevarende, og som udgangspunkt er der ingen tidsbegrænsning på opholdet. Der vil typisk være døgndækning på længerevarende botilbud.\nEfter Lov om social service § 148, stk. 2 vil indsatsen løbende blive evalueret og tilpasset efter borgerens behov for at sikre, at hjælpen fortsat opfylder sit formål. Hovedreglen er, at Kalundborg Kommune foretager den første opfølgning 6 måneder efter indflytning, og derefter vil der være opfølgning minimum en gang om året. Som udgangspunkt vil en indsats blive afsluttet, når indsatsformålet er nået. En indsats kan også blive afsluttet eller ændret, hvis borgerens behov ændrer sig, eller hvis det viser sig, at støtten ikke medfører den ønskede udvikling/vedligeholdelse af borgerens færdigheder.\nSåfremt sagsbehandlingstiden overskrider de 60 dage, vil du som borger skriftligt blive orienteret om dette samt oplyst om, hvornår du kan forvente, at der bliver truffet afgørelse.\nOversigt over § 108 botilbud:\nKvalitetsstandard §109 - Krisecentre\nKvalitetsstandard for ophold på krisecentre § 109\nDer er tre formål med ophold på krisecentre:\nAt sikre en boligmæssig ramme som bidrager til fysisk og psykisk tryghed.\nAt sikre krisehjælp som bidrager til, at kvinden kan komme ud af sin krisesituation og blive styrket i egne valg.\nAt støtte kvinden til selvhjælp med henblik på at skabe og fastholde et liv uden vold efter ophold på krisecenter.\nLov om social service § 109 (krisecentre)\nBekendtgørelse 1244 af 13/11 2017 (fastsættelse af egen betaling)\nRetssikkerhedsloven § 9, stk. 7\nDen overordnede målgruppe for ophold på krisecentre er kvinder, der har været udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende krise i relation til familie- og samlivsforhold. Kvinderne kan eventuelt være ledsaget af børn.\nVed opfølgningen vil den ansvarlige sagsbehandler lave en målgruppevurdering ved brug af Voksenudredningsmetoden i forhold til vurdering af behovet for bevilling af støtte i henhold til lov om social service §109.\nKvinder med moderate problemer (2), svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i forhold til VUM-temaet: Socialt problem. Det skyldes, at målgruppen omfatter kvinder, der har været udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende krise i relation til familie- og samlivsforhold.\nDerudover kan målgruppen også omfatte kvinder med moderate problemer (2), svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i forhold til VUM temaet: Socialt liv. Begrundelsen for dette er, at disse kvinder har et ringe netværk og derfor ikke nødvendigvis kan søge støtte og ophold i eget netværk.\nKvinder med ingen problemer (0) eller lette problemer (1) i forhold til socialt liv er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at det forventes, at de kan søge ophold i eget netværk. Hvis det drejer sig om kvinder, der af sikkerhedsmæssige årsager ikke kan bo i eget netværk, vil temavurderingen være irrelevant.\nSom udgangspunkt er målgruppen kvinder med lettere problemer (B), moderate problemer (C), svære problemer (D) eller fuldstændige problemer (E) i den samlede vurdering.\nKvinder med ingen problemer (A) er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen. Det skyldes, at kvinder som har været udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende krise i relation til familie- og samlivsforhold vil blive vurderet til at have ingen problemer.\nKrisecentret skal overordnet set tildele støtte og omsorg til kvinden og hendes eventuelle barn/børn.\nKvinder med børn skal tilbydes familierådgivning. Det gælder både i de tilfælde, hvor kvindens børn er med på krisecentret, og i de tilfælde hvor børnene ikke er med på krisecentret. Kvinder, der ikke har andel i forældremyndigheden, tilbydes ikke familierådgivning.\nFormålet med familierådgivningen er, at kvinden og hendes barn/børn kan få et nyt liv uden vold. Den konkrete støtte tilrettelægges i samarbejde med kvinden og tager afsæt i familiens behov. Forpligtigelsen i forhold til familierådgivning er forankret i Fagcenter Børn og Familie.\nSagsbehandler i Voksenspecialenheden har en koordinerende rolle i forhold til hele familien. Sagsbehandler skal sikre, at familien får den rette kommunale støtte, samt sikre at de praktiske rammer kommer på plads. Typiske emner kan derfor være bolig, job, uddannelse, daginstitutioner etc.\nSagsbehandler i Voksenspecialenheden kontakter Fagcenter Børn og Familie såfremt der er behov for yderligere støtte i forhold til børnene.\nKalundborg kommune tilbyder psykologbehandling til børn, der ledsager deres mor på krisecentret, uanset opholdets varighed.\nPsykologbehandlingen iværksættes af krisecentret i samarbejde med Fagcenter Børn og Familie i Kalundborg kommune.\nPsykologbehandlingen udføres af en autoriseret psykolog og har et omfang på mindst 4 timer og op til 10 timer afhængig af barnets behov.\nPsykologbehandlingen skal supplere eventuelle andre indsatser, som Kalundborg Kommune kan bevillige.\nKalundborg Kommune kan tilbyde tolkebistand til brug ved samtaler med sagsbehandler, psykolog og familiesagsbehandler.\nKrisecentrene er selvvisiterende i forhold til ind- og udskrivning af en kvinde og evt. hendes børn.\nDette betyder, at kvinden frit kan tage ophold på et hvilket som helst krisecenter i hele landet.\nKvinden kan selv henvende sig til stedet, men optagelse kan også ske efter henvendelse fra offentlige myndigheder, eksempelvis fra Voksenspecialenheden.\nOptagelsen kræver ingen forudgående visitation. Det er krisecentrets leder, som vurderer, om borgeren kan tage ophold.\nKvinden kan også selv henvende sig til Kalundborg kommune. I så fald foretager sagsbehandleren en vurdering af, om ophold på krisecenter er det rette tilbud.\nDer vil almindeligvis være egenbetaling i forhold til ophold, kost, vask, med mere:\nOpholdsbetaling udgør pr. døgn 84 kr. (2017 niveau). Opholdsbetalingen opkræves af Kalundborg kommune.\nKrisecenteret kan derudover fastsætte betaling for kost og vask. Borgeren betaler særskilt for disse indsatser direkte til krisecenteret\nBorgere, som bevarer egen bolig under opholdet, kan blive fritaget for opholdsbetaling. Dette vil ske på baggrund af en konkret og individuel vurdering og bevilling. Der vil dog typisk forekomme udgifter til kost, rengøring mv. til krisecenteret.\nNiveauet for egenbetaling for ophold reguleres en gang om året pr. 1. januar med pris- og lønudviklingen.\nSenest 3 hverdage efter Voksenspecialenheden har modtaget besked om indskrivning på krisecenter startes samarbejdet op.\nTilbud om § 141 handleplan\nKvalitetsstandard §110 - Forsorgshjem\nDer er tre formål med ophold på forsorgshjem og herberg:\nAt støtte borgeren til at finde en mere permanent boligløsning.\nAt forebygge og afhjælpe sociale problemer.\nAt borgeren bliver selvhjulpen.\nLov om social service § 110 (forsorgshjem og herberg)\nBekendtgørelse 1244 af 13/11 2017 (fastsættelse af egenbetaling)\nDen overordnede målgruppe er borgere fra det fyldte 18. år med særlige sociale problemer, som har behov for tag over hovedet, støtte, omsorg, og som ikke har egen bolig, eller som ikke kan opholde sig i en bolig.\nDet er altid en betingelse, at borgeren har lovligt ophold i Danmark.\nVed opfølgningen vil den ansvarlige sagsbehandler lave en målgruppevurdering ved brug af Voksenudredningsmetoden i forhold til vurdering af evt. støtte i henhold til lov om social service.\nBorgere med svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i forhold til VUM-temaet: Socialt problem.\nDerudover kan ophold på forsorgshjem og herberg også bevilliges til borgere med svære problemer (3) eller fuldstændige problemer (4) i et eller flere af VUM-temaerne: Praktiske opgaver i hjemmet, samfundsliv, socialt liv, sundhed og omgivelser.\nBorgere er som udgangspunkt ikke omfattet af målgruppen, hvis de vurderes til at have moderate problemer (2), lette problemer (1) eller ingen problemer (0) i et eller flere af VUM-temaerne: Praktiske opgaver i hjemmet, samfundsliv, socialt liv, sundhed, egen omsorg og omgivelser. Det skyldes, at disse borgere ikke forventes at have særlige sociale problemer.\nI forhold til den samlede vurdering er målgruppen borgere med moderate problemer (C) eller svære problemer (D).\nDet forventes, at borgere med fuldstændige problemer (E) ikke er omfattet af målgruppen. Det skyldes, at disse borgere har et omfattende behov for støtte, som ikke kan imødekommes på et forsorgshjem eller herberg.\nBorgere med ingen problemer (A) eller lette problemer (B) er som udgangspunkt ikke berettiget til ophold på forsorgshjem eller herberg. Det skyldes, at de ikke har særlige sociale problemer samt behov for støtte og omsorg.\nForsorgshjem og herberg tilbyder en række indsatser; eksempelvis rådgivning og vejledning i økonomiske og sociale forhold samt støtte til at finde egen bolig. Derudover kan der være støtte til udslusning til anden bolig.\nOphold på forsorgshjem og herberg er altid bevilliget på midlertidig basis, og som udgangspunkt er det et døgnophold.\nDet er ikke et krav, at borgeren er aktiv boligsøgende. Når det er relevant vil aktiv boligsøgning indgå som et led i borgerens handleplan.\nForsorgshjem er selvvisiterende i forhold til ind- og udskrivning.\nBorgeren kan frit tage ophold på et hvilket som helst forsorgshjem eller herberg i hele landet.\nBorgeren kan selv henvende sig til stedet, men optagelse kan også ske efter henvendelse fra offentlige myndigheder. Optagelsen kræver ingen forudgående visitation. Det er forsorgshjemmets/herbergets leder, som vurderer, om borgeren kan tage ophold.\nBorgeren kan også selv henvende sig til Kalundborg kommune. I så fald foretager sagsbehandleren en vurdering af, om ophold på forsorgshjem eller herberg er det rette tilbud.\nOpholdsbetaling udgør pr. døgn 87 kr. (2017 niveau). Opholdsbetalingen opkræves af Kalundborg kommune.\nKrisecenteret kan derudover fastsætte betaling for kost og vask. Borgeren betaler særskilt for disse indsatser direkte til krisecenteret.\nSenest 3 hverdage efter Voksenspecialenheden har modtaget besked om indskrivning på forsorgshjem eller herberg startes samarbejdet op.\nInformation om SAND (de hjemløses landsorganisation) kan findes på www.sandudvalg.dk\nBUM-modellen sætter der fokus på henholdsvis myndighedsrollen og leverandørrollen og på adskillelsen af de to roller.\nB - (bestilleren/myndigheden) gives ansvaret for at sætte fokus på brugernes behov og for at udmønte kommunens serviceniveau gennem beskrivelse af indsatser og gennem visitation\nU - (udføreren; offentlig eller privat udfører/leverandør) gives ansvaret for at levere og dokumentere indsatser til modtagere\nM - (modtageren/brugeren) er den, der modtager indsatsen\nVoksenudredningsmetoden (VUM) er en metode til at understøtte udredning og sagsbehandling på området for voksne med sociale problemer og voksne med funktionsnedsættelse.\nGuiden er udviklet på baggrund af praktiske erfaringer fra fire projektkommuner: Brønderslev, Hjørring, Jammerbugt og Rebild i forbindelse med Projekt ”Kvalitet, evidens og kompetence”. Til guiden er desuden udviklet en række redskaber til at understøtte processen. Disse kan findes på hjemmesiden kek.sm.dk.\nDer er alene tale om en guide, ikke om en manual. Det betyder, at afdækningen og fastsættelsen af et serviceniveau altid skal tilpasses de konkrete forhold i kommunen.\nHenvendelsesskema/ansøgningsskema findes her.\nLink til Lov om Social Service kan findes her: