Du er selv en dyr pige | ugeavisen.dk\nDenne uges skribent er Stine Kjærside, journalist på Holstebro Onsdag. Foto: Johan Gadegaard.\n27 jul. 2021 kl. 07:53\nDe fleste kender mig som en sparsommelig type. Jeg er ikke nærig, men efter årevis med overforbrug er jeg i dag i gang med at sadle om og lære, hvordan jeg kan bruge mine penge på en måde, der også gavner mig i fremtiden. Og det tror jeg ikke, at nye sko eller en ny taske gør meget godt for.\nDet gør pigerne i "De dyre piger", DR3's nye dokumentar, til gengæld. I dokumentaren følger vi fem unge kvinder, der alle er mere eller mindre afhængige af Instagram og muligheden det sociale medie giver en for at fremstille sit liv på den mest perfekte måde.\nOg et perfekt liv er i disse kvinders hoveder lig med massevis af Chanel, Louis Vuitton og Gucci, ansigtsbehandlinger, frisørture, massager og falske negle. Deres forbrug er stort. Økonomi og hvor meget noget koster, bliver der også set stort på. En af dem køber eksempelvis et par Chanel-strømpebukser til omkring 1000 kroner. Et par sko må godt koste over 5.000 kroner, og øreringe til 20.000 kroner er ikke sjældne.\nDe får helt sikkert en masse modeskabere til at skrige af grin og skåle i dyr champagne sammen med kapitalismen henne i hjørnet, mens kvinderne knokler i op til flere jobs for at få råd til det næste køb.\n- Men det er altså ret billigt, lyder konklusionen om strømpebukserne.\nOg alt er selvfølgelig relativt. Men jeg køber mine strømpebukser i Rema 1000 til 40 kroner.\nIkke overraskende har Mina, Amie, Amanda Sascha, Sofie Emilie og Matilde fået rimeligt hårde ord med på vejen af forargede seere. De er uintelligente, snobbede, overfladiske, idiotiske. Nogle mener endda, at pigerne bør gå til psykolog, når de fører den livsstil, de gør.\nInternettrolls'ene har kronede dage.\nOg ja, de unge kvinder hører til en lille del af samfundet, der ikke ser noget problem i, at en taske koster 18.000 kroner, og som gerne vil swipe dankortet gennem maskinen for at få den. De får helt sikkert en masse modeskabere til at skrige af grin og skåle i dyr champagne sammen med kapitalismen henne i hjørnet, mens kvinderne knokler i op til flere jobs for at få råd til det næste køb.\nOg ja, jeg kan sagtens, med min markant anderledes livsstil, få lyst til at ryste på hovedet af dem og tænke, at nogle af dem måske er med i næste sæson af Luksusfælden.\nMen er du eller jeg egentlig specielt meget bedre?\nJeg er glad for musik, og et særligt år formåede jeg at bruge mere end 50.000 kroner kun på koncertbilletter. Oveni kom så transporten (som i to tilfælde krævede fly tværs over Atlanten) og tonsvis af merchandise, som jeg købte i tissepauserne. Jeg har set den samme Paul McCartney-koncert fire gange over to år. Det kostede nogenlunde ligeså meget som et par Chanel-ballerinaer, kan jeg konstatere, som en af pigerne er lykkelig over at kunne hive med hjem i et afsnit.\nOg et minde kan jeg ikke sælge videre, når jeg er klar til det næste.\nOg hvad med dig? Har du et kæmpe fladskærmsfjernsyn stående i stuen, selvom mindre kunne have gjort det? Eller har dine børn mere legetøj, end de kan nå at lege med i løbet af en hel sommerferie? Står der Royal Copenhagen i bunden af dine frokosttallerkner og kopper, og har du ikke lige købt en sommerkjole, velvidende at du allerede har rigeligt derhjemme? Og hvor meget har alt det kostet dig tilsammen?\nLangt de fleste af os har et voldsomt højt forbrug, hvad enten det er koncerter, middagstallerkner eller dyre tasker. Hvad prisen på ens overforbrug er, det er helt op til en selv. Men om der står Hermés eller H&M i mærket i nakken er for så vidt ligegyldigt.\nDet skal jeg huske, inden jeg tillader mig at blive forarget over andres måde at bruge penge på.\nOg det skal du også.


Økologisk proteinpulver - kosttilskud med omtanke i 2022\nØkologisk proteinpulver – kosttilskud med omtanke i 2022\nForside / Kosttilskud / Økologisk proteinpulver – kosttilskud med omtanke i 2022\nProteinpulver er et godt tilskud til din kost eller din træning. Det er velegnet til at drikke eller indtage efter træning, når dine muskler opbygges. Det økologiske pulver er godt for både dig og din omverden. Denne type af pulver giver præcis den samme muskelopbygning som det traditionelle produkt.\nDette produkt er til dig, der ønsker at gå op i din kost, og ikke vil gå på kompromis med dine økologiske værdier. Der findes ligeledes også masser af veganske, eller plantebaserede produkter på markedet, som du også kan udforske.\nDet bedste økologiske proteinpulver i 2022\nNår du alligevel skal have dine proteiner, vitaminer og mineraler, kan du ligeså godt købe dit kosttilskud økologisk. Vi vil derfor i denne guide hjælpe dig med at finde de bedste i test på markedet, så du kan komme godt i gang.\nVores første anbefaling er denne LinusPro version fra WHEY. Dette økologiske proteinpulver er produceret af 100% valleproteinkoncentrat. Deres valle kommer fra europæiske græsfodret kvæg, og lever derfor op til regler om forsvarligt indkøb.\nSelve produktionen og dyret har derfor været igennem økologisk, organisk og god proces, med høj kvalitet. Der findes forskellige produkter og størrelser, og du kan blandt andet købe pose af 500 g, 1kg. eller 2,5 kg. Du kan derfor starte med at afprøve WHEY før du går all-in.\nLinusPro fra WHEY er uden kunstige sødemidler eller andre sødestoffer. Derfor er dette økologiske proteinpulver også smagsneutralt. Det kan derfor værre en fordel at tilføje pulveret i en juice, smoothie eller anden smagsfuld læskende drik.\nNår du blandet produktet, anbefaler WHEY, at du tager 30-35 ml. med 250 ml. væske. Dette mærke og denne drik fra WHEY er en af de bedst i test, hvilket skyldes dets høje kvalitet og fokus på dyrets velfærd.\nLifefood Spirulina RAW – Økologisk kakao proteinpulver\nSpirulina er en næringsfuld alge, som man kan benytte i økologisk proteinpulver, da det er en ganske naturlig ingredients, som du senere i denne artikel kan læse meget mere om. Derudover er der tilsat naturlig kakao smag til dette pulver, så du får en chokolade og kakao smag, når du blander den med din væske.\nLifefood Raw produktet er godt til dig der ikke ønsker de tilsatte stoffer, smage eller sødme. Det er grundet dets protein fra spirulina derfor også et vegansk og plantebaseret proteinpulver, da der ikke er brugt valle i denne produktion.\nUdover spirulina, finder du proteinkilder som disse i dit pulver: Hampprotein, græskarprotein, solsikke og chia. Derudover dette produkt smagt til med blandt andet banan og vanilje for at trækkke sødme ind i pulveret – uden at bruge tilsætningsstoffer.\nEt andet godt element Lifefood har haft med i overvejelsen om deres produktion er deres 100% komposterbare emballage, hvor miljøet derved også er i fokus. Det er derfor både et af de bedste økologisk proteinpulver i test, men også en af dem som har gennemtænk hele miljøet og bæredygtighed ind.\nPuori PB – Plante Protein Booster\nDette er et af de bedste produkter i test, da det er rigt på protein og næring. Det er produceret på en base af ærteprotein og calcium fra havalger og er derfor også plantebaseret udover økologisk. Det indeholder derudover også en del aminosyrer, som er gode for din mave.\nDette økologiske proteinpulver er derudover også rigtig godt, hvis du mangler calcium, da der er et højt indhold af netop dette. Vi vurderer dette produkt godt i test grundet dets naturlighed. Der er ikke tilsat smags-, farve-, eller sødestoffer i produktet.\nDerved er produktet også smags neutralt, og du kan derfor med fordel tilføje pulveret i juice, smoothie eller andet drik som har smag i sig. Pulveret er også godt at bruge i smoothie bowls eller andre morgenmads anretninger, hvor der ønskes ekstra protein.\nGreen Kitchen Stories, som står bag dette bedste økologiske proteinpulver er skabt af det dansk-svenske par, som udover at lave denne type kosttilskud også har både madblog og er forfattere på fem vegetariske kogebøger.\nDeres bøger er udgivet på over 15 sprog over hele verden og de er nogle af de bedste til det de gør, og de har gjort det i mere end 10 år. Derfor har vi især fremhævet dem i vores guide over de bedste i test 2022.\nHvorfor er det godt at købe økologisk pulver?\nIkke nok med at smag og produktion er i meget høj kvalitet, så er produktionen også indenfor de udvalgte rammer og reglementer for produktion og opdræt. Det vil sige at de overholder specifikke principper, hvad angår dyrevelfærd, kvalitet og miljø.\nDu skåner derfor ikke blot din krop for tilsætningsstoffer og andre usunde ingredienser, men også miljøet og produktionerne rundt omkring i verden. Du er nemlig sikker på at der ikke er tilføjet kunstige farvestoffer eller sødestoffer.\nI den konventionelle produktion af proteinpulver kan man benytte helt op til 370 forskellige tilsætningsstoffer, hvorimod i den økologiske produktion kun må bevæge sig inden for 49 af dem – som er godtkendt.\nDe bedste i test er derfor også ofte de producenter, som har dette for øje, samtidig med at de leverer gode smage og et generelt godt produkt. Flere af vores anbalinger i vores bedst i test har derudover også tænkt indpakning og amballage med ind i en mere cirkulær og miljøvenlig produktion og lavet komposterbar emballage.\nNår du indtager disse produkter skal du huske\nHvis du benytter dig af proteinpulver – økologisk eller ej – er der nogle ting du skal være opmærksom på. Det er blandt andet at blot 10-20% af din kost skal bestå af protein, og derfor kan du ikke erstatte din mad eller kost med disse shakes eller pulverblandinger.\nDu skal altid spise varieret og kun benytte dette som supplement til din diæt eller kost. Hvis du ønsker at opbygge en masse muskelmasse, så er et højt indhold af protein i din kost vigtigt og givende – men indenfor visse grænser, og du skal derfor være opmærksom på at undgå overforbrug.\nDu skal i din kost både have fedt og kulhydrater udover dit protein. Protein kommer mange steder fra og du kan derfor nemt finde det i andet end kød. Veganske- og plantebaserede proteinpulver baseret og produceres ofte på alt fra hampprotein, græskarprotein, risprotein til sojaprotein, ærteprotein og spirulina.\nNår du benytter dig af proteintilskud i forbindelse med træning, kan du med fordel indtage det ca. 30 min. efter træning. Hvis du indtager det inden anbefales det at drikke det op til 1-2 timer før, så det kan nå at blive fordøjet.\nVær opmærksom på, at proteinshakes eller anden mad med proteinpulver mætter, og du skal derfor være opmærksom på at huske at spise anden mad også, selvom din mæthed melder sig.\nForskellen på vegansk, økologisk og almindelig proteinpulver\nDet kan være svært at finde rundt i de forskellige produkter og typer. Der findes både vegansk/plantebaseret-, økologiske og almindelig proteinpulver og de adskiller sig. Lad os hjælpe dig til hvordan, så du kan finde det bedste produkt til dig.\nAlmindelig: Når der er tale om almindelig proteinpulver, er det hvis produktet er skabt og produceret på valle, og som derfor er animalsk. Derudover holder det sig ikke nødvendigvis indenfor principper eller regelsæt forr tilsætningsstoffer eller andre reglementer.\nVegansk: Det veganske produkt bliver også ofte kaldt plantebaseret, da dette betyder det samme. Når pulveret er vegansk betyder det, at det er produceret uden valle, og med andre proteinkilder såsom: Ærte-, ris-, græskar-, soja-, hampprotein og mange andre muligheder.\nØkologisk: Den sidste er det økologiske proteinpulver, som ikke nødvendigvis er vegansk, og kan godt være produceret på valle, men produktionen og produkterne samt ingredienser er i overensstemmelse med forskellige principper og regler for økologi. Det indebærer regler om miljøvenlighed, dyrevelfærd og generel kvalitet.\nHvad er Spirulina – som bruges i proteinpulver?\nFlere producenter, som bevæger sig indenfor nogle af de bedste producenter med økologisk proteinpulver benytter spirulina, som er en grøn fersk- og saltvandsalge. Den er meget grøn og benyttes tit som smagsgiver og for at højne næringsindholdet i drikken eller shaken.\nDet er derfor en naturlig ingredients, som giver rigtig god næring og andre vitaminer. Flere kalder den for havets superfood. Det bruges tit som kosttilskud af anden slags, hvis man går op i økologi og miljøet. Alger og plankton kan vi nemlig spise rigeligt af uden at trække på naturens lager.\nDer findes dertil også mange opskrifter, som, udover i proteinpulver, benytter dette næringsstof i smoothie bowls eller andre mejeri produkter. Det giver smag og farve, som er utroligt æstetisk og lækkert. Du køber det ofte i helsebutikker eller online ved forskellige forhandlere.\nVi har i denne guide fremhævet nogle stykker, som indeholder dette naturlige kosttilskud. Grunden til at det særligt er godt for proteinpulver er dets enormt høje indhold af protein. Det indeholder nemlig dobbelt så meget protein end kød.\nSpirulina har derudover et meget højt indhold af både magnesium, jern, calcium og Vitamin B12 – som man ofte får gennem animalske produkter. Det er derfor et godt tilskud til dig som spiser vegansk eller plantebaseret.\nVi har derudover også lavet en guide til de bedste plantebaserede proteinpulver i test her også, hvis du mangler et overblik over de muligheder.


Gode råd | Osteopat - Nordisk Osteopati\nHer finder du gode råd og hjælp til hjemmeøvelser\nHar jeg brug for behandling, hvad skal jeg gøre / hvordan skal jeg træne efter skade. kan jeg gøre nogle øvelser selv? dette og meget mere kan du finde svar på her.\nVores råd og FAQ’s er både ment som en ekstra hjælp til alle, der kan have behov, og som ekstra service for vores eksisterende klienter.\nDe bygge på vores viden og erfaring, og på de råd vi giver videre til de klienter vi møder i dagligdagen.\nDu kan altid skrive til os via beskedformularen, hvis du har spørgsmål til os.\nGode råd & FAQ’s\nHvis dine symptomer ikke bliver bedre dag for dag, og øjensynligt uge for uge, så er det tegn på at du har brug for behandling, Det er tegn på at noget forhindre kroppen i reparer sig selv igen, sådan som det er meningen.\nJo før des bedre!\nDer er altid gavn i at få behandling, så hurtigt som muligt efter en skade indtræder. Det reducerer ofte hvor længe man skal gå med sin problematik.\nVore krop er designet til at hele / reparere sig selv. Hvad enten du brækker et ben og får gips på, eller du får en rift så dyb at du skal have sting, ås er det kroppen der heler det. Gips, sting, behandling har alt sammen til formål at hjælpe din krop til et stadie hvor den igen kan reparer sig selv. Derfor er der behov for vores hjælp når denne proces ikke sker automatisk. Altså når du ikke længere oplever en fremgang i dine symptomer.\nDu skal også være opmærksom på at jo længere tid du går med problemerne des længere tid kan der gå, får problemet igen bliver løst.\nHar du fået en akut skade i bevægeapparatet – f.eks. en forvredet ankel eller et kraftigt slag på en muskel?\nPressure: Læg et pres, med dine hænder, over det skadede område.\nDet begrænser blødningen/hævelsen.\nElevation: Løft den skadede del af kroppen op over hjertehøjde.\nDet begrænser ligeså blødningen/hævelsen.\nCompression (en af de vigtigste komponenter): Læg en elastikforbinding, den begrænser hævelsen.\nForbindingen skal bruges i dagtimerne og må ikke være så stram, at den lukker fuldstændig af for blodtilførslen.\nNormalt skal den bruges i en til tre uger, med mindre du får anden besked.\nRest: Slap af og hold en pause, hvis du er kommet til skade.\nGerne resten af dagen.\n(Ice): Læg evt. is på. Det lindrer smerten, men heler ikke skaden.\nMobilisation: Begynd gradvist at bevæge og belaste det skadede område igen.\nDet giver ilt og næringsstoffer til vævet. Mærk efter hvor meget, du kan tåle.\nSymptomerne må ikke blive værre.\nHold øje: Får du det ikke gradvist bedre? Kontakt læge, osteopat eller fysioterapeut.\nPunkterne her udspringer fra det såkaldte RICE/PRICEM-princip.\nOvenstående er vores bud på den bedste rækkefølge at udføre førstehjælpen på.\nTilføj denne side til din startskærm på din mobil, eller print pdf´en ud og hæng den op på din arbejdsplads eller idrætsklub. Så har du den altid i nærheden.\nDette er en generel vejledning til hvad du skal kunne mærke, når du genoptræner efter en skade.\nEr du det mindste i tvivl om, du gør det rigtige, så anbefaler vi, at du kontakter os, så vi kan hjælpe dig.\nDet vigtige er, at du lytter til din krops signaler.\nHvis du ved, hvordan du skal tolke din krops signaler, kan du langt hen ad vejen fortsætte med at dyrke din favoritaktivitet, omend på et lavere niveau end normalt, i hvert fald for en stund.\nNår du træner, må du ikke forværre dine smerter undervejs. Dine smerter må ikke blive værre, når du kommer hjem og slapper af (og bliver kold). Det er tegn på, at vævet ikke kan holde til belastningen.\nPrøv at skrue på forskellige parametre i din træning, såsom:\nbevægeudslaget af de øvelser du laver\nJuster disse parametre til du kan dyrke din aktivitet uden at forværre dine symptomer, eller når du oplever, du får det bedre efter træning.\nNår du har fundet et niveau, hvor du er sikker på, at din krop reagerer rigtigt på træning, så kan du begynde at øge belastningen igen. Forsøg med kun at øge på en parameter ad gangen og kun ca 10%.\nEr ovenstående fortsat problematisk, anbefaler vi, at du kontakter os, så vi kan hjælpe dig.\nFølgende TED-Ed video beskriver enkelt hvordan vores krop genopbygger sig selv efter fysiske anstrengelser. Under lidt andre spilleregler er det, det samme vi ønsker skal ske når vi genoptræner kroppen.\nHvad er Osteopati og hvordan foregår en behandling?\nHvordan foregår en osteopatisk behandling? (åbner i ny fane)\nØvelser & Vejledninger\nDenne øvelse kan hjælpe med:\nGenerel afspænding / afslapning.\nGod til at får puls og stress ned hvis du f.eks. er nervøs før en eksamen eller lige før startskuddet lyder til din konkurrence.\nAt lære at trække vejret bedre med maven, hvilket er den korrekt måde at trække vejret så længe man ikke er forpustet.\nVi bruger den også til at bedre blodgennemstrømning tilbage imod hjertet. Her er det vigtigt, at ved indånding skal det kunne mærkes helt ned bækkenet.\nDenne øvelser hjælper til:\nat frigøre og strækker din mellemgulvsmuskel (diaphragma), som er din primære vejrtrækningsmuskel.\nat give bedre mobilitet over brystryggen. Det kan hjælpe til at man nemmere kan rette sig op.\nMobilitetsøvelser for ryggen\nMobilitetsøvelse – brystryg nr. 1\nDenne øvelse er rettet imod brystryggen.\nDen hjælper til at give bedre mobilitet over brystryggen. Det kan hjælpe til at man nemmere kan rette sig op, hvis du har tendens til at falde sammen. F.eks. hvis du sidder meget foran en computer.\nLøb, cykel, triatlon – Sundhed & Skader\nDet mentale aspekt af et maratonløb (åbner i ny fane).\nEr du klar til marathon?\nEr du klar til Marathon? (åbner i ny fane).\nGode råd til marathon (åbner i ny fane)\nLøb - Sundhed & skader\nLøb – Sundhed & Skader (åbner i ny fane)\nLøbeteknik, 3 + 2 gode råd om løb\n3 + 2 gode råd til en sundere løbeteknik\nHer er nogle simple huskeråd, til hvordan du får en bedre løbeteknik, med fokus på at reducere risikoen for skader.\nNår du løber, skal du tænke på:\nkortere og flere skridt\ngør dig høj og skyd brystet frem\nforestil dig, du løber på æggeskaller – du skal lande let\ndøjer du med knæproblemer, skal du have mere fokus på at lande længere fremme på foden.\ndøjer du med ankelproblemer, skal du tænke på at lande mere på bagfoden\nKan du variere imellem forskellige løbestile hver gang du træner, mindsker du den ensidige belastning i dit løb.\nNår du er kommet over målstregen hvad så?\nNår du er kommet over målstregen hvad så? (åbner i ny fane)\nTriatlon - Sundhed & skader\nTriatlon – sundhed & Skader (åbner i ny fane)\nKost & Fordøjelse\nSund eller usund kost?\nFølgende klip, produceret af Morten Elsøe og Morten Svane, handler om madmyten, der ligger til grund for stort set alle misforståelser om ernæring: at fødevarer er enten sunde eller usunde – uanset mængde. www.mortenelsoe.com


Tidens kvinder: Lær mandestrip "The sexy way"\nHvis vi lige ser bort fra et enkelt polterabened hist og pist, så har det alt for længe været kvinder, der var de selvskrevne til at tage tøjet af på en inciterende måde. Men nu må det høre op. Fremover forventer vi så sandelig også lidt mandeinitiativ i den afdeling. Velkommen til Tidens Kvinders guide til god mandestrip. Giv stripguiden til ham, du gerne vil se lave show for DIG!\nMandestrip er, siden Chippendale, blevet en rimelig ordinær affære, der diskes op med ved diverse sexmesser, polterabends og runde fødselsdage, hvor professionelle strippere mere eller mindre smider tøjet. Som regel mere. Men på amatørplan er det altid kvinder, der opfordres til at strippe for ham derhjemme. Det er vel lige så rimeligt, at han tager sig sammen og lærer, hvordan man(d) smider tøjet på en måde, der tænder os. I sted for – som sædvanlig – bare at smide det på gulvet i en bunke, som han forventer, vi på et tidspunkt fjerner. Det er på tide, mændene lærer af afføre sig deres klæder på en sexet måde. Og vi hjælper gerne. Vi har hyret Danmarks suverænt bedste mandestripper for at se, hvad han kunne lære en ganske almindelig fyr om sexet afklædning. Lige til at rive ud og forære til din kæreste. Så kan han nemlig lære det, kan han!\nTilskuerens rolle er absolut vigtig – og her er tilskueren jo dig. Det nytter ikke at du bare læner dig forventningsfuldt tilbage. Tag aktivt del i at få ham i gang. Giv klart udtryk for, at du vil se ham strippe. Ros ham undervejs. Sig, du synes, han er lækker. Smil anerkendende, når han har øjenkontakt med dig. Bevæg dig eventuelt lidt, så du udtrykker, at du er koncentreret om at nyde hans show og at han er centrum for din fulde opmærksomhed.\nSå er turen kommet til bæltet. Tag det langsomt af og tir hende måske lidt med det. Men husk at det, du laver, aldrig må blive vulgært. Det skal være nænsomt og kærligt.\nSå skal du til at vise noget hud. Først skal blusen eller skjorten af. En skjorte kan knappes eller rives op på en sexet måde, mens en T-shirt sådan set bare skal tages af på almindelig vis. Gør det dog gerne langsomt og sensuelt, så hun kan nyde din krop.\nNår bukserne skal af, så vend gerne ryggen til din udkårne, så hun rigtig kan nyde din røv. Og husk at det eneste rigtige her er tights eller lignende. Ikke noget med hvide underbukser fra Brugsen.\nEfterhånden skulle din udkårne gerne være godt tændt, så nærm dig hende, mens du viser lidt macho-positurer, og stadig husker at bevæge dig lidt til musikken. Og husk igen: Humor og lidt selvironi er altid ophidsende.\n… En stripper er født!


70 års fødselsdag - Festbogen\nHjemEmner70 års fødselsdag\nBRYLLUP og de andre af livets store fester › Fora › Fødselsdag › 70 års fødselsdag\nDette emne har 1 svar og 2 stemmer, og blev senest opdateret for 2 år, 7 måneder siden af Festbogen.\n20. juli 2016 kl. 19:57 #1190 Svar\nGrethe Christensen, Odense\nJeg skal holde 70 års fødselsdag og vil invitere badmintonholdet også. Vi er 8 hvoraf to mænd har koner som jeg ikke kender så godt. Kan jeg undlade at invitere konerne, da de ikke hører til holdet?\n22. juli 2016 kl. 13:13 #7929 Svar\nVi har ligesom to former for de planlagte fester: familiefest og firmafest.\nTil en familiefest inviteres man med partner uanset hvor godt man kender familiemedlemmets ægtefælle. Med på holdet er også forlovede eller samboende par.\nTil firmafesten er billedet mere blandet, eftersom at ‘holdet’ kun består af arbejdskolleger. Imidlertid er jeg ikke i tvivl om arbejdsgiveres øgede forståelse for det positive i at også ægtefæller får et indblik i, og en fornemmelse for, det miljø partneren opholder sig i til hverdag.\nMan kan jo også prøve at sætte sig i de mænd på holdets sted. Hvordan vil de mon føle at kun de selv er inviteret? Vil det give dem diverse problemer med konerne – som de jo kender så godt, at de måske ved at det letteste vil være at sige nej tak til invitationen.\nSom altid: Den der inviterer vælger diverse rammer vedrørende sted og personer, og der vil altid være nogen der kun passer delvist ind i planen. Men det vil også være herfra at der kan komme et friske pust af nye betragtninger over livets finurligheder.\nSvar til: Svar #7929 i 70 års fødselsdag


Stær - Havens Fugle\nVarenummer hf 010\nStæren er meget almindelig fugl i Danmark. Og derfor skal den også med på juletræet. De flotte farver, der changerer i fjerdragten er smukke sammen med juletræets mørke grønne farve.\nFuglen er mundblæst og smukt hånddekoreret med et tyndt lag sølv på indersiden. Derfor er hver enkelt glasfugl unik.\nOprindelse: Lauscha, sydtyskland.\nFra midten af 1700 tallet har Lauscha været arnested for glaspusteri og i 1835 blev glasøjet opfundet i Lauscha. For cirka 160 år siden opfandt en glaspuster den første julekugle i mangel på ægte æbler. Lauscha blev dermed også fødested for traditionen med glas julepynt samt byen, hvor hovederhvervet og levebrødet er glaspusteri og glasmaleri.


N/A Zebra øje t-shirt - Find T-shirts med andre dyr fra N/A på internettet hos mypets.dk\nZebra øje t-shirt\nSKU: 10-3552-børn large\nKøb denne Zebra øje t-shirt fra N/A hos mypets.dk. Bestil produktet online her hos mypets.dk til en pris på 229,00 DKK.\nN/A kender man for de meget seje T-shirts med andre dyr, og Zebra øje t-shirt er bestemt ikke undtaget. Og det er slet ikke en hemmelighed at kunderne glade ift. kvalitet kontra pris, og de mange fordele kan da heller ikke overses.\nDu bør skynde dig - Ekstremt få i lagerbeholdning netop nu hos mypets.dk.\nSe alle vores T-shirts med andre dyr fra N/A her.\nFind alle og køb lige den T-shirts med andre dyr du vil have her.\nHvorfor skal man vælge Zebra øje t-shirt fra N/A?\nHvorfor skal man købe T-shirts med andre dyr fra N/A, og ikke hos én af de andre konkurrerende mærker?\nDet er et meget godt spørgsmål, men heldigvis ikke umuligt at få svar på. For lige netop med N/A, specielt når det handler om T-shirts med andre dyr, så har de nemlig et rigtig godt omdømme, og stort set alle deres kunder er helt vilde med dem. Og hvordan det være spørger man så? Det er meget simpelt. N/A har en helt tæt sammenhæng med pris & kvalitet. Det er noget alle brugere elsker.\nI dag kan du finde Zebra øje t-shirt fra N/A for en pris på kun 229,00 DKK. Det er jo slet ikke skidt!\nMen hvorfor lige vælge at bestille T-shirts med andre dyr fra N/A hos mypets.dk?\nMen hvad er grunden til at man bør købe Zebra øje t-shirt fra N/A på mypets.dk, og ikke én af de konkurrerende forhandlere?\nFor det første er mypets.dk kendt for hurtig levering. Bestiller du tidligt på dagen, så bliver pakken afsendt selv samme dag. Og samtidig har de lave priser på levering, en faktor at tage højde for. Når nu vi er ved delen om levering, så er reglerne vedrørende returnering, så kan NaturKlub også skrive under på, at dette område er helt OK hos mypets.dk.\nEr der andre kendetegn ved lige netop denne webshop? Ikke nok med at have gode priser på levering, gode regler vedrørende retur, så kan mypets.dk.dk også være stolte af deres venlige kundeservice.\nSidst, men absolut ikke mindst, så er vi hos NaturKlub.dk glade for de konkurrencedygtige priser på produkterne, og det imponerende store varelager. mypets.dk får vores varmeste anbefalinger. Man kan trygt og sikkert bestille ting derfra.\nT-shirt med kæmpe mops ansigt\nLowe tensor 23 azure\nCamelbak forge vacuum 16oz deep sea\n349,00 229,00 DKK\nJulius-k9 træningsvest til hundetræning


50 år på torsdag: Laboranten kæmper for ligestilling i EU\nMarianne Vind (til højre), der fylder 50 år den 3. december, fik 27.369 stemmer ved EU-valget i 2019. Her ses Marianne Vind på et arkivfoto fra 2010, da hun arbejdede som laborant og var tillidsrepræsentant. Foto: Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix\n50 år på torsdag:\nLaboranten kæmper for ligestilling i EU\n29. nov. 2020 08.01\nAf Anders Aarkrog Jepsen, Ritzau\nFor socialdemokraten Marianne Vind, der fylder 50 den 3. december, blev den faglige gnist tændt i barndomshjemmet og på Rigshospitalet.\nPå afbud blev Marianne Vind (S) medlem af Europa-Parlamentet i 2019 efter en kampagne, der bragte historier frem om farfaren, der var fagforeningsmand og tæt på at miste livet i en arbejdsulykke på Køge Havn, og faren, der kørte lastbil.\nDen anden store sag, som socialdemokraten har været engageret i, er bekæmpelsen af et direktiv om en EU-mindsteløn. Det kunne hun – og andre danske politikere – dog ikke stoppe.\nDet kom i efteråret, og hendes kamp imod mindsteløn fortsætter nu i EU-Parlamentet.\nHun var fra 2000 til 2011 laborant og tillidsrepræsentant hos Novozymes i Kalundborg.\nI 2006 blev hun valgt som formand for Dansk Laborant-Forening, der er en landsforening for laboranter i HK. Det blev afsæt til næstformandsposten i HK/Privat.\nMarianne Vind er opvokset i Køge. Hun har også boet nær øens vestkyst - og er så flyttet tilbage igen.\nI dag bor den naturglade politiker i Havdrup nær Køge, og på de sjællandske erfaringer har hun for nylig skrevet en turistguide til ”Sjælland og øer”.\nVind, som fik 27.369 stemmer ved EU-valget i 2019, blev førstesuppleant.\nDen position blev kort efter vekslet til et sæde i EU-Parlamentet, da Jeppe Kofod (S) blev udnævnt til udenrigsminister.


Kommune Kujalleq søger en Kultur- og fritidsleder i Qaqortoq\nKommune Kujalleq Ledige stillinger Kommune Kujalleq søger en Kultur- og fritidsleder i Qaqortoq\nTil snarest tiltrædelse eller pr. 01. februar 2018.\nStillingen er organisatorisk placeret under forvaltningen for Kultur, fritid og forebyggelse i Qaqortoq.\nKultur – og fritidslederen i Qaqortoq refererer til forvaltningschefen, der er placeret i Qaqortoq.\nForestår tilrettelæggelse af og tilfører tilsyn med fritidsundervisning for børn, unge og voksne i Qaqortoq.\nFører tilsyn med fritidsundervisning for børn, unge og voksne i bygderne.\nFører tilsyn med ungdomsklubben.\nFører tilsyn med forebyggelse i Qaqortoq og omegn.\nUdarbejder plan for fritidsvirksomhed, kultur og folkeoplysning for byen Qaqortoq og omegn.\nUdarbejder plan for forebyggelse i Qaqortoq og omegn i samarbejde med forebyggelseskonsulenten.\nYderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til forvaltningschef for Kultur, fritid og forebyggelse\nMikael Mansi Rasmussen tlf. 70 41 00. E-mail: mira@kujalleq.gl\nYderligere oplysninger om kommunen kan ses på www.kujalleq.gl.\nAnsøgning, vedlagt straffeattest, samt med oplysninger om uddannelse og tidligere beskæftigelse, bilagt kopi af uddannelsesbevis, arbejdsgiverudtalelser m.v. skal være kommunen i hænde senest 19. januar 2018 kl. 16.00 og sendes til:


Luksus sommerhus Haurvig - Lej nu hos Cofman\nLuksus sommerhus Haurvig\n9 sommerhuse i Haurvig\nEmne nr.: 130-P62610\nHavbjergevej - Haurvig - 6960 - Hvide Sande\nDette spændende feriehus med swimmingpool ligger på en let kuperet klitgrund, tæt på sidste klitrække ud mod Vesterhavet. Huset er ideelt til to familier, idet soveafsnittet er opdelt i to afdelinger med hver sit badeværelse. Køkken/opholdsrummet er rummeligt\nFra DKK 6.580,-\nEmne nr.: 160-A4400\nI den yderste klitrække, kun 75 m fra Vesterhavet, ligger dette pragtfulde sommerhus med indendørs swimmingpool og sauna. Husets samlingspunkt er det skønne køkken, der er i åben forbindelse med spisestuen og den store opholdsstue med tv, brændeovn og flotte\nEmne nr.: 090-23552\nI første klitrække ca. 100 meter fra den gode sandstrand og det friske Vesterhavet finder I dette stråtækte sommerhus med swimmingpool, spabad og sauna. Der er en ekstra bruseniche i poolrummet. Funktionelt hus med god plads til udfoldelse, til gæster, der\nEmne nr.: 130-P62631\nRiskrogvej - Haurvig - 6960 - Hvide Sande\nI Bjerregårds dejlige, rolige natur og tæt ved Vesterhavets strande, ligger dette pragtfulde poolhus, der med sine mange aktivitetsmuligheder er den perfekte ramme for en succesfuld ferie året rundt. Huset byder på al tænkelig komfort og er bygget op omkring\nFra DKK 10.569,-\nEmne nr.: 130-P62521\nog adventure park i søndervig fjernes Syd for fiskerbyen Hvide Sande og kun 75 m fra havet ligger dette skønne luksushus på en 2000 m² stor kuperet klit- og naturgrund. Huset er ideelt til to familier, idet soveafsnittet er opdelt i to afdelinger\nFra DKK 5.519,-\nEmne nr.: 130-P62652\nStort, stråtækt feriehus, der løbende er blevet moderniseret. Det ligger i første klitrække ved Vesterhavet. Det er indrettet i to afdelinger, hver med to soverum og eget badeværelse samt en hems med yderligere to sovepladser. Husets indretning med synlige\nFra DKK 10.680,-\nEmne nr.: 121-22-6001\nModerne og nyrenoveret poolsommerhus, bygget i 1984, beliggende på en kuperet klitgrund nær såvel hav som fjord. Fra klitten på grunden er der panoramaudsigt over både havet, fjorden og klitlandskabet. Huset er senest renoveret i 2019 med et opdateret såvel\nFra DKK 6.289,-\nEmne nr.: 160-A4643\nCharmerende bjælkehus med indendørs swimingpool, spa og sauna.På den sydlige del af Holmsland Klit, lidt syd for Hvide Sandes hyggelige fiskermiljø, ligger dette herlige sommerhus i et kuperet, lyng- og marehalmsbevokset klitlandskab. Huset er beliggende i\nFra DKK 5.180,-\nEmne nr.: 328-DD1033\nDette flotte poolhus i Haurvig har plads til 12 personer og er derfor velegnet til den store familiekomsammen eller flere familier, som gerne vil bo under samme tag. Feriehuset tillader derudover 2 hunde, og med den store lukkede terrasse er huset perfekt til\nFra DKK 16.443,-\nSommerhus Haurvig med hund\nSommerhus med pool Haurvig\nLast minute sommerhuse Haurvig


33 cirkusløver befries i storstilet redningsaktion | Natgeo.dk\n33 cirkusløver befries i storstilet redningsaktion\nEn flok cirkusløver fra Peru og Colombia udskifter manegens savsmuld med afrikansk græs under poterne, når de ankommer til deres nye liv i sikkerhed.\n2. maj 2016 af Laurel Neme\nOrganisationen Animal Defenders International (ADI) har i disse dage travlt med en storstilet redningsaktion, som sender 33 løver ud af fangenskab og ind i frihed.\nLøverne slippes dog ikke fri i naturen, fordi overlevelse er umulig for store katte der har fået fjernet kløerne og smadret tænderne af cirkusfolk. I stedet flytter løverne ind i det beskyttede refugium Emoya Big Cat Sanctuary i Sydafrika.\nDet fortæller Jan Creamer og Tim Phillips fra ADI, som med Operation Spirit of Freedom kæmper for at redde firbenede artister og andre optrædende dyr i Sydamerika.\nMissionen var planlagt til at vare fire måneder, men utallige uanmeldte besøg hos cirkusser i Peru og Colombia afslørede langt flere ulovlige dyr i fangenskab, end ADI have regnet med.\nSamtidig gav informationer fra offentligheden om illegalt dyrehold redningsfolkene ekstra at se til.\nUdover 33 løver fra to lande har operationen også reddet tre bjørne, en tiger, en puma samt en lang række andre dyr, herunder aber, vaskebjørne og papegøjer.\nNår løverne sætter poterne på afrikansk jord, vil ADI med ét slag have reddet 108 dyr.\nIndsatsen tog hele 18 måneder og er den største redningsaktion af sin art nogensinde.\nADI-folk desinficerer løvernes transportbure før afgang med fly til Sydafrika. Foto: Martin Mejia, Associated Press\nLøver flyver på 1. klasse\nUnder den 14 timer lange flyrejse til Sydafrika får løverne hver sit eget bur, komplet med vand, føde og øjenkontakt med kendte artsfæller, samt personlig overvågning i lastrummet af Creamer og Phillips.\nEfter landingen i Johannesburg fragtes løverne med lastvogne til deres nye hjem.\n"Det er som et eventyr. Løverne har været i helvede, men kommer nu i paradis på Jord", siger Jan Creamer.\nSe galleri med vilde dyr i byerne\nByernes dyreliv er vildere end du tror. Fotograf og National Geographic Young Explorer Prasenjeet Yadav har gennemset 15.000 billeder. Her er en smagsprøve.


→ Køb Laserprinter i Brabrand – DK’s bedste udvalg\nEr du på udkig efter laserprinter i Brabrand? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn del e-shops tilbyder i vore dage et hav af forskellige fragttyper. En af de mest moderne er for øjeblikket afhentningssteder, så du nemt selv kan hente de købte varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragttypen er jo meget simpel, og oftest ydermere den mest prisbevidste slags levering.\nDu bør derudover udse dig at vælge at få leveret til hvor du bor eller til adressen på dit arbejde. Fragttypen bliver jævnligt en kende mere omkostningsfuld, men ligeledes særligt ukompliceret. Den mest betalelige leveringstype af laserprinter i Brabrand er unægtelig at hente ordren selv, men den mulighed stiller krav om at du bor i kort afstand af laserprinter i Brabrand online virksomhedens arbejdslager.\nFragttiden er ultra afgørende om vi står og skal bruge varerne med det samme, så med det formål er det utvivlsomt vigtigt at vi undersøger tidshorisonten for levering ved den pågældende vare.\nTemmelig mange laserprinter i Brabrand internet handler garanterer dag-til-dag levering på en masse varer, men glem ikke at det er regnet ud fra at transaktionen realiseres før et konkret klokkeslæt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få laserprinter i Brabrand fikset før pakkemedarbejderne får fri.\nEn række online varehuse byder på portofri levering, men oftest er det under betingelse af at man indkøber for et fastsat beløb. Derudover skal du snuppe den billigste form for levering, der gerne – ligegyldigt om du er ved Aalborg, Varde eller Støvring – er at få fragtmanden til at bringe produkterne til en pakkeshop.\nDet er jo usædvanlig problemfrit for enhver at finde frem til de bedste priser på laserprinter i Brabrand på flere internet forretninger, og ergo har masser af netbutikker ikke kunne lade være med at stampe udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til juniorer, lige så vel som til kvinder og mænd – betragteligt, og endda nogle gange frembyde fragt uden omkostninger.\nTil gengæld kan det alligevel blive nyttigt at kigge forbi nogle enkelte e-butikker efter laserprinter i Brabrand rabat før du shopper, så du er skråsikker på at få den billigste pris.\nMan bør ikke desto mindre være klar over, at såfremt en shop frembyder laserprinter i Brabrand for en pris der anses for utrolig favorabel, bør det mange gange være et karakteristika der viser en uærlig online virksomhed. Køb med betalingskort er i hvert fald omsluttet af en foranstaltning, hvilket redder dig som kunde imod fup shops på nettet.\nVi slår generelt et slag for køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du drage nytte af en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, for så vidt du foretrækker at afbetale betalingen senere.\nForinden nogen handler laserprinter i Brabrand hos en forretning på nettet behøver man til hver en tid se på webbutikkens forretningsaftale, men det er tit ikke særlig sjovt.\nEn anden mulighed kunne derfor være at undersøge om e-shoppen er medlem af e-mærket, grundet at det længe har været en antydning af at e-handlen føjer de opstillede regler, samt at e-handlen lejlighedsvis ses til af fagmænd som forstår de gældende regulativer. Det er en rigtig god genvej til støtte, ifald du møder udfordringer i forbindelse med din ordre.\nForuden dette støtter vi at du er vidende om de mest essentielle regler der har indflydelse på ordren, som eksempelvis hvilken byttepolitik på laserprinter i Brabrand forretningen har. I relation til det er det desuden relevant, at man til enhver tid sikrer ens købsbekræftelse, således man til enhver tid kan vidne om sit køb, uanset om man leder efter en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot præsterer altid ønskværdige genveje til at efterse ret mange andre forbrugeres erfaringer og derfor foreslår vi, at du eftergår e-firmaets laserprinter i Brabrand anmeldelser forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook præsterer tilsvarende fuldstændig fantastiske chancer for at få indsigt i internet forretningens kundetilfredshed. Foruden det ser vi nogle online virksomheder hvor det er muligt at meddele en vurdering af ordreforløbet, hvilket lige så vel burde anvendes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi har samarbejdsaftaler med mange internet butikker eftersom vi publicerer butikkernes produkter, og tager imod betaling forudsat en af de besøgende på vores website gennemfører en transaktion.\nAnvisninger vedrørende laserprinter i Brabrand og internet selskaber opretholdes fra tid til anden, men vi påtager os intet ansvar for rettelser der måtte være foretaget siden seneste opdatering af de anvendte oplysninger.\nLaserprinter i Brabrand – Køb laserprinter i Brabrand


42 / Magasin om ledelse, strategi og teknologi fra SAS Institute. Peder Tuborgh: et vilkår - PDF\n42 / Magasin om ledelse, strategi og teknologi fra SAS Institute. Peder Tuborgh: et vilkår\nDownload "42 / Magasin om ledelse, strategi og teknologi fra SAS Institute. Peder Tuborgh: et vilkår"\n1 42 / Magasin om ledelse, strategi og teknologi fra SAS Institute Peder Tuborgh: Ensomhed er et vilkår Topchefen i Statoil Fuel & Retail er blevet giftet bort Velfærdsarkitekten: Jeg har det fint med at være politisk tonedøv Coops CIO skaber innovation med big data Tom Kristensen: Guldet ligger i detaljen\n2 INDHOLD: 2 LEDER: Overraskende sammenhænge 3 TEMA: Den nordiske supermodel 4-7 LEDELSE: Ensomhed er et vilkår Peder Tuborgh fortæller om toplederjobbet i Arla Foods. Ensomheden er et vilkår, man skal kunne håndtere, ellers bliver jobbet på toppen et helvede 8-9 TRANSFORMATION: Coops helt store scoop Detailgigantens CIO, Rene Munk-Nissen, jagter værdi i 1,2 mio. medlemmers digitale fodspor PASSION: Guldet ligger i detaljen 99 pct. er aldrig godt nok for Tom Kristensen og hans racing-team. Kongen af Le Mans jagter guldet i detaljen med sjælden dedikation TURNAROUND: På toppen af en bortgiftet gigant Statoil Fuel & Retail har været på en begivenhedsrig rejse. Toplederen Jacob Schram fortæller om at flytte hjemmefra, blive voksen og blive giftet bort STRATEGI: Nærhed til kunden er et våben mod grådighed Administrerende direktør i Norges næststørste bank, Kirsten Idebøen, kæmper mod grådighed i både Telemarken og den finansielle sektor POLITIK: Den tonedøve velfærdsarkitekt ATP-formanden, SFI-direktøren og økonomen Jørgen Søndergaard tager det som en kompliment at blive kaldt politisk tonedøv VIDEN: Åben statistik er klar til en digital fremtid Staterne i Sverige, Norge og Danmark arbejder alle for at skabe åbne data. Det skaber grobund for ny viden og nye statistiske services INNOVATION: Skarpt blik for overraskende muligheder BRFkredit er pioner på at tilbyde funding til bankers prioritetslån. Sven A. Blomberg og Lars Waalen Sandberg tager temperaturen på etårsfødselsdagen Leder: Overraskende sammenhænge Vi kan finde dyb og afgørende indsigt gemt i vores egne data. Den moderne virksomhed opsamler og digitaliserer så store mængder af data, at hjernen ikke kan overskue dem. De overraskende sammenhænge, og sidenhen indsigten, kan gemme sig i overfloden af data. Et godt eksempel er Øresundsbron. Viden om oplevelser på den anden side af Øresund er den faktiske driver for trafikmængden over broen. Vi og svenskerne på den anden side tager bilen og kører af sted, hvis vi har et mål. Øresundsbron leverer derfor skræddersyede oplevelsestilbud til faste kunder uden selv at tjene på det. Gennem dyb indsigt i egne data finder selskabet sammenhængen mellem en cellokoncert i Malmø og danskere med interesse for klassisk musik. Analysen af de store datamængder giver kendskab til kundens DNA. Derfor rammer tilbuddet rigtigt, og vi kunder får en bedre og mere relevant betjening. Denne, for mange, overraskende indsigt giver faktisk mere trafik på Øresundsbron! I dette magasin fortæller vi en række historier om ledelse og lederskab. Og om ofte overraskende brug af indsigt. BRFkredits skarpe blik for innovation ændrede eksempelvis samspillet mellem bank og realkredit (side 22). Virksomhedens raffinerede, analytiske eksekvering af ideen har skabt en ny kanal for BRFkredit og med ét slag knyttet nye bånd til nogle af Danmarks største banker. Peder Tuborgh fra Arla Foods fortæller om den overrumplende globale effekt af Muhammed-krisen (side 4), og velfærdsarkitekten Jørgen Søndergaard argumenterer overbevisende for, at det overraskende nok kan være en kompliment at blive kaldt politisk tonedøv af en siddende statsminister (side 18). Der er ny og overraskende indsigt at hente i andre af dette magasins artikler. Og måske i dit eget datagrundlag? I din virksomhed kan man metodisk med den rette tilgang og de rette midler afdække de ukendte, overraskende sammenhænge. Vi kan sammen producere den indsigt, der kan ændre en proces, en kunderelation eller måske en forretningsmodel. Har du råd til at lade være med at producere ny indsigt? Jens Olivarius Nordisk marketingdirektør SAS Institute SAS Institute A/S, Købmagergade 7-9, 1150 København K Telefon Ansvarshavende redaktør: Jens Olivarius, SAS Institute A/S Redaktion og tekst: TRIALOG ApS, Hanne Hyldborg og Sven Hauge Foto: Torben Nielsen, Camilla Utke Schiøler, Ola Billmont og Jon Skille Amundsen Grafik: Maria Bergsøe Repro og tryk: Cool Gray A/S SAS Institute Inc. product or service names are registered trademarks or trademarks of SAS Institute Inc. in the USA and other countries. indicates USA registration. Other brand and product names are trademarks of their respective companies SAS Institute Inc. All rights reserved. Refleksion 2\n3 Den nordiske supermodel Tema: Den nordiske velfærdsmodel er præget af digitalisering. Udnyttelse af data er en af de vigtigste veje til fortsat udvikling. Eksempelvis i bekæmpelsen af socialt bedrageri. under overskriften den nordiske supermodel bragte det ansete tidsskrift The Economist for nylig en rapport om de nordiske lande. Blandt meget andet blev Finland fremhævet for sit uddannelsessystem, Danmark for et fleksibelt arbejdsmarked, Norge for intelligent udnyttelse af råstoffer og Sverige for evnen til at reducere offentlige omkostninger. The Economist hæfter sig ved, at de nordiske lande figurerer på topplaceringer i en række internationale sammenligninger. Lav korruption, høj uddannelse, stor tillid til staten og stor tillid til hinanden er afgørende faktorer for de nordiske landes evne og vilje til reform. Magasinet mener, at den nordiske model viser løsninger på mange af de opgaver, som USA og Vesteuropa står over for. Mange lande kunne tåle en dosis nordisk reform, hvor det lykkes at skærme befolkningerne for de værste konsekvenser af store konjunkturudsving. -I den daglige debat kan vi være særdeles kritiske over for vores samfund, og derfor vækker det opmærksomhed, når omverdenen ser en supermodel i vores samfund. Vi skal bruge dette eksterne indblik til at skabe tro på, at endnu mere samfundsinnovation og udvikling gør en positiv forskel, siger nordisk direktør Bent Sørensen fra SAS Institute. Fra SAS Institutes egen verden af data og avancerede analytiske løsninger er der ikke langt til diskussionen om velfærdssamfundet. Styrkelsen af de nordiske lande som videnssamfund og større analytisk konkurrenceevne er en vigtig forudsætning for at bevare velfærdssamfundet. Den avancerede analyse er med til at skabe højere produktivitet i både den private og den offentlige sektor. Desuden spiller datadimensionen direkte ind som en innovativ kraft. Kamp mod socialt bedrageri -Når transaktionerne mellem borgere og virksomheder er digitaliserede, kan hele den analytiske værktøjskasse bringes aktivt i spil, siger Bent Sørensen. -Eksempelvis vil bekæmpelsen af socialt bedrageri, som er et stadigt stigende problem for den nordiske supermodel, have både kortsigtede og langsigtede fordele. Ikke kun den økonomiske gevinst, som både kan anvendes til offentlige investeringer og til skattenedsættelser. Endnu vigtigere er det, at reduktionen af snyderi bidrager direkte til troen på fundamentet i vores velfærdsmodel. Vi vil gerne sikre, at de rigtige mennesker får den nødvendige støtte og hjælp. -Respekt for privatlivet og individets beskyttelse er en vigtig og nødvendig debat i forhold til samfundets udnyttelse af data, men ligesom i virksomhederne er kombinationen af data fra flere kilder meget værdifuld, mener Bent Sørensen. Refleksion 3\n4 Refleksion 4\n5 Peder Tuborgh: Ensomhed er et vilkår Arla Foods nåede sit mål om en omsætning på 75 mia. kr. Derfor kan CEO Peder Tuborgh spejle sig i positiv presseomtale. Svagere sjæle i toplederrollen ville måske blive forført af succesen, men Tuborgh kender om nogen omskifteligheden, der følger med... Refleksion 5\n6 -Jeg vil meget hellere overbevise og få andre med på rejsen, end jeg vil bruge toplederens mulighed for at skære igennem, siger CEO Peder Tuborgh fra Arla. når det gælder i sidste ende, er man jo ensom. I store kriser, eller hvis vi er uenige i personalesager eller i strategiske spørgsmål, bliver jeg nødt til at tage den endelige beslutning. Ensomheden i toplederjobbet overraskede mig, men jeg synes ikke, at ensomheden er svær at håndtere. Hvis ikke man kan få noget godt ud af ensomheden, så ender toplederjobbet som et helvede, og man bliver bange for at træffe beslutninger. Omvendt skal den ikke blive en stor nydelse, som man ikke kan leve uden, for så bliver man en diktator, og så træffer man 100 pct. sikkert de forkerte beslutninger. Jobbet indbyder til det. Sådan kan man opsummere Peder Tuborghs holdning til ensomhed som en præmis for jobbet som topleder*. Tuborgh kan som symbol på Arla sole sig i pressens thumbs up og positive projektioner på hans person. Arla har nået målene for en ambitiøs vækststrategi. Den blev meldt ud, da finanskrisen tog fart, hvilket fik Arla til at skubbe målsætningen fra 2013 til På trods af finanskrisen bliver målene alligevel nået i mia. kr. i omsætning er det mest håndgribelige mål, men sejren i en række strategiske must-win battles ligger til grund for væksten, som placerer Arla blandt Nordens største virksomheder og som nr. seks på listen over klodens største mælkeproducenter. Men mælkedrengen i toppen af Arla holder benene på jorden i koncernens hovedkvarter i Viby. -Ja, lige nu er pressen positiv. Men det kan ændre sig. Vi opererer i en af de objektivt set mest volatile brancher. Dynamikken i udbud og efterspørgsel på mælk er meget stærk, og der er aldrig langt mellem succes og fiasko, siger Peder Tuborgh. Omverdenens karaktergivning og vurderinger er også voldsomt omskiftelige. Under Muhammed-krisen var Tuborgh symbol på Arla, og Arla var symbol på Danmark. Mens danske flag blev brændt på gaderne, blev Arlas produkter boykottet i butikkerne. Abnorm krise -Jeg havde lige fået jobbet i 2005, og krisen var helt abnorm og uvirkelig. Den oplevelse sidder stadig i mig. Forretningsmæssigt kunne krisen potentielt have lukket hele Mellemøsten for os, og det ville have været et strategisk tilbageslag. Netop fordi vi havde varer på hylderne i Mellemøsten, kunne Arla bruges til en forbrugerprotest mod Danmark. Personligt måtte jeg lægge alt andet til side og blive helt operationel. Jeg holdt ugemøder med Arla-medarbejdere, som jeg normalt slet ikke er i kontakt med, siger Peder Tuborgh. -Globalisering er, at verden bliver mindre. Ikke at den bliver større. Sager og situationer flyder sammen på trods af afstande og forskellig kontekst. En avisartikel i ét land får uforudsete og voldsomme konsekvenser tusinder af kilometer væk. Verden bliver pludselig meget lille. Alle mulige radiokanaler spiller løs oven i hinanden, og det lyder ikke godt. Masser af kommunikation var Arla-chefens bidrag til at komme ud af krisen. Både udadtil og indadtil var følelserne stærke, og holdningerne delte. Derfor var der behov for at forklare sig og lytte og forsøge at mobilisere på trods af tvivl og modsætninger. Strategien bliver i den slags situationer sat på standby, fordi eksterne faktorer sætter en ny dagsorden, hvor overlevelse kræver fuld ledelsesmæssig opmærksomhed. Finanskrisen har siden krævet en lignende indsats. CEO-rollen indbyder til en jeg-alene-videholdning, som er farlig Økosystem -CEO-rollen indbyder til en jeg-alene-vide-holdning, som er farlig. Jeg er jo hverken den klogeste eller dygtigste person i virksomheden. Men jeg skal være god til at få de bedst mulige ressourcer i brug på det rigtige tidspunkt. Kunsten er at få den samlede organisme til at løse opgaven. -Vores virksomhed er en del af et stort økosystem. Vi agerer i et univers med mange modsætninger og mange indbyggede konflikter, og jeg skal være bedst til at gabe over Refleksion 6\n7 de modsætninger og sikre, at vi bliver ved med at bevæge os. Nogle gange handler det mest om at pege i en bestemt retning, siger Peder Tuborgh. Arla med samlet set over medarbejdere producerer i 13 lande og har salgskontorer i yderligere 20 lande. Produkterne sælges under tre store varemærker Arla, Lurpak og Castello i mere end 100 lande. Arlas kernemarkeder er Storbritannien, Danmark, Sverige, Finland, Tyskland og Holland. Koncernen arbejder nu efter en 2017-strategi med over 20 nye must-win battles. Fusionerne i 2012 med tyske og britiske mejerier og alliancer i Kina har givet en volumen, som skal omsættes til et tungere kvalitativt engagement på de strategiske markeder i BRIK-landene. Her vokser markedet to-tre pct. om året. Kina er allerede på trods af et lille forbrug pr. indbygger verdens største marked for mejeriprodukter. Arla har styrken, råvarerne og kompetencen til at levere til kineserne, men det kræver et andet produktsortiment end det europæiske. Arlas internationale markedsvilkår vil desuden ændre sig, når EU fjerner mælkekvoterne. Det betyder, at der ikke vil være loft over produktionen i de enkelte lande, og den udvikling er positiv for Arla. Balancegang 70 pct. af den globale mejerikapacitet leveres af kooperativer ejet af mælkeproducenter. Arla Foods er selv et andelsselskab, der ejes af over mælkeproducenter. Ejerne opnår bedre mælkepriser ved at slå sig sammen og opnå stordriftsfordele i den efterfølgende forarbejdning af råvaren. Derfor er Arla vokset og internationaliseret meget målrettet siden fusionen mellem danske MD Foods og svenske Arla i år Når vi fusionerer med nye mejerier, er det udtryk for, at vi er attraktive og kan levere en god pris på mælken. Det inderste DNA hos os er at få mælken ind og forarbejde den. Når vi er gode til det, vokser volumen. Hvis vi ikke er gode til det, så flyder mælken baglæns og andre steder hen. Hos os er ejerne også leverandørerne. Derfor er vi i den bagvendte situation, at vores vigtigste bundlinje er at gøre vores største omkostning prisen på råmælk så stor som mulig, siger Peder Tuborgh. For Arlas topledelse betyder det, at ejerskabet i sig selv er en interessentgruppe. Kunder, politikere, offentlighed og ledere internt i koncernen er andre vigtige interessenter. Mælkedrengen på toppen af Arla er vokset op i et akademikerhjem med en far, som var professor i politologi. Afvejning og balancering mellem forskellige interesser er nu en fast bestanddel af hans job, og mon ikke Tuborgh fik nogle analytiske kompetencer ind med modermælken? -Jeg vil meget hellere overbevise og få andre med på Vi er langt fra fortidens mandagsmøder, hvor ledere informerede medarbejdere rejsen, end jeg vil bruge toplederens mulighed for at skære igennem. Går man bombastisk til værks, løber man helt klart en stor personlig risiko. Det kan jo være, at man møder en modstand, som er stærkere end en selv, siger Peder Tuborgh. Big data og ytringsfrihed Kooperativets demokratiske tradition er en integreret del af Arlas kultur. Ordet er frit, og ytringsfriheden er en nødvendighed for, at demokratiet kan fungere. Den teknologiske udvikling forstærker udviklingen. -Viden flyder anderledes og hurtigt rundt i vores organisationer. Transparensen er så udpræget, at den omdefinerer ledelse. Vi er langt fra fortidens mandagsmøder, hvor ledere informerede medarbejdere. Nu skal ledere bidrage til at skabe viden baseret på data, og de skal bidrage til at fortolke alle de data og informationer, som er til rådighed, siger han. Tuborgh mener, at fødevaresektoren er traditionsbundet og kulturelt forankret. Vores spisevaner ændrer sig kun langsomt. Derfor vil markedskoncepter på dette område have en langsommere tilpasning til ny teknologi end f.eks. tele- og computerbranchen. Men Arlas topchef er ikke i tvivl om, at digitalisering og big data også får betydning for den globale mejeribranche. * Læs også kapitlet Peder Tuborgh: Ensomhedens Energi i bogen Topledelsen af Steen Hildebrandt & Søren Brandi. Copyright Hildebrandt & Brandi A/S & Ledelsesforlaget, Refleksion 7\n8 Coops helt store scoop TRANSFORMATION: Detailgiganten Coop vil på samme tid innovere med big data og rydde op i sit systemlandskab. I spidsen for Coops 140 it-medarbejdere finder man en CIO, som kombinerer teknologiske visioner med forretningsmæssig snusfornuft. Big data giver absolut mening hos os. Kampen i detailhandel handler om at vælge sortiment, om at sætte priser, optimere logistik og forstå kundeadfærd. På alle disse strategiske områder kan vi bruge teknologien og de voksende datamængder. Et gammelt mundheld siger, at detailbranchen er rig på data og fattig på indsigt. Vi kan godt blive bedre, siger CIO Rene Munk-Nissen fra Coop. Han taler sig hurtigt varm om perspektivet i RFID-teknologi, kortlægning af kundens bevægelsesmønstre i butikken, forståelse for beslutningsmønstre og for potentialet i kontakt til kunderne via smartphones og sms. En butikskæde kan målrette sig mod mænds og kvinders forskellige købsadfærd, mod geografiske forskelle og zoome ind på specifikke næsten individuelle præferencer. Rene Munk-Nissen ser stor forretningsmæssig værdi i den intelligente udnyttelse af data, og han henviser til Walmart og Tesco for gode internationale eksempler på avanceret teknologianvendelse. Men det er ikke en højtflyvende fantast, som for nylig overtog CIO-rollen i Coop efter fire år i en tilsvarende rolle hos DSB. Rene Munk-Nissen skal fra en plads i koncernledelsen både være med til at effektivisere og innovere samt bringe it tættere på forretningen og værdiskabelsen i Coop. En samlet it-strategi skal være med til at effektivisere it-området, spare omkostninger og holde Coop med fremme i den teknologiske udvikling. -Jeg har selv ganske mange kilometer i benene som itleder. Det giver en god fornemmelse for forskellen på teori og praksis. Man kan have nok så mange gode ideer, men hvis ens stamdata og datafangst ikke er i orden, så kommer man ikke langt, fastslår Rene Munk-Nissen. -Basalt set er it-funktionen en produktionsvirksomhed som så mange andre. Vi skal sørge for at have de rigtige varer på hylden til konkurrencedygtig pris, levere med lav gennemløbstid, have færrest mulige varer på lager og være dygtige til at levere værdi til vores kunder. Det helt store scoop Coop er frem til 2014 i gang med et stort ERP-projekt med det interne projektnavn scoop. 60 fuldtidsressourcer og over 200 mio. kr. bruger koncernen på i første fase at skabe en fælles ERP-platform for økonomi og HR i alle kæder. I en senere fase vil ERP-projektet dække logistik- og detailprocesser for hele koncernen. Projektet handler om at rydde op, samordne, skabe stordrift, effektivisere processer og barbere omkostninger. Projektet bliver styret uden for linjeorganisationen og den Balancen mellem teori og praksis er afgørende for en dygtig CIO daglige drift og har tunge medlemmer fra koncernledelsen i styregruppen. Samtidig giver ERP-projektet det datamæssige fundament de korrekte stamdata til at opbygge mere viden og flere automatiske og intelligente applikationer. Allerede i dag analyserer Coop millionvis af boner og kombinerer data fra kasselinjen med konkrete kunder via loyalitetsprogrammet CoopPlus. -Det helt store scoop for Coop er, at vi har 1,2 mio. medlemmer. Det giver os mulighed for at personalisere og målrette vores kommunikation, og netop i sammenhæng med big data kan det vise sig som et stort aktiv i fremtiden. Vi bliver i mindre grad henvist til at undersøge vores kunder og deres præferencer, for vi har jo reel viden om deres adfærd, siger Rene Munk- Nissen. -Potentialet er meget stort. Jeg tror slet ikke, at vi har nået grænserne for, hvordan vi kan kombinere data og skabe ny værdi. Spørgsmålet er, om vi overhovedet stiller de rigtige spørgsmål til vores egne data. Standardisering tjener sig hjem Coop er en markedsleder med lange traditioner. Rødderne står i andelsbevægelsen, og medlemmernes ejerskab giver Coop et helt særligt kendetegn. Koncernens omsætning ligger omkring 50 mia. kr. fra kæderne SuperBrugsen, Fakta, Kvickly, Dagli Brugsen og Irma. Coop ønsker fremover et større overskud Refleksion 8\n9 -Hvis mælken ikke kommer ud i SuperBrugsen på grund af it-problemer, så er der ingen, der gider lytte til it-direktøren, siger CIO Rene Munk-Nissen fra Coop. end de nuværende ca. 500 mio. kr. om året, og it-funktionen skal bidrage. Et meget sammensat systemlandskab med mange forskellige teknologier er dyrere og sværere at drive end et mere ensartet it-miljø. -Det standardiserede miljø er designmæssigt mere stabilt, og det er vigtigt, når mælken skal ud hver dag, siger Rene Munk-Nissen. -Vi skal blive bedre til at tjene penge, og it kan bidrage, fordi vi kan standardisere og automatisere mere. Coop har efter min mening ikke udnyttet samtlige koncernfordele. Kæderne kan sagtens prioritere forskelligt og bevare deres karakteristika, men de har alle sammen brug for de samme backoffice-funktioner til at styre logistik, butiksdrift osv. Hele kernedelen af værdikæden bør vi kunne dele på tværs som koncernløsninger, siger it-direktøren. Det helt store scoop for Coop er, at vi har 1,2 mio. medlemmer Gå ikke i forsvar Rene Munk-Nissen er i år som Dansk IT s repræsentant med til at kåre årets CIO, og it-direktøren med sit ottende job i den syvende industri har klare holdninger til CIO-rollen. It er kun et værktøj for forretningen uden formål i sig selv. Samtidig er det sådan, at forretningen nærmest bryder sammen, hvis itsystemerne går ned, og derfor skal oppetid og drift være alfa og omega for en CIO. -Hvis mælken ikke kommer ud i SuperBrugsen på grund af it-problemer, så er der ingen, der gider lytte til it-direktøren, siger han. Balancen mellem teori og praksis er afgørende for en dygtig CIO, og selv om en virksomhed bliver ramt af store it-problemer, skal CIO en bevare det kølige overblik. -Vi skal ikke være for fagligt stolte og gå i forsvar, når systemerne ikke fungerer optimalt. Det er helt afgørende at bevare dialogen med forretningen og forstå, hvor belastende disse svigt er. Vi gør os selv og vores omgivelser en stor tjeneste ved at standardisere så meget, at vi reducerer antallet af single point of failure. Vi leverer en infrastruktur til forretningen, og vi skal sikre, at lyset er tændt i kasseapparatet hele tiden. CIO ens onde spiral er store driftsproblemer, som man prøver at løse med ressourcer, der var lovet til andre projekter, som derfor bliver forsinkede. Coops it-direktør ønsker derimod selv at prioritere sine ressourcer, og derfor ser han en god sammenhæng mellem at samordne og standardisere på ERP-niveau og samtidig have visioner for Coops udnyttelse af big data. Refleksion 9\n10 Guldet ligger i detaljen PASSION: Motorsport er en kombination af passionerede fightere og tæt teamwork. De synlige konger er kørerne bag rattet, men deres toppræstationer er helt afhængige af det minutiøse teamwork i kulissen. Tom Kristensen giver et indblik i et unikt univers, hvor 99 pct. aldrig er godt nok. brølet fra en 8-cylindret motor. Suset, når der accelereres fra km/t. på få sekunder. At køre først over målstregen i en strømlinet racerbil indgår i mangen en drengedrøm. Få lever drømmen ud. Endnu færre smager sejrsrusen. Tom Kristensen har taget hele turen fra barndommens gokart til sejrsskamler verden over. Han er alle tiders mest vindende kører i 24-timers klassikeren Le Mans og i 12-timers løbet på Sebring. Han har sat et hav af rekorder og modtaget Det at tage ansvar og føle ejerskab er en vigtig del af teamworket stribevis af hædersbevisninger. Tom Kristensen er kort sagt en ener, men han er meget bevidst om, at det ikke kun er i kraft af egne toppræstationer. -Motorsport er en treenighed af udstyr, kørere og teamwork. Niveauet blandt kørerne og bilerne i de enkelte teams er ekstremt højt, så det er i de små detaljer, guldet ligger, siger Tom Kristensen. -Det er en gennemprofessionaliseret sport, hvor alt konstant finjusteres. Alle måles konstant -I race kæmper man om tiendedele af sekunder. Kommer du blot to tiendedele sekund hurtigere ud af pit end konkurrenterne, kører du måske først over stregen. Så vi træner, måler og optimerer igen og igen og igen året rundt. Stopuret er et af vores vigtigste værktøjer. -At ligge i pole position kræver, at alle giver sig 110 pct. Fra designere, til kørere, ingeniører og mekanikere. Det er samarbejdet om at optimere indstillingerne, aerodynamikken, støddæmpere og dæktryk, der hjælper dig, når du er ude på banen og hele tiden presser bilen og dig selv til det yderste. Det at tage ansvar og føle ejerskab er en vigtig del af teamworket. Det skaber den gensidige respekt og tillid, som er en forudsætning for at vinde, siger Tom Kristensen. Rullende laboratorier Audi Sport, som Tom Kristensen kører for, har 200 medarbejdere dedikeret til sine racing teams. Organisationen er konstant i omdrejninger. Otte måneder før et løb er motoren testet, og bilen så godt som færdigdesignet, hvorefter testkørslerne går i gang. De finder sted over alt på kloden for at afprøve, hvordan udstyret performer under forskellige bane- og vejrforhold. -10 pct. temperaturudsving på asfalten har enorm effekt på, hvordan bilen og dækkene opfører sig. Det tænker man ikke på som almindelig bilist, men når du kører en 900 kg tung racer rundt i et sving med over 250 km/t., mærker du tydeligt forskellen. Vi skal afkode alle disse små facetter forud for hvert løb. Derfor foregår der en intens dataopsamling gennem hele testperioden, siger Tom Kristensen, som selv er kendt for at løbe banen rundt inden et løb for at få et sidste indtryk af asfaltens beskaffenhed. -Vi kører hele tiden på grænserne. En racerbil skal være let, men stærk. Den skal være aerodynamisk, men samtidig have det nødvendige nedkølingsudstyr. Det er altid et kompromis, som man sammen må indgå før hvert løb, for den perfekte løsning findes ikke. De her biler er altid på vej til at overophede, og du kører med en konstant risiko for at ødelægge hjulophængene, når du rammer en kerb, fordi alt er optimeret til det yderste i forhold til reglementet og performance. Jo bedre forberedt du er, og jo mere viden du har, des bedre kan du forudse og håndtere selv de uventede situationer, som altid opstår under et løb. En god regel er at forvente det uventede og så reagere på det. Det sker meget sjældent, at alt går præcis efter planen, så alle i teamet skal være klar til hurtigt at tilpasse sig ændringer og forandringer. At forudsige det uforudsigelige Der er kommet væsentligt mere elektronik i bilerne, end da Tom Kristensen startede sin professionelle karriere i Ved debuten på Le Mans i 97 foregik gennemgangen af banen og dens forskellige bremsepunkter og gearskifter på bagsædet af en scooter med en af de ældre kørere ved rattet. Refleksion 10\n11 -I dag er bilerne én stor computer. Instrumentbrættet er mit ledelsesmæssige cockpit, hvor jeg kan aflæse alle relevante data om omgangstider, dæktryk, bremsetryk, brændstofoptimering osv. Teamet i pitten har adgang til de samme data samt en lang række andre data om bl.a. vejrforhold og -prognoser på de forskellige områder af banen. Derudover er der konstant radiokontakt mellem kører og pit under løbene. Vi har adgang til enormt mange data, men det er vigtigt at koble dem med førerens mentale input fra kabinen. Vi snakker med data, så at sige. Alt andet lige er det føreren, der har det sidste ord i en tvivlssituation. Også til trods for, at føreren skal træffe sine beslutninger i et cockpit, som kan være over 40 grader varmt, alt imens han kan blive påvirket af op til 4 G i svingene. Selvom føreren observerer real time på banen, kan de hårde data være mere valide. Det så man under Le Mans i 2008, hvor der opstod tvivl om vejret og et evt. dækskifte. Fra pladsen i kabinen var banen tør og himlen lys grå, men computerskærmene i pitten fortalte, at et regnvejr var på vej længere fremme på banen. Dataene overtrumfede fornemmelsen, Audi 2 blev kaldt i pit, mens den nærmeste konkurrent fortsatte på eksisterende dæk. Regnen kom, og Tom Kristensen og hans team kørte over stregen som de første. Tale er guld -Du skal kende det store billede og jagte gevinsterne ved at optimere i detaljerne. Det er gennem kommunikationen, at alle forstår, hvorfor vi gør, som vi gør. En af styrkerne i Audi-teamet er, at alle altid yder deres bedste, så vi kører som en velsmurt maskine. En anden er, at vi er gode til at kommunikere, selvom vi er blevet større. Der er opbygget en tradition for at dele viden i teamet. Vi samler altid alle i teamet før et løb for at sikre, at alle kender strategien, og vi mødes altid efter løbet og evaluerer. Selv efter et stint, når man kommer helt mørbanket i pit og kun tænker på massage, går vi lige forbi chefingeniøren og chefmekanikeren med indtryk fra banen og bilen. -I mange virksomheder er kommunikation en stor udfordring, som kan være medvirkende til, at man ikke kommer i mål med strategien. Sådan er det også i motorsport. Vi er en organisation, som er helt og aldeles afhængig af, at den rette information når ud til de rette folk på det rette tidspunkt. For lidt information kan i værste fald være fatalt, og for meget information kan gøre, at vi træffer beslutninger for sent. Og i vores verden, hvor tiendedele er evigheder, betyder det, at konkurrenterne straks overhaler dig. -At opbygge en forståelse for, hvad der skal kommunikeres hvornår til hvem, kommer ikke af sig selv. Det skal man arbejde på i fællesskab. Hos Audi har vi opbygget en kultur, hvor vi er ærlige over for hinanden, og hvor alle i organisationen ved præcis, hvilken rolle de spiller i det store billede. Teamwork er altafgørende, og uanset vores roller i teamet anerkender vi, at alle er afhængige af hinanden. Det er kriteriet for at vinde, siger Tom Kristensen. Den juni ruller Audi-hjulet igen. Tom Kristensen og hans team i Audi 2 jagter det øverste trin på sejrsskamlen på Le Mans for niende gang. Scan QR-koden og læs mere online. Tom Kristensen: Født i Hobro den 7. juli Uddannet som bankmand i Himmerlandsbanken. Professionel racerkører siden Har som den eneste vundet 24-timers Le Mans otte gange. Topper alle tiders vinderliste i Sebring 12 Hours. Tre gange kåret som verdens bedste sportsvognskører. Optaget i det britiske magasin Motorsports Hall of Fame i For lidt information kan være fatalt, og for meget information kan gøre, at vi træffer beslutninger for sent. Og i vores verden, hvor tiendedele er evigheder, betyder det, at konkurrenterne straks overhaler dig, siger otte gange Le Mans-vinder Tom Kristensen. Refleksion 11\n12 Refleksion 12 -Skal man blive i metaforen, så kan man sige, at vi lige var flyttet hjemmefra og skulle stå på egne ben. Og så viste det sig, at far og mor stadig havde magt til at gifte os bort, siger Jacob Schram, Group President Europe i Statoil Fuel & Retail.\n13 På toppen af en bortgiftet gigant TURNAROUND: Statoil Fuel & Retail er med medarbejdere på servicestationer nr. 1 i Skandinavien. Under det velkendte dråbeformede logo har selskabet de sidste år foretaget en begivenhedsrig rejse. Toplederen Jacob Schram fortæller her om at flytte hjemmefra, blive voksen og blive giftet bort. Først en rapkæftet rebel, som skød i vejret i en god familie. Så ung, flyttet hjemmefra, finde egne ben, blive omtalt i medierne og få nye kapitalstærke venner. For til sidst alligevel at konstatere, at far og mor havde indflydelse nok til at gifte den velvoksne og selvstændige nye verdensborger bort til en canadisk slægtning. Ja, det lyder som en slægtsroman, men det er faktisk historien om Statoil Fuel & Retail (SFR). En gigant i skandinavisk detailhandel med en 100-årig historie og en aktuel markedsandel på 33 pct. af benzinsalget i Skandinavien. I 2012 blev selskabet købt af canadiske Alimentation Couche-Tard (ACT) og er nu det europæiske brohoved for en endnu større nordamerikansk gigant med europæiske vækstambitioner. Før opkøbet skete udskillelsen fra Statoil ASA, som er blandt verdens bedste til at bore efter olie til havs. Efterfulgt af ni kvartaler som børsnoteret selskab. Og på hele rejsen var Jacob Schram kaptajnen på kommandobroen for selskabet, som foreløbig sejler videre under navnet Statoil Fuel & Retail. Giftet bort -Jeg var skeptisk-entusiastisk, da jeg mødte de nye ejere første gang. Jeg havde aldrig prøvet at være på den opkøbte side i en større virksomhedshandel. Vi vidste ikke, hvad de ville, og vi vidste ikke, om de respekterede vores selskab, vores organisation og vores værdier. I udgangspunktet havde vi følelsen af at blive giftet bort. Mod vores egen vilje, siger Jacob Schram, hvis funktion og titel ændrede sig med opkøbet. Han gik fra at være CEO til Group President Europe. Ifølge en canadisk analytikerrapport er SFR det bedste giftermål, som ACT kunne indgå i Europa. I dag er han positiv over for det nye ejerskab. CEO Alain Bouchard og den øvrige topledelse fra Canada besøgte Det er toplederens vilkår at have ansvaret og stå til regnskab for konsekvenserne personligt over 200 Statoil-servicestationer, og det gav dem indsigt i og respekt for det nye europæiske familiemedlem. Passionen for mødet med kunderne i hverdagen binder de to kulturer sammen. Normalt sætter man sine egne folk ind i en organisation, når man betaler 17 mia. kroner for et selskab, men Schram kan stolt konstatere, at canadierne undlod at ændre holdet, som fortsat driver SFR i Europa. -Vi blev udskilt fra Statoil og børsnoteret i Det betød en stor omvæltning for mig personligt, fordi der pludselig var stor medieinteresse. Desuden stod jeg pludselig mere alene med ansvaret. Det var en meget intens periode, og jeg lærte en masse, siger han. Hele kapitaldelen var en ny dimension af lederjobbet, og Jacob Schram deltog selv i 80 investormøder, hvis formål var at sælge 46 pct. af aktierne til markedet. Børsintroduktionen gik fint. SFR fyldte bogen syv gange, og siden var Jacob Schram til eksamen med ni kvartalsresultater. Hår på brystet -Det er et anderledes hårdt pres at fremlægge resultater offentligt. Jeg synes, at det gav hår på brystet, fordi det var personligt udfordrende. Kunsten er at lytte til investorer og analytikere og samtidig fastholde den strategiske kurs for selskabet, siger Jacob Schram. SFR klarede opgaven og stod på egne ben. Statoil ASA havde imidlertid fastholdt en ejerandel på 54 pct., mens de 46 pct. var spredt på aktionærer. Derfor startede det canadiske opkøb med, at Statoil ASA accepterede tilbuddet, og derefter fulgte et antal måneder, hvor gyseren handlede om, hvorvidt canadierne nåede de magiske 90 pct., som var ensbetydende med afnotering fra Oslo Børs. Refleksion 13\n14 -Skal man blive i metaforen, så kan man sige, at vi lige var flyttet hjemmefra og skulle stå på egne ben. Og så viste det sig, at far og mor stadig havde magt til at gifte os bort, siger Jacob Schram. Fra sin nuværende plads i den canadiske koncerns executive committee ved han, at koncernen vil vokse gennem og med SFR. Den tidligere østvendte vækststrategi, som gav SFR fodfæste i Rusland, Polen og de baltiske stater, er nu erstattet af ønsket om at erobre Europa med Oslo som hovedkvarter. Schram glæder sig over koncernens klare, operationelle fokus. Ideerne til at drive servicestationerne kommer fra begge sider af Atlanterhavet. Belejringen i Bastogne Rejsen er gået fra at være en højtråbende handelsteenager i en sværindustriel oliefamilie til at være det respekterede europæiske familiemedlem i en fokuseret nordamerikansk convenience-familie. Rejsen er måske allermest turbulent for toplederen, som får nyhederne først og skal formidle næste skridt til medarbejdere og omverden. Jacob Schram lægger ikke skjul på, at der er opture og nedture i den rolle. -Det er toplederens vilkår i sidste ende at have ansvaret og stå til regnskab for konsekvenserne. Når der er problemer, så vender alle sig mod din person og venter en løsning. I perioder er det selvfølgelig et tungt ansvar. Jeg skal ikke klage, for det er jo selvvalgt. I det hele taget skal man ikke have ondt af sig selv; man skal kæmpe videre. Også selv om spillereglerne ændrer sig, eller hele spillepladen bliver trukket væk under én. Jacob Schram sætter hurtigt sine egne oplevelser i et større perspektiv. Når soldater i store slag står på katastrofens rand og alligevel kæmper videre og holder stand med det yderste af neglene, så giver det ham styrke til at bide tænderne sammen. Tv-serien Band of Brothers dramatiserer eksempelvis belejringen af Bastogne i 1944 på en måde, som gør indtryk. Med i sin personlige bagage har Jacob Schram en tid som befalingsmand i det norske infanteri. Han lå i Nordnorge under den kolde krig og kiggede over grænsen ind på det daværende Sovjetunionen. Senere har han mødt baltiske kolleger, som gjorde tjeneste for Sovjet på den anden side af den samme grænse og lå og kiggede ind på Norge og NATO. Han glæder sig over, at fortidens modsætninger er forenet i den samme koncern. Ingen hos os er for fine til at besøge en servicestation McKinsey og McDonald s Karrierevejen frem til topjobbet i SFR gik over Handelshøjskolen i København, McKinsey og McDonald s. Jacobs mor var fra Bornholm, som var et fast sommerferiemål i barndommen. Derfor var det ikke fremmed for ham at flytte fra Oslo for at læse videre i København. Her mødte den nu 50-årige Jacob Schram sin kone og livsledsagerske, socialpædagogen Jeanette. Tankerne om en MBA i USA blev droppet, og Schram blev boende i København. -Mens jeg skrev hovedopgave, faldt jeg ved et tilfælde over en brochure fra et informationsmøde hos McKinsey. Jeg tog derhen, og senere søgte jeg og fik jobbet. Det var en ny skole for mig og fantastiske fem år. Stærkt miljø, mange dygtige mennesker og benhårde krav, fortæller Jacob Schram. Efter 10 år i København ville Jacob gerne flytte tilbage til Oslo, og Jeanette tog med. Men på den betingelse, at han droppede McKinsey-livet med de mange rejsedage. Derfor blev et tilfældigt møde på gaden med en gammel studiekammerat afgørende for Jacob. Hun ville flytte fra Oslo tilbage til København og foreslog Jacob at søge hendes job som ansvarlig for kommunikation og marketing hos McDonald s. Jacob søgte efter fristen, men han fik jobbet til sidst. -Jeg fik en bachelorgrad i hamburgerology fra Hamburger Academy. De 14 dages introduktionsuddannelse var sjov og hård. De tre år i McDonald s lærte mig en masse om operationel excellence, før jeg gik videre til Statoil Fuel & Retail, siger Schram. Digital fremtid SFR fik i nogle norske medier tilnavnet pølse-statoil for at klargøre distinktionen til det olieborende store Statoil ASA. I dag er tilnavnet ikke retvisende, fordi over halvdelen af bruttofortjenesten kommer fra olie og benzin. Desuden tilbyder servicestationerne nu økologiske fødevarer lavet af friske råvarer, og elite-smileyerne pryder indgangen på langt de fleste stationer. På sortiment og kvalitet har servicestationerne udviklet sig meget på de sidste 10 år, og i dag ser Jacob Schram det store potentiale i digital kundekontakt. -I fremtiden vil retail marketing blive mere personlig og individuel. Vores CRM-løsninger kommer til at inddrage en geografisk dimension, og vi vil kommunikere målrettet og individuelt til mennesker, som er på farten. Vi har en masse viden om kunden og kundens adfærd i vores data. Den viden skal vi bruge fremover, siger Jacob Schram. Han forudser også, at trådløs betalingsteknologi kommer til at ændre butikkernes layout. Disken forsvinder, og medarbejderne bliver hjælpere og samtalepartnere for kunden. -Vi anerkender, at big data bliver en vigtig tendens fremover, men vi vil kombinere den med small data. Small data er direkte kundeobservationer, og det har vi en lang tradition for at drage nytte af på begge sider af Atlanten. Ingen hos os er for fine til at besøge en servicestation. Refleksion 14\n15 Nærhed til kunden er våbnet Refleksion 15\n16 -Hvis vi skal opleves som en venlig og relevant bank, skal vi være i mental nærhed af hver enkelt kunde. Intensiv brug af data og analytisk skarphed kan give os den nødvendige indsigt i kunderne, siger Kirsten Idebøen, CEO i SpareBank 1 Gruppen, som er ejet af LO og femten lokale banker med totalt medarbejdere, 350 filialer, over kunder på nettet og formueforvaltning af over 700 mia. kr. STRATEGI: Kirsten Idebøen er CEO i SpareBank 1 Gruppen, som er en del af Norges næststørste finansgruppering. Nærhed til kunderne er hendes recept på lønsom vækst, og teknologien skal hjælpe til. Analytisk satsning og fortsat førerposition i nye kanaler og på sociale medier skal forme koncernens fremtid. For nylig skød jægere den første ulv i Telemarken i 150 år. Kirsten Idebøen ved noget om det, for hun er skovejer, og hendes egen skov bidrog til jagten. Udover at være topleder i forsikrings- og finansselskabet SpareBank 1 Gruppen er hun aktiv elgjæger. Kirsten Idebøen har selv skudt flere dyr, men i de seneste år har jagtudbyttet været dårligere. Ulvene i Telemarken tager elgkalvene, og derfor er jagten på vej til at gå ind på ulve. Denne virkelighed er ikke ulig historien om den finansielle sektor, hvor ulven symboliserer grådigheden, som har ændret det finansielle marked. Grådigheden vil Idebøen kæmpe imod. Hendes vigtigste våben er nærhed til kunden. -Internationalt er hele den finansielle sektor præget af finanskrisen og dens efterdønninger. Nu lever vi med et skarpere finanstilsyn og voksende kapitalkrav, og det er blevet sværere at vokse og være lønsom på samme tid, siger Kirsten Idebøen. Hun er CEO for en finansiel virksomhed ejet af LO og femten lokale banker med totalt medarbejdere, 350 filialer, over kunder på nettet og formueforvaltning af over 700 mia. kr. SpareBank 1 er en alliance af selvstændige og lokalt forankrede banker, og den har vist sin evne til lønsom vækst og innovation i et norsk marked med øget konkurrence i alle led. -Vi har været til stede i de lokale markeder under hele kriseperioden, og samtidig har vi opbygget et stærkt fælles brand. Nærheden til kunderne skal vi styrke gennem teknologi. Vi skal være på flere kanaler, så vi er dér, hvor vores kunder gerne vil have os. Multikanal og gode parallelle løsninger er afgørende for os fremover, siger Kirsten Idebøen. Vi skal ikke redigere kundernes respons til os, og vi skal ikke lægge låg på. Tværtimod Mental nærhed Transaktionerne klares nu på netbank. Og i stigende grad via mobiltelefonen. Rådgivning kan være et fysisk møde i filialen, men det kan også være som videokonference. Fremtiden vil givetvis betyde færre filialer i sektoren, men den oplevede nærhed til kunden kan vokse gennem alternative og supplerende måder at kommunikere med kunden på. -En vigtig nøgle til fremtidens kundenærhed er at forvalte sin kundedatabase og være bedst til at segmentere. Vi skal have indsigten i kunderne og deres behov for at kunne møde dem med relevant rådgivning og relevante produkttilbud på den rigtige platform. Det bliver uhyre vigtigt at koble de strategiske diskussioner direkte til kundernes behov og til de digitale muligheder, som åbner for ny og tæt dialog med kunderne, siger Kirsten Idebøen. -Hvis vi skal opleves som en venlig og relevant bank, skal vi være i mental nærhed af hver enkelt kunde. Intensiv brug af data og analytisk skarphed kan give os den nødvendige indsigt i kunderne. Vi skal bruge forståelsen til at give råd og tilbyde de rigtige produkter både i dybden og i bredden. Der er stadig mange muligheder, og meget er ugjort i den finansielle sektor på det her område. Risikostyring differentierer Det grundige kundekendskab kan også bruges til at forstå risikoen bedre, mener Idebøen, og dermed kan nærheden til kunden også bidrage til at sætte alliancen i stand til at leve op til myndighedernes krav. Efter kunderne og de ansatte er aktionærerne og myndighederne de vigtigste interessenter i Idebøens verden. Voksende krav til kapitaldækning i Refleksion 16\n17 rammeværkerne Basel og Solvency II gør det vanskeligere at skabe lønsomhed og afkast til aktionærerne. Finanstilsynenes fortolkning af reglerne er afgørende for SpareBank 1, som frygter, at et restriktivt norsk tilsyn kan konkurrenceforvride til fordel for udenlandske aktører. -God risikostyring er på den ene side en hygiejnefaktor. En license-to-play. Men det er også sådan, at man kan etablere en konkurrencefordel gennem solid risikostyring. Hvis man kender sin risiko, kan man bedre prissætte sine produkter og udnytte sin kapital, og det giver konkurrencekraft. Jeg tror også, at vores lokale forankring giver os en fordel på præcis det her område, siger Kirsten Idebøen. Mobil og social SpareBank 1 fører an i det norske marked med hensyn til mobilbank. De mobile log-in til mobilbanken overgår nu antallet af log-in fra computer til den traditionelle netbank. SpareBank 1 har bevidst satset på at opnå denne førerposition inden for mobile bankløsninger. -Vi har en bevidst holdning til innovation. Vi vil enten være front runner eller fast follower. Vi er meget tilfredse med at have en førerposition på mobilbank, og det er for os en meget vigtig nærhed til kunderne, siger Kirsten Idebøen. Før hun begyndte i banken i 2002, var hun ansat i mediebranchen hos Schibsted og A-pressen, og hun opfattede dengang banksektoren som ren stenalder i forhold til brug af ny teknologi. -I dag er jeg stolt over vores position på det område. SpareBank 1 var tidligt ude også på sociale medier. Vi havde den første blog i den nordiske finansverden. Og nu er det hverdagskost, at flere platforme spiller sammen. Vores åbenhed med kommunikation på sociale medier ser jeg som en naturlig del af at være kundefokuseret. Når vi skal være den anbefalede bank, tæt på kunden, med solid kompetence og med høje etiske standarder, så skal vi også være til rådighed på sociale medier. Vi skal ikke redigere kundernes respons til os, og vi skal ikke lægge låg på. Tværtimod, siger Kirsten Idebøen. norske lovgivning på dette område, når det gælder kvindelig repræsentation i bestyrelserne. Mangfoldigheden er en styrke på lige linje med risikostyring, markedskendskab og finanskompetence. -Kvinder bidrager samlet set til højere kvalitet i bestyrelsesarbejdet, fordi de skaber variation og bredere baggrund for beslutningerne. Kvinder forbereder sig grundigt og ser andre vinkler, og det er med til at hæve niveauet. Det er også godt, at old boys-netværket bliver udfordret, siger Kirsten Idebøen. Hendes egen mor havde for øvrigt også geværet med i skoven, og hun er et forbillede for Kirsten, som er den ældste af fem søskende. -Siden jeg var fire, har jeg fået at vide, jeg kan gøre det, jeg vil, og jeg kan blive, hvad jeg vil. Meget er op til ens egen indsats. Den slags sætter sig nok for resten af livet, siger hun og opfordrer andre kvinder til at søge lederstillinger i erhvervslivet. Kirsten Idebøen: (født 1963). Adm. direktør i Spare- Bank 1 Gruppen fra Finansdirektør samme sted fra Tidligere har hun haft ledende stillinger i Schibsted, A-pressen og Elkem. Hun har en MBA i finans fra George Washington University i Washington DC. Kvinder til tops CEO en i SpareBank 1 går ind for at øge antallet af kvinder i erhvervslivets top med kvoter. Hun er positiv over den Refleksion 17\n18 -Jeg har det fint med at blive kaldt politisk tonedøv. Det er nærmest en kompliment, siger SFI s direktør Jørgen Søndergaard, som også er bestyrelsesformand i ATP, bestrider en lang række tillidsposter og er medlem af tænketanken Public Governance i SAS Institutes regi. Den tonedøve velfærdsarkitekt POLITIK: Lige uden for det politiske rampelys støbes fundamentet for fremtidens reformer. ATP-formanden, SFI-direktøren og økonomen Jørgen Søndergaard er som hyppig deltager i danske kommissioner en brobygger mellem det videnskabelige og det praktisk realisable. Fakta og evidens er hans rettesnor. statsministeren kaldte alle i Velfærdskommissionen for politisk tonedøve. Finansministeren afviste alle forslag fra Arbejdsmarkedskommissionen, før den udkom med sine forslag i Jørgen Søndergaard var som formand for kommissionen vært på et pressemøde, hvor kommissionen fremlagde et katalog af reformer af dagpenge, efterløn, fleksjob, SU, kontanthjælp og refusionssystem. Regeringen modtog som bekendt ideerne med arktisk kulde, og de røg umiddelbart ud af den realpolitiske dagsorden. Senere er de fleste af kommissionens forslag blevet genoplivet, tilpasset og virkeliggjort. -Jeg har det fint med at blive kaldt politisk tonedøv. Det er nærmest en kompliment. En kommission skal komme med nogle udspil baseret på saglighed og evidens inden for sit kommissorium. Den skal ikke navigere efter, hvad der er politisk salgbart på den korte bane. Den skal derimod være saglig og klar i sin argumentation, siger Jørgen Søndergaard. Velfærdsarkitekt Udover at være direktør i SFI er Jørgen Søndergaard bestyrelsesformand for ATP og bestrider en lang række tillidsposter og bestyrelsesposter. Han har været medlem af Strukturkommissionen, Velfærdskommissionen, Kvalitetsreformgruppen og formand for Arbejdsmarkedskommissionen og for skolernes rejsehold. Jørgen Søndergaard sætter i praksis et stort fingeraftryk på det danske velfærdssamfund, og han tilhører en lille eksklusiv skare af analytiske velfærdsarkitekter, som tegner valgmuligheder op for politikerne. Kommissionerne påvirker den offentlige mening og skaber det fundament, som politisk reformbyggeri skal stå på. Virksomheder har analytikere, som laver data mining og modelarbejde for at optimere beslutninger på kort og langt sigt. De udvinder viden af data for at kunne sige noget værdifuldt og brugbart til den øvrige organisation. Især til ledelsen. Samme rolle spiller kommissionsarbejde og SFI for det danske samfund. -Over tid er jeg blevet klar over, hvor meget kommissionsarbejde handler om kommunikation. Et forslag er kun noget værd, hvis det kan kommunikeres. Forskere skal bore sig dybt ned i detaljerne et arbejde jeg har stor respekt for men dette arbejde skal også nyttiggøres for omverdenen. Kommissioner er sådan en brobygger mellem forskning og politikere. Inde i virksomhederne Jeg er et rovdyr på jagt efter data, der giver overblik. Jeg leder hele tiden efter de store mønstre, og jeg absorberer meget finder man en tilsvarende oversættelsesopgave mellem analytikerne og lederne, siger Jørgen Søndergaard. Han oplever det selv som bestyrelsesformand i ATP, hvor de matematiske modelbyggere leverer risikoberegninger, der skaber beslutningsgrundlag for direktion og bestyrelse på toppen af den store pengetank. -Alle kan gro fast. Man skal som leder være åben for at blive udfordret. Her spiller analyse og evidens en nøglerolle. Det er en vej til at teste og udvikle sine holdninger, så de ikke stivner og bliver forældede, siger Jørgen Søndergaard. SFI er samfundsmæssigt en producent af data og viden. Derfor hører det med til rollen, at direktøren går med ind og Refleksion 18\n19 stiller denne viden til rådighed. Jørgen Søndergaard er taknemmelig over at have stærke kolleger, som kører butikken, når han i perioder bruger meget tid på kommissionsarbejde eller en direktøransættelse i ATP. Han fik jobbet hos SFI i Som økonom fra 1974 forskede han i 11 år ved Økonomisk Institut på Aarhus Universitet. Derefter var han sekretariatschef i Det Økonomiske Råd i 10 år, afbrudt af to år som sekretariatschef i Socialkommissionen. Karrieren er gået fra smal økonomisk forskning til stadigt mere overbliksprægede og omskiftelige arbejdsopgaver. Analytisk rovdyr -Jeg er et rovdyr på jagt efter data, der giver overblik. Jeg leder hele tiden efter de store mønstre, og jeg absorberer meget. Sammenfatninger i videnskabelige rapporter og undersøgelser er dagligdag for mig. Internationalt ser jeg f.eks. alt fra USA s National Bureau of Economic Research. Her finder man hver uge to-tre undersøgelser, som har relevans for Danmark, siger Jørgen Søndergaard. Kommissionsarbejdet i Danmark var tidligere ofte lukkede ekspertgrupper, som kom med ekspertbidrag til Christiansborg om specifikke spørgsmål. De skrev nærmest lovforslaget. Nu er kommissorierne bredere og rummer en vifte af problemstillinger. Derfor bemandes kommissionerne med flere forskellige kompetencer. Socialkommissionen fra 90 erne var den første, som havde til formål at skabe offentlig debat og informere bredt, og det har dannet præcedens. Dermed bliver balancegangen mellem det videnskabelige og det politiske en stadig mere delikat linedans. -Det er ikke så behageligt, at nogen synes, at man er en idiot. Men det går mig ikke på. Min kone har været politiker, så jeg har set, hvor hård retorikken kan være, og at man stadig kan respektere hinanden som kolleger efter en hed debat. Når jeg bliver kritiseret, bruger jeg det til at skærpe min omhyggelighed. Jeg har den leveregel ikke at blive polemisk i den offentlige debat, og jeg synes egentlig, at der er stor respekt for, at man holder fast i en saglig argumentation, siger Jørgen Søndergaard. Marsbo og mursten Den politiske debat i medierne er skrumpet ind. Det meste foregår i små, korte indslag, hvor politikerne ikke kan have en seriøs dialog med befolkningen. -Det bekymrer mig, at politikerne ikke får den nødvendige respons fra befolkningen. I tv-mediet er det nærmest sådan, at politikerne får 30 sekunder til at fremlægge politik, og kommentatorerne får 30 minutter til at kommentere, hvordan de så ud, mens de gjorde det. Jeg ville foretrække det omvendte. Det er ikke sikkert, at vi får de bedste politikere, hvis de primært skal vælges på at være skønhedsdronninger, siger Jørgen Søndergaard. I hvert fald én varm kartoffel er det ikke lykkedes ham at påvirke trods klare holdninger. -Hvis en Marsbo landede her for at inspicere vores samfund, så ville rumvæsenet undre sig over, hvorfor vi så gerne vil have folk til at eje en bolig. Vi belønner ejerskab af mursten og straffer arbejde. Arbejde er belagt med skat, men vi får tilskud til at købe mursten, og vi bliver ikke beskattet af friværdien. Samfundsøkonomisk er det rent spild. Vi burde mindske skatten på arbejde og reducere støtten til boligejerne, mener økonomen og velfærdsarkitekten, der fremturer som politisk tonedøv. Refleksion 19\n20 Åben statistik er klar til en digital fremtid VIDEN: Under overskriften åbne data fejer en aktuel tendens gennem den vestlige verden. Data i offentlige databaser og registre skal åbnes og nyttiggøres. De autoriserede, statslige leverandører af statistik er allerede pivåbne, men de vil gerne speede op i samspillet med omverdenen. staterne i Sverige, Norge og Danmark arbejder alle for at skabe åbne data. Trenden er beslægtet med bevægelsen for open government, som også er en erklæret målsætning for præsident Obama og synlig på hjemmesiden for Det Hvide Hus (www.whitehouse.gov/open). I Norden slår bevægelsen igennem i form af egne hjemmesider og Facebook-grupper. Idealet om åben regeringsførelse er lige så gammel som den moderne demokratiske stat, men bevægelsen har i sin moderne digitale udgave også en kommerciel vinkel. De offentlige data kan i bedste big data-stil nemlig være et vigtigt råstof i nye opstartsvirksomheder eller genstand for offentligt-privat samarbejde eller levere supplerende værdi til eksisterende virksomheder. -Vi følger med i trenden åbne data. Allerede i dag lægger vi vores statistik åbent og gratis ud til samfundets brug. Vi ser maskinlæsbarhed som det vigtigste område at arbejde videre med for at muliggøre åbne data, siger kommunikationschef Lisa Thiel fra Statistiska Centralbyrån i Sverige. Hun er leder for 70 medarbejdere ud af bureauets medarbejdere. -Big data og hele dataeksplosionen i samfundet interesserer vi os for, og vi diskuterer også internationalt, hvordan vi skal forholde os. På kort sigt påvirker det os ikke direkte. På længere sigt har det helt sikkert betydning for os. Statistisk kvalitetsstempel Blandt de oplagte effekter af åbne data er, at kilderne til statistikken bliver mere åbne. Det kan åbne for konkurrerende leverandører af statistik eller sandheder om samfundets udvikling. Samtidig opstår der mange nye digitale data i næsten alle områder af samfundet, og de kan bruges til sta- -Vi følger med i trenden åbne data. Allerede i dag lægger vi vores statistik åbent og gratis ud til samfundets brug. Vi ser maskinlæsbarhed som det vigtigste område at arbejde videre med for at muliggøre åbne data, siger kommunikationschef Lisa Thiel fra Statistiska Centralbyrån i Sverige. Refleksion 20


Profil - Hedensted Malerforretning\nOm Hedensted Malerforretning\nHedensted Malerforretning > Profil\nSiden etableringen i 1971 har firmaet med rulle og pensel skabt holdbare og farverige løsninger, primært i Hedensted og de omkringliggende byer. Firmaet ligger stabilt på 7-10 medarbejdere, hvilket gør os fleksible og i stand til at udføre både små og store maleropgaver.\nI Hedensted Malerforretning finder du en leverandør, der følger med udviklingen og som gør en dyd ud af at udnytte de nyeste teknologier og produkter inden for malerfaget. Det betyder, at vores kompetencer hele tiden udvides, og at vi i dag formår at løse et bredt spekter af specialopgaver.\nVores arbejde er omfattet af BYGs garantiordning, hvilket er en ekstra sikkerhed for dig. Det faktum, at vi har kunder, der har valgt os som deres faste samarbejdspartner i mere end 40 år, er i vores øjne det bedste kvalitetsstempel, vi kan få.\n© Copyright 2020, Hedensted Malerforretning


FysioDanmark Hillerød - Hillerød.nu\nMedlemsinformation og Kalender\nModerne træningscenter med professionel vejledning fra fysioterapien\nI Royal Stage finder man FysioDanmark Hillerød, der er Nordsjællands største fysioterapi med 18 terapeuter ansat og fine træningsfaciliteter.\nJulie, der er centerleder fortæller, at der er mange forskellige patienttyper tilknyttet centeret. Med alle deres terapeuter kan FysioDanmark Hillerød dække alle problemstillinger. Der er ligeledes god synergi mellem træningscenteret og fysioterapeuterne, der dagligt bruger de gode faciliteter i deres programsprogrammer.\nI FysioDanmark Hillerød er der lange åbningstider: Mandag-torsdag 06-22, fredag 06-20, lørdag 08-17 og søndag 08-18. I det tidsrum kan man næsten altid være sikker på, at der er en terapeut eller terapeutstuderende på arbejde, så man kan få professionelle råd og vejledning.\nAlle er velkomne hos FysioDanmark Hillerød, både dem med skader, dem der har brug for en kyndig hånd til genoptræningen og den almindelige motionist, der leder efter et træningscenter, der kender sine medlemmer og giver en god oplevelse hver gang.\nHos FysioDanmark Hillerød går de meget op i fællesskabet og arrangerer eksempelvis udlandsture, fx cykelture i Italien. Sidstnævnte er en meget populær tur, og turen kan bl.a. gå til Dolomitterne, hvor man ud over at cykle også får en god, social oplevelse sammen.\nSom medlem i FysioDanmark Hillerød får man tilbudt fitness, holdtræning, cykeltræning og crossfit, foruden den nemme tilgang til alle husets professionelle fysioterapeuter.\nCrossfit Hillerød er en del af FysioDanmark Hillerød, hvor især det sociale er i højsædet. Det er noget helt specielt at træne crossfit og der er en særlig familiefølelse at spore i sammenholdet hos Crossfit Hillerød.\nFysioDanmark Hillerød sætter fokus på din krop som helhed og din sundhed i særdeleshed. Din kost, dit fysiske helbred og dit velbefindende er alle elementer, der gør dig rask og stærk. Du finder hjælp til det hele hos FysioDanmark Hillerød.\nDet tætte samarbejde med fysioterapi og faglig ekspertise tilsikrer, at der bliver taget godt hånd om dig.\nVelkommen hos FysioDanmark Hillerød.\nÅbningstider i dag: 07:00 - 17:00\n17. april 2021 04:55 lokal tid\nNordsjællands Akupunktur v/Jette Villadsen\n48 25 12 35