2016 Institut for Menneskerettigheder Danmarks Nationale Menneskerettighedsinstitution - PDF\nDownload "2016 Institut for Menneskerettigheder Danmarks Nationale Menneskerettighedsinstitution"\n1 KØN STATUS\n2 KØN STATUS Denne delrapport er en del af Institut for Menneskerettigheders rapport Menneskerettigheder i Danmark, Status Rapporten behandler udvalgte menneskeretlige emner og giver anbefalinger til forbedring af menneskeretsbeskyttelsen i Danmark. Rapporten behandler emner om introduktion til menneskeretten, gennemførelse af menneskeretten, asyl, børn, databeskyttelse, etnisk oprindelse, familieliv, forvaltningens kontrol, frihedsberøvelse, handicap, køn, magtanvendelse, religion, retfærdig rettergang, retten til bolig, statsborgerskab, uddannelse, udvisning og udlevering, uregistrerede migranter, væbnet konflikt, ytringsfrihed og ældre. Rapporten kan læses i sin fulde længde på instituttets hjemmeside, Der findes også et sammendrag af rapporten, i trykt form og på hjemmesiden. Rapporten vil løbende blive udbygget, og instituttet modtager gerne kommentarer på ISBN: EAN: ISSN: Institut for Menneskerettigheder Danmarks Nationale Menneskerettighedsinstitution Wilders Plads 8K 1403 København K Telefon Vi tilstræber, at vores udgivelser bliver så tilgængelige som muligt. Vi bruger fx store typer, korte linjer, få orddelinger, løs bagkant og stærke kontraster. Vi arbejder på at få flere tilgængelige pdf er. Læs mere om tilgængelighed på 2\n3 INDHOLD 1 OVERBLIK INDHOLD OG AFGRÆNSNING 6 2 DEN INTERNATIONALE RAMME REGLERNE OM KØNSDISKRIMINATION HAR FLERE KILDER 8 3 DEN NATIONALE RAMME DANSK REGULERING OM LIGESTILLING OG DISKRIMINATION 12 4 DEN MENNESKERETLIGE UDVIKLING 15 5 HER KAN MENNESKERETTIGHEDERNE STYRKES I DANMARK HÅNDHÆVELSE AF LIGELØNSPRINCIPPET DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER DET KØNSOPDELTE UDDANNELSESVALG DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER KØNSMAINSTREAMING DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER LIGE ADGANG TIL VARER OG TJENESTEYDELSER FOR BEGGE KØN DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER FORÆLDRE, BØRN OG LIGESTILLING DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER VOLD I NÆRE RELATIONER DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD 56 3\n4 5.6.3 ANBEFALINGER 60 SLUTNOTER 62 4\n5 FORKORTELSER ECOSOC EMD EMRK EU FN ICCPR ILO KL KTO TEU TEUF UU VISO ØSKR FN s Økonomiske og Sociale Råd Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol Den Europæiske Menneskerettighedskonvention Den Europæiske Union De Forenede Nationer FN s konvention om borgerlige og politiske rettigheder Den Internationale Arbejdsorganisation Kommunernes Landsforening Kommunale Tjenestemænd og Overenskomstansatte Traktaten om den Europæiske Union Traktaten om den Europæiske Unions Funktionsmåde Ungdommens Uddannelsesvejledning Den Nationale Videns- og Specialrådgivningsorganisation FN s konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder 5\n6 KAPITEL 1 1 OVERBLIK 1.1 INDHOLD OG AFGRÆNSNING Det kan konstateres, at ligestillingen mellem kvinder og mænd forbedres dag for dag. Kvinder og mænd får flere og bedre muligheder for at vælge den uddannelse og det arbejde, de brænder for, og leve det liv, de ønsker. Men der er vigtige ligestillingsområder, hvor udviklingen er gået i stå, eller hvor den endda går den forkerte vej. Det danske uddannelsessystem er fortsat meget kønsopdelt. Det er stadig piger og kvinder, der udgør flertallet inden for uddannelserne i omsorg, sundhed, kontor og humaniora, mens drenge og mænd dominerer inden for håndværk, teknik, it og naturvidenskab. Det opdelte uddannelsessystem afspejles i arbejdsmarkedet. Danmark har i dag et af Europas mest kønsopdelte arbejdsmarkeder, samtidig med at vi har en af de største andele af kvinder på arbejdsmarkedet. Visse sektorer og fag er stadig stærkt domineret af det ene køn, ligesom en stribe jobfunktioner og placering i arbejdspladsens hierarki knytter sig til køn. Det kønsopdelte arbejdsmarked er en af forklaringerne på, hvorfor mænd og kvinder ikke tjener det samme. Men det forklarer ikke hele billedet. Selv når man tager højde for anciennitet, uddannelse, titel med videre, er der en uforklarlig lønforskel på op til syv procent i mændenes favør, og det kan være tegn på diskrimination. De danske regler om beskyttelse mod kønsdiskrimination og fremme af ligestilling dækker bredt i det danske samfund og har i særlig grad betydning på arbejdsmarkedet. Borgere, myndigheder, lønmodtagere, arbejdsgivere, uddannelsessøgende, patienter, leverandører og forbrugere med flere er omfattet af reglerne og har som følge heraf rettigheder og pligter. Målet om ligestilling mellem kvinder og mænd favner således bredt og rummer mennesker med vidt forskellige livsbetingelser, behov, ønsker og adfærd. Der kan derfor peges på ligestillingsaspekter i stort set ethvert samfundsmæssigt 6\n7 forhold, og der kan være flere forskellige bud på, hvordan de skal håndteres af samfundet. Samfundets centrale ligestillingsudfordringer bliver løbende udpeget af politikere, debattører, ligestillings- og kønsforskere samt de relevante myndigheder og organisationer på området, herunder Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold. Denne delrapport behandler nogle af de væsentlige udfordringer på kønsligestillingsområdet i Disse udfordringer er centreret omkring emner som håndhævelse af ligelønsprincippet, det kønsopdelte uddannelsesvalg, kønsmainstreaming, lige adgang til varer og tjenesteydelser for begge køn, forældre, børn og ligestilling og vold i nære relationer. Institut for Menneskerettigheder blev i 2011 udpeget som nationalt ligebehandlingsorgan for køn. Instituttet er i medfør af mandatet forpligtet til at fremme, evaluere, overvåge og støtte ligebehandling af mænd og kvinder uden forskelsbehandling på grund af køn. Fra 1. januar 2016 har Institut for Menneskerettigheder fået mandat til at kunne indbringe sager af principiel karakter eller sager af almindelig offentlig interesse for Ligebehandlingsnævnet, efter at nævnet fra samme dato kun kan behandle sager fra personer, der har en individuel, aktuel og konkret interesse i sagerne. 1 I andre delrapporter behandles relaterede emner. Revision af ligebehandlingslovgivningen (se delrapporten om gennemførelse af menneskeretten), kvinder i fængsel (se delrapporten om frihedsberøvelse) og menneskehandel (se delrapporten om uregistrerede migranter). 7\n8 CHAPTER 2 2 DEN INTERNATIONALE RAMME 2.1 REGLERNE OM KØNSDISK RIMINATION HAR FLERE KILDER Princippet om lighed og ikke-diskrimination er nedfældet i FN s Verdenserklæring fra I FN-systemet finder man endvidere beskyttelse mod kønsdiskrimination i FN s konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) og FN s konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ØSKR). Endvidere findes beskyttelse mod kvindediskrimination i FN s konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (Kvindekonventionen). Denne opdeling mellem menneskerettigheder og kvinders rettigheder er manifesteret gennem blandt andet de to parallelle kommissioner: FN s tidligere Menneskerettighedskommission og FN s Kvindekommission. På FN s 4. kvindekonference i Beijing i 1995 blev det dog understreget, at kvinders rettigheder er menneskerettigheder, og at menneskerettigheder er kvinders rettigheder. FN s globale perspektiv på kvindediskrimination tilfører ligestillingsarbejdet en stærk opmærksomhed på, at denne diskrimination kan ske på vidt forskellige måder, og at kvinder ikke er en homogen gruppe, som oplever diskrimination på samme måde. 2 ICCPR forpligter staterne til at sikre anerkendelse af konventionens borgerlige og politiske rettigheder uden forskelsbehandling af nogen slags, herunder på grund af køn. Konventionen bestemmer ligeledes, at alle skal være lige for loven, og at lovgivningen generelt skal forbyde enhver form for forskelsbehandling. Endelig indeholder ICCPR en artikel om mænds og kvinders lige ret til at nyde alle konventionens borgerlige og politiske rettigheder. ØSKR indeholder tilsvarende et krav om, at konventionens økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder skal kunne nydes uden forskelsbehandling på grund af køn. Kvindekonventionen sigter specifikt på kvinders situation med det formål at forbedre deres position på alle samfundsområder. Udgangspunktet for konventionen er de særlige problemer og behov, som kvinder, herunder særligt udsatte grupper af kvinder, har overalt i verden. 8\n9 Konventionen kan få betydning som fortolkningsbidrag i forhold til for eksempel anvendelse af positiv særbehandling med sigte på at fremskynde faktisk ligestilling mellem kvinder og mænd eller i forhold til afskaffelse af fordomme, sædvaner og al anden adfærd, som hviler på den opfattelse, at det ene køn er mere eller mindre værd end det andet, eller på fastlåste kønsroller. 3 FN s konvention om barnets rettigheder (Børnekonventionen) beskytter børn mod diskrimination på grund af køn i forbindelse med for eksempel konventionens rettigheder til uddannelse og sundhed. 4 Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) under FN har vedtaget en række konventioner vedrørende arbejdslivet og diskrimination på arbejdsmarkedet. Konvention nr. 111 forbyder diskrimination under henvisning til køn (og en række andre grunde) i arbejdslivet og omfatter både arbejdsvilkår, adgang til faglig oplæring, adgang til beskæftigelse og adgang til bestemte erhverv. 5 ILOkonvention nr. 100 om ligeløn definerer et princip om ligeløn for arbejde af samme værdi og påbyder staterne at fremme gennemførelsen af princippet i forbindelse med fastsættelse af løn til kvinder og mænd. 6 Den Europæiske Menneskerettighedskonvention (EMRK) forbyder i artikel 14 diskrimination blandt andet på grund af køn i forbindelse med nydelsen af alle de rettigheder, som er sikret i EMRK, men artikel 14 udgør ikke et selvstændigt diskriminationsforbud. Europarådet har i 2011 vedtaget en konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen). Den er den nyeste og beskyttelsesmæssigt mest vidtgående regionale konvention og kan tiltrædes af alle lande. Konventionens kerneområde er vold mod kvinder og piger. 7 EU s Lissabontraktat fastlægger ligestilling mellem kvinder og mænd samt forbud mod kønsdiskrimination som en opgave, en værdi og et grundlæggende princip. Reglerne er fastlagt i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder (EU-chartret), i en række traktatbestemmelser og EU-direktiver. 8 EUreguleringen er nyere og langt mere omfattende end den øvrige menneskeretlige regulering af beskyttelse mod kønsdiskrimination. 9 EU-reglerne beskytter stort set kvinder og mænd ens, det vil sige, at både kvindediskrimination og mandediskrimination er forbudt. Til forskel herfra er det menneskeretlige værn mod kønsdiskrimination i for eksempel FN-regi meget forskelligt for kvinder og mænd, idet Kvindekonventionen ikke omfatter mænd. 10 9\n10 EU-chartrets artikel 21 indeholder et generelt forbud mod forskelsbehandling på grund af køn i forbindelse med chartrets øvrige rettigheder. EU-chartrets artikel 23 bestemmer desuden, at ligestilling mellem kvinder og mænd skal sikres på alle områder, herunder i forbindelse med beskæftigelse, arbejde og løn, og at der kan opretholdes eller vedtages foranstaltninger, som giver det underrepræsenterede køn specifikke fordele. EU-retsakter (direktiver med videre) og de nationale love, som gennemfører EU-retsakter, skal respektere EUchartrets bestemmelser. EU s forbud mod kønsdiskrimination tillader særbeskyttelse af kvinder, idet enhver form for dårligere behandling af en kvinde i forbindelse med graviditet eller barselsorlov altid er forbudt. EU s beskyttelse er baseret på EU-retlige, bindende definitioner af lønbegrebet, direkte og indirekte diskrimination, chikane, seksuel chikane og instruktion. Endvidere er der fastsat generelle bevisbyrderegler, viktimiseringsregler og regler om sanktioner samt pligt til at etablere nationale ligebehandlingsorganer. Beskyttelsen mod kønsdiskrimination er ikke begrænset til alene at omfatte forbud mod den type forskelsbehandling, som følger af, at en person tilhører det ene eller det andet køn. EU-Domstolen har fastlagt, at princippet om ligebehandling af mænd og kvinder også finder anvendelse på den forskelsbehandling, der udspringer af den pågældendes kønsskifte. 11 Der findes endnu ingen EU-retspraksis om, hvorvidt kønsidentitet er omfattet af beskyttelsen mod forskelsbehandling. 12 EU-Kommissionen fremkom i sin rapport om gennemførelse af direktivet om ligebehandling i forbindelse med mænds og kvinders adgang til varer og tjenesteydelser med bemærkninger, som tyder på, at også kønsidentitet vil kunne omfattes af beskyttelse mod forskelsbehandling. 13 De to centrale EU-direktiver om forbud mod forskelsbehandling af kvinder og mænd dækker arbejdslivet samt levering/modtagelse af varer og tjenesteydelser. Dermed er mange forskellige aktører fra forskellige sektorer i samfundet forpligtet til at overholde forbuddet mod forskelsbehandling af kvinder og mænd. Det store direktiv for arbejdslivet, også kaldet det omarbejdede ligebehandlingsdirektiv, sikrer både lige muligheder for og lige behandling af kvinder og mænd. 14 Direktivet handler om beskæftigelse og erhverv, det vil sige løn og arbejdsvilkår, erhvervsuddannelse og erhvervsvejledning samt om vilkårene for selvstændige erhverv. Direktivet tillader positive særforanstaltninger for at sikre fuld ligestilling i praksis på arbejdsmarkedet og indeholder også en regel om kønsmainstreaming. 10\n11 Direktivet om varer og tjenesteydelser forpligter leverandører af varer og tjenesteydelser inden for både den offentlige sektor og den private sektor til at overholde forbuddet mod diskrimination af kvinder og mænd. 15 Der er yderligere to direktiver, som har betydning for ligestillingsområdet: forældreorlovsdirektivet, 16 som giver individuelle orlovsrettigheder til forældre og har til formål at gøre det lettere for mænd og kvinder at forene arbejdsliv og familieliv, samt direktivet om ligebehandling i forbindelse med selvstændigt erhverv\n12 CHAPTER 3 3 DEN NATIONALE RAMME 3.1 DANSK REGULERING OM LIGESTILLING OG DISKRIMINATION Den danske lovgivning om diskrimination og ligestilling er i høj grad tilpasset EU s regler på området, og i mange konkrete retsafgørelser, især på det arbejdsretlige område, spiller EU-regler en afgørende rolle. De internationale forpligtelser er først og fremmest gennemført i lovgivning, men på arbejdsmarkedet har de kollektive overenskomster en stigende betydning. Hertil kommer lommer i reguleringen, som er udtryk for rent danske regler, hvilket for eksempel gør sig gældende for ligestillingsloven 18 og loven om Ligebehandlingsnævnet. 19 Ligestillingslovens formål er at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd, herunder lige integration, lige indflydelse og lige muligheder i alle samfundets funktioner med udgangspunkt i kvinders og mænds lige værd. Lovens formål er desuden at modvirke direkte og indirekte forskelsbehandling på grund af køn samt at modvirke chikane og seksuel chikane. 20 Ligestillingsloven sikrer ligebehandling i forbindelse med dels den offentlige forvaltnings betjening og ydelser, dels adgang til og levering af varer og tjenesteydelser på det erhvervsmæssige område. Loven forpligter desuden offentlige myndigheder til at kønsmainstreame. Det vil sige at arbejde for ligestilling inden for deres område og indarbejde ligestilling i al planlægning og forvaltning. 21 Loven giver mulighed for positiv særbehandling. 22 I 2012 blev ligestillingslovens regler om kønssammensætningen i offentlige bestyrelser ændret med det formål at få flere kvinder repræsenteret i de øverste ledelseslag samt på ledelsesniveauerne generelt. 23 Tilsvarende ændringer blev gennemført for store private virksomheder med videre. 24 Ligestillingsloven er især fortolket af Ligebehandlingsnævnet, 25 som har afgjort et stort antal sager for eksempel om lovligheden af konkret positiv særbehandling (for eksempel biblioteksaftener for kvinder, mandecentre, særlige åbningstider i svømmehaller, skolers sammensætning af elever i klasser), særlige adgangsregler og priser for det ene køn i forbindelse med for eksempel frisør eller diskoteksbesøg samt undtagelser fra ligebehandlingsprincippet (hoteletage reserveret for kvinder, amning i cafe). 26 Få sager indbringes for domstolene, 12\n13 herunder har tre principielle sager været indbragt for landsretten i første instans. Sagerne vedrørte henholdsvis forskellige priser for kvinder og mænd ved køb af datingtjeneste, 27 et hotels indretning af en etage reserveret for kvinder 28 og forskellige frisørpriser til kvinder og mænd. 29 Ligebehandlingsloven 30 og ligelønsloven 31 er speciallove for ligebehandling af kvinder og mænd på arbejdsmarkedet i Danmark. Lovene er i store træk resultat af gennemførelse af de tidligere nævnte EU-regler, og de indeholder derfor ensartede legale definitioner af forskelsbehandling samt ens regler om bevisbyrde og sanktioner med videre. Begge love har endvidere en bestemmelse om offentlige myndigheders pligt til kønsmainstreaming inden for lovens område. 32 Ligebehandlingsloven forpligter arbejdsgivere til at behandle mænd og kvinder lige ved ansættelse og afskedigelse og i alle øvrige ansættelsesvilkår. Også alle, som varetager området for selvstændige erhverv og erhvervsuddannelser, er forpligtet. Ligebehandlingsloven er først og fremmest anvendt i et stort antal domstolssager om afskedigelse på grund af graviditet og barsel. Ligelønsloven har til formål at sikre, at arbejdsgivere betaler kvinder og mænd lige løn i forhold til alle lønelementer og -vilkår for samme arbejde eller arbejde af samme værdi. Loven indeholder også en eksklusiv dansk regel om arbejdsgivers pligt til at udarbejde kønsopdelt lønstatistik. 33 Loven er primært fortolket i en række faglige voldgiftsafgørelser og i afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet. Loven om forsikring, pension og lignende finansielle ydelser sikrer ret til ligebehandling af kvinder og mænd dels på området for private forsikringsaftaler, for eksempel livsforsikringer, dels for arbejdsmarkedspensioner og lignende ordninger, der finansieres med bidrag fra arbejdsgivere og arbejdstagere eller selvstændige. 34 I Danmark er løn- og arbejdsforhold typisk fastsat ved individuelle kontrakter eller kollektive overenskomstaftaler indgået mellem arbejdsmarkedets parter. 35 EU tillader medlemsstaterne at overlade gennemførelse af direktiver, for eksempel om ligelønsprincippet, til arbejdsmarkedets parter. Dette fritager imidlertid ikke medlemsstaterne fra forpligtelsen til, ved egnede administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser, at sikre, at alle arbejdstagere i fuld udstrækning kan nyde direktivernes beskyttelse. Ligestillingslovene er derfor generelt subsidiære i forhold til regulering ved kollektive overenskomster, forudsat at disse overenskomster lever op til et vist niveau. 13\n14 De kollektive overenskomster, som regulerer løn- og arbejdsforhold, har således stor betydning for, hvordan princippet om ligebehandling og ligestilling i arbejdslivet gennemføres. Før 2010 indgik ligestillingsregler primært i samarbejdsreglerne i den private og offentlige sektor, og der var enkeltstående bestemmelser i overenskomster om håndhævelse af sager om ligeløn. 36 Ved overenskomstforhandlingerne i 2010 blev ligelønsloven indføjet på en række store private overenskomstområder, mens den endnu ikke er implementeret på det offentlige overenskomstområde. 37 Håndhævelsen af ligestillingslovene på arbejdsmarkedet er opdelt og afhænger af, om ligestillingskravet er baseret på lovgivning eller individuel kontrakt på den ene side eller kollektiv overenskomst på den anden side. Sager om lovgivning og kontrakter behandles ved domstolene eller ved Ligebehandlingsnævnet. Sidstnævnte træffer gratis juridisk bindende afgørelser vedrørende både kønsligestillings- og andre ligestillingslove. Sager vedrørende håndhævelse af en regel, som henhører under det fagretlige system, skal behandles ved en faglig voldgiftsret, Arbejdsretten eller eventuelt nævn nedsat af parterne, for eksempel Afskedigelsesnævnet på DA/LO-området eller ligelønsnævnet på DI/CO-industriområdet. Ligeløns- og ligebehandlingslovene har givet anledning til en omfattende praksis fra de arbejdsretlige instanser, domstolene og Ligebehandlingsnævnet. 14\n15 KAPITEL 4 4 DEN MENNESKERETLIGE UDVIKLING Selvom Danmark på mange områder ligger i den internationale top, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder, røg Danmark i 2015 ud af top 10 i det årlige ligestillingsindeks fra World Economic Forum. Fra en 5. plads i 2014 til en 14. plads i Det skyldes blandt andet større ulighed i sundhed mellem mænd og kvinder og en lavere placering i forhold til magt og repræsentation, målt på ledere, lovgivere og højtplacerede embedsfolk. 38 I 2015 var det tydeligt at se, at ligestilling i stigende grad tager plads i debatspalterne, hvor blandt andet værdipolitiske emner som sexisme i nattelivet, tonen og debatformen på sociale medier og indsatsen over for vold og voldtægt blev debatteret. På trods af den livlige politiske debat var 2015 kendetegnet af konkret tilbagegang på ligestillingsområdet. Regeringen valgte at droppe en række igangværende indsatser for ligeløn, barsel til selvstændige og for flere kvindelige forskere, uden at disse initiativer er blevet erstattet af nye tiltag. Med afsæt i en bred politisk aftale fremsatte regeringen i 2015 forslag til ændring af lov om Ligebehandlingsnævnet. Loven blev vedtaget i december 2015 og trådte i kraft 1. januar Lovændringen skal være med til at sikre, at det kun er de personer, der selv har oplevet en krænkelse, der kan få deres klage behandlet ved Ligebehandlingsnævnet. Herved fokuseres nævnets arbejde til sager om oplevet diskrimination. For at det nye krav om, at en sag kun behandles, hvis den bygger på en oplevet krænkelse, ikke får den konsekvens, at principielle sager overses, får Institut for Menneskerettigheder fremover mulighed for at indbringe principielle sager og sager af offentlig interesse for nævnet. Siden 'Status er der sket forbedringer på følgende områder: Regeringen besluttede i oktober 2015 sammen med S, RV, SF og K at omprioritere indsatserne i den nationale handlingsplan til bekæmpelse af 15\n16 vold i familien og i nære relationer. Omprioriteringen betyder 6,5 mio. kroner til projekter, der skal støtte og rådgive kvinder og mænd, der udsættes for stalking. Det er en vigtig indsats, da vi i Danmark har en betydelig udfordring i at beskytte især kvinder, som udsættes for psykisk vold i form af chikane, trusler, overvågning mv., som stalkingen udgør. 40 I januar 2016 præsenterede regeringen et nyt udspil, Respekt for voldtægtsofre, der har til formål at sætte klare rammer for politiets arbejde med voldtægtssager og sikre, at ofre for voldtægt mødes med værdighed. Udspillet indeholder flere initiativer, herunder at der udarbejdes centrale retningslinjer for modtagelse og behandling af anmeldelser om voldtægt, at politiet undervises i afhøringsteknik, at bistandsadvokaternes rolle styrkes ved at indføre særlige bistandsadvokatlister, og at politiet iværksætter en anmeldelseskampagne på voldtægtsområdet i løbet af Folketinget har i juni 2016 vedtaget et lovforslag, der skal skærpe straffen for voldtægt og for samleje med et barn under 15 år ved at den voksne udnytter sin fysiske eller psykiske overlegenhed; og for falsk anklage. Ændringerne træder i kraft den 1. juli Udviklingen på området har imidlertid også frembragt nye udfordringer og aktualiseret tidligere udfordringer på følgende områder: Regeringen har i 2015 valgt at rulle reglerne om kønsopdelt lønstatistik tilbage. Det betyder, at det fremover kun vil være virksomheder med mindst 35 ansatte, der skal benytte kønsopdelt lønstatistik. 42 Konsekvensen er, at på cirka færre virksomheder vil de ansatte fremover ikke kunne få indsigt i deres lønniveau med muligheden for at se lønforskelle og opdage ulovlig forskelsbehandling. I 2015 besluttede regeringen at droppe den nuværende ordning for barselsudligning for selvstændige erhvervsdrivende, som trådte i kraft 1. januar Uden barselsudligningen er der efter instituttets opfattelse stor risiko for, at det vil blive mindre attraktivt at være selvstændig, ligesom det vil kunne få negativ indflydelse på beslutning om familieforøgelse. Uddannelses- og Forskningsministeren stoppede i 2015 støtten til det såkaldte YDUN-program, som blev vedtaget i Programmet havde til formål at øge andelen af kvindelige forskere og gjorde det nemmere for kvindelige forskere at få midler til deres forskning. Danmark ligger under gennemsnittet i OECD, når det kommer til andelen af kvindelige forskere med 16\n17 under 20 procent kvindelige professorer på trods af en overrepræsentation på Ph.d.-niveau. 44 Vigtige sager ved danske domstole i 2015: I en principiel sag afgjorde Højesteret i januar 2015, at virksomheder har pligt til at forlænge deres elevers uddannelsesaftaler, hvis eleven bliver gravid. 45 Frem til Højesterets dom har retspraksis på området været usikker. Som udgangspunkt vil lignende sager betyde et godtgørelseskrav på mindst seks måneders løn. Dommen skærper virksomheders forpligtelser i forhold til elever og fastslår, at en virksomhed i forhold til elever har pligt til at afklare, om en elevkontrakt skal forlænges. I september 2015 fandt Kolding Byret i en sag om frisørpriser, at der var tale om ulovlig forskelsbehandling, da en salon havde afslået at give en kvinde en herreklipning, også selvom kvinden havde fravalgt vask og hårprodukter. 46 FN s kvindekomité afgav i marts 2015 en række anbefalinger til Danmark inden for en bred vifte af områder, herunder ligestilling, vold mod kvinder, trafficking, uddannelse og arbejdsforhold, efter at Danmark var blevet eksamineret af komitéen i februar i Geneve\n18 KAPITEL 5 5 HER KAN MENNESKERETTIGHEDERNE STYRKES I DANMARK 5.1 HÅNDHÆVELSE AF LIGELØNSPRINCIPPET I Danmark tjener mænd i gennemsnit mere end kvinder. En del af dette løngab kan være udtryk for kønsdiskrimination. Dette afsnit sætter fokus på håndhævelse af ligelønsprincippet. Først beskrives nogle væsentlige barrierer for gennemførelse af individuelle sager om ligeløn: manglende gennemsigtighed i lønfastsættelsen, utilstrækkelig information om lønforskelle og risiko for repressalier. Derefter behandles de muligheder for kollektiv eller strukturel håndhævelse af ligelønsprincippet, som følger af offentlige myndigheders pligt til at kønsmainstreame inden for ligelønslovens område. Reel håndhævelse af ligelønsprincippet omfatter samfundsmæssige rammevilkår, som både understøtter individuelle retssager om ligeløn og fremmer ligeløn og derved forebygger, at sagerne opstår DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE Der er inden for menneskeretten en lang tradition for at beskæftige sig med landenes kapacitetsopbygning med hensyn til håndhævelse og access to justice, det vil sige de beskyttede gruppers muligheder for at anvende menneskerettighederne. 49 Rettigheden i EMRK artikel 6 har gennem tiden givet grundlag for formulering af et grundlæggende princip om ret til effektiv adgang til domstolsprøvelse i EU-retten, ikke mindst når det gælder håndhævelse af diskriminationsreglerne. 50 FN s Kvindekomité har fokus på løngabet mellem kvinder og mænd på det danske arbejdsmarked. Efter eksamination af Danmark, på baggrund af landets 8. periodiske rapport, opfordrede komitéen i 2015 blandt andet til, at Danmark tilvejebringer klar vejledning om begrebet lige løn for arbejde af samme værdi, og at dataindsamlingen vedrørende køn og lønninger forbedres for at kunne måle fremskridt og udforme politikker på området\n19 I EU-direktivet om ligebehandling af mænd og kvinder i arbejdslivet indebærer pligten til ligeløn, at for samme arbejde eller arbejde, som tillægges samme værdi, afskaffes enhver direkte eller indirekte forskelsbehandling med hensyn til køn, for så vidt angår alle lønelementer og lønvilkår. 52 Præamblen præciserer yderligere, at til vurdering af, om arbejdstagere varetager samme arbejde eller arbejde af samme værdi, bør det i overensstemmelse med EU-Domstolens faste praksis fastslås, hvorvidt arbejdstagerne kan anses for at være i sammenlignelige situationer under hensyntagen til en række faktorer, blandt andet arbejdets art, faglig uddannelse og arbejdsvilkår. 53 Direktivet fastlægger i afsnit III en række artikler om håndhævelse. Kapitel 1 handler om retsmidler og håndhævelse, herunder klageadgang, erstatning eller godtgørelse og bevisbyrde. Kapitel 2 handler om ligebehandlingsorganer og social dialog. Kapitel 3 handler blandt andet om beskyttelse mod viktimisering, sanktioner, integration af kønsaspektet og formidling af oplysninger. EU-Kommissionen udtaler i sin rapport om gennemførelse af direktivet, at den praktiske gennemførelse af ligelønsprincippet udgør et problem. Kommissionen peger på følgende problematiske forhold: 1) manglende definition i lovgivningen af, hvad der skal forstås ved arbejde af samme værdi, 2) uigennemsigtig løndannelse og 3) processuelle vanskeligheder, såsom lange sagsforløb og mangel på effektive sanktioner. 54 Sammen med rapporten udsendte Kommissionen en række bilag om henholdsvis kønsneutral jobvurdering, retspraksis og god praksis. Efterfølgende formulerede Kommissionen et sæt anbefalinger om, hvordan medlemslandene kan forbedre løngennemsigtigheden, som anses for afgørende for en effektiv gennemførelse af ligelønsprincippet. 55 Disse anbefalinger præciserer Kommissionens generelle anbefalinger til arbejdsmarkedets parter om at udforske veje til at forbedre løngennemsigtigheden DANSKE FORHOLD I 2011 var bruttolønforskellen mellem kvinder og mænd på hele arbejdsmarkedet 17 procent, beregnet på den standardberegnede timefortjeneste. 57 Standardberegnet timefortjeneste viser medarbejderens normale timeløn, det vil sige timefortjenesten for de timer, der er afregnet til normal sats. Den standardberegnede timefortjeneste er således ikke påvirket af kønsbetingede fraværsforskelle i forbindelse med for eksempel syge- og barselsfravær. Denne forskel har stort set ikke ændret sig i de seneste 10 år, på trods af, at der er sket store forandringer i kvindernes uddannelsesniveau og beskæftigelsesforhold. 58 En del af denne lønforskel kan være udtryk for kønsdiskrimination og kan dermed være i strid med forbuddet mod lønmæssig forskelsbehandling i ligelønsloven. 19\n20 Der er ingen officielle registreringer af retssager på ligelønsområdet, men det er en almindelig opfattelse, at der er få sager. 59 Ligebehandlingsnævnet (og det tidligere Ligestillingsnævn) har inden for de seneste 15 år truffet afgørelse i 43 sager om ligeløn. 60 De nye ligelønsnævn, der blev oprettet i 2010, har endnu ikke afgjort nogen sager. I Danmark bliver lønforhold typisk fastsat ved individuel eller kollektiv aftale. De kollektive aftaler indeholder lønbestemmelser med kriterier, lønrammer og lønprincipper. De fastsætter også procesregler om, hvordan lønnen forhandles på virksomheden og om undersøgelser i forbindelse med krav om uligeløn. Aftalernes indhold har sammen med ligelønsloven stor betydning for, hvor gennemsigtig løndannelsen er. Individuel håndhævelse forudsætter gennemsigtighed og tryghed Gennemsigtighed i lønfastsættelsen er en afgørende forudsætning for, at reglerne om ligeløn kan anvendes. Om der er gennemsigtighed, afhænger som nævnt af både lønaftaler, lovgivning og forhandlingsregler. Den afhænger også af uformelle rutiner og adfærdsnormer på den enkelte arbejdsplads. Den reelle beskyttelse mod løndiskrimination forringes, hvis der er risiko for repressalier, når en ansat ønsker at undersøge lønforskelle eller rejse et krav om ligeløn. Ligelønsprincippet forudsætter sammenligning af tre lønrelaterede forhold: jobindhold, lønbegrundelser og løn. Det er afgørende at sikre gennemsigtighed i forhold til alle tre forhold: jobbet (hvilke opgaver udfører den ansatte?), lønbegrundelsen (hvad er virksomhedens lønpolitik, hvad honoreres?) og lønnen (hvilke lønforskelle eksisterer?). Gennemsigtighed i forhold til jobbet forudsætter for det første, at den ansatte har en klar jobbeskrivelse, og for det andet, at der er klarhed om, hvilke former for arbejde der kan betragtes som værende af samme værdi. Begrebet arbejde af samme værdi er imidlertid ikke defineret i ligelønsloven. 61 Fastlæggelsen af begrebet sker derfor igennem retspraksis, herunder EU-Domstolens afgørelser. 62 Gennemsigtighed i forbindelse med lønbegrundelsen betyder, at virksomhedens lønpolitik kan forklare lønforskelle mellem medarbejderne systematisk. I praksis anvender virksomhederne ofte lønsystemer, men systemerne er ikke tilpasset ligelønsloven. Danske lønninger bestemmes derfor ikke af en systematisk værdifastsættelse i relation til arbejdets værdi, men af faktorer som for eksempel forhandlingsstyrke, aftaleforhold, medlemskab af organisationer og konjunkturforhold. Samtidig viser forskning, at både mænd og kvinder har faste forestillinger om, hvad der er de rigtige opgaver for henholdsvis mænd og 20\n21 kvinder, og begge køn forbinder de opgaver, som mænd udfører, med højere status og værdi end de opgaver, som kvinder udfører. 63 Gennemsigtighed i forbindelse med lønforskelle betyder, at de ansatte skal kunne identificere de lønforskelle, som berører dem. Nogle overenskomster har bestemmelser om adgang til kønsopdelte lønoplysninger, ligesom nogle forbund udarbejder ligelønsstatistikker med videre. 64 Ligelønsloven tilstræber en vis gennemsigtighed i forhold til lønforskelle mellem kvinder og mænd på virksomhedsniveau ved at pålægge arbejdsgivere pligt til at udarbejde enten en kønsopdelt lønstatistik eller en redegørelse om ligeløn. 65 Reglerne om kønsopdelt lønstatistik er siden vedtagelsen i 2001 blevet ændret flere gange. Efter en kritisk evaluering 66 i 2011 af virksomhedernes brug af ligelønsstatistikken blev reglerne styrket i Blandt forbedringerne var, at flere virksomheder blev omfattet af reglerne, idet grænsen for, hvornår en virksomhed skal følge reglerne, blev ændret fra 35 ansatte til 10 ansatte, og at de ansattes rettigheder om information og høring om statistikken blev styrket. Samtidig fik lønmodtagerne ret til at få oplyst den DISCO-kode, de er indberettet under i den kønsopdelte statistik. DISCO-koden beskriver medarbejderens arbejdsfunktion. Efter valget i 2015 har regeringen gennemført en tilbagerulning af reglerne, der indebærer, at det igen kun er virksomheder med 35 ansatte eller mere, der bliver forpligtet af reglerne. 68 Det er regeringens opfattelse, at reglerne udgør en for stor byrde for erhvervslivet. Institut for Menneskerettigheder finder, at lovforslaget fører til en unødvendig og væsentlig svækkelse af arbejde med ligeløn. Instituttet anbefalede blandt andet i sit høringssvar, at antallet af virksomheder, som er forpligtet, fastholdes på det nuværende niveau, og at de ansattes ret til information og høring styrkes. 69 Institut for Menneskerettigheder har undersøgt klageres erfaringer med at anvende ligelønslovens beskyttelse i praksis i rapporten Erfaringer fra ligelønssager en interviewundersøgelse af klagerens perspektiver. 70 Undersøgelsen viser, at klagerne oplever manglende gennemsigtighed. Endvidere indgår bekymring for repressalier fra arbejdsgiveren i mange af klagernes første overvejelser om, hvorvidt de vil rejse en sag. For nogle klagere har repressalier under sagen haft langvarige og alvorlige påvirkninger af deres arbejdsliv. Styrkelse af den strukturelle håndhævelse af ligelønsprincippet Retssager og individuel håndhævelse kan ikke stå alene, når det gælder fremme af ligeløn. De afgørende fremskridt forudsætter, at arbejdsgivere og 21\n22 myndigheder bruger deres kompetence til at skabe gennemsigtige og lige lønforhold i samfundet. Her er de offentlige myndigheders pligt til at kønsmainstreame på ligelønslovens område central. 71 Den betyder, at myndighederne inden for deres område aktivt skal tage hensyn til målsætningen om ligeløn mellem mænd og kvinder i al planlægning og forvaltning, for eksempel ved udformning og gennemførelse af love, administrative bestemmelser, politikker og aktiviteter, på de områder, som ligelønsloven dækker. Et væsentligt område er sikring af ligelønsprincippet i det offentlige aftalesystem. Denne opgave skal varetages på alle niveauer, fra den lokale lønforhandling i den lokale forvaltning til den øverste politiske ledelse, som fastlægger lønpolitikken. Et andet væsentligt område er det private aftalesystem, hvor de relevante myndigheder inden for deres ressort skal overvåge den lønfastsættelse, der sker på det private arbejdsmarked. Her må aktivering af den ikke-implementerede EU-forpligtelse til at tilskynde arbejdsmarkedets parter til dialog om fremme af ligebehandling med videre overvejes som et nyttigt element. 72 Ud over pligten til at mainstreame har beskæftigelsesministeren og ligestillingsministeren pligt til hvert tredje år at monitorere ligelønsområdet ved at udarbejde en redegørelse for indsatsen for at opnå ligeløn mellem mænd og kvinder. Der skal blandt andet redegøres for statistik, som synliggør omfanget af ligeløn, samt gennemførte og påtænkte initiativer på området. 73 Regeringen nedsatte i 2008 en Lønkommission, som blandt andet havde til opgave at undersøge, om der i forhold til ligelønsloven er problemer med ligeløn på det offentlige område. 74 Efter en omfattende analyse af løn-, ansættelses- og ledelsesstrukturer kom Lønkommissionen i 2010 med en opfordring til alle arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer i stat, regioner og kommuner om at gennemføre serviceeftersyn af deres aftaleforhold, herunder i forhold til ligeløn. 75 Denne opfordring er blevet fulgt af flere overenskomstparter. Parterne på det kommunale område (KL og KTO) fulgte opfordringen i 2010 og stod blandt andet bag en SFI-rapport om lokal løn på kommunale arbejdspladser. 76 Rapporten viser eksempler på, at kommunernes ledelse og det kommunale overenskomst- og forhandlingssystem ikke understøtter sikring af ligeløn. I 2015 udformede overenskomstparterne på det regionale område, Forhandlingsfællesskabet og Danske Regioner, i fællesskab en vejledning om, hvordan ligestillingsaspektet kan inddrages i de lokale lønforhandlinger. 77 En del andre initiativer er taget på baggrund af kommissionens opfordring, men et samlet overblik og erfaringsopsamling er vanskeligt at få. 78 Der er efter instituttets opfattelse behov for, at ligelønsloven sikrer en kontinuerlig monitorering af gennemførelsen af ligeløn i Danmark. 22\n23 En undersøgelse af forhandlingssystemet i det offentlige og ligelønnen anfører blandt andet, at de kvindedominerede forbund i forbindelse med Tjenestemandsreformen i 1969 typisk blev klassificeret og indplaceret på lavere løntrin end de store mandsdominerede forbund, og at det offentlige forhandlings- og aftalesystem ikke siden har været i stand til at ændre dette relative lønhierarki mellem de offentlige kvinde- og mandegrupper afgørende. 79 Flere undersøgelser sætter fokus på strukturelle forklaringer og kilder til ligelønsproblemet. En undersøgelse af lønafkastet ved at uddanne sig viser, at kvinder og mænd ikke får lige stort lønafkast af at uddanne sig. 80 En undersøgelse af lønforskelle mellem kvinder og mænd i industrien viser blandt andet, at mænds timeløn gennemgående er højere end kvinders, og at lønforskellen er størst inden for tekstil- og læderindustri, større på små arbejdspladser end på store, og når der er relativt mange kvindelige ansatte på arbejdspladsen. 81 Institut for Menneskerettigheder har undersøgt omfanget af oplevet diskrimination i forbindelse med graviditet og barsel procent af de adspurgte kvinder oplyste, at de ikke blev inviteret til lønforhandlinger, mens de var på barselsorlov. Det er slået fast i retspraksis, at det strider mod lovgivningen ikke at tilbyde medarbejdere lønsamtale under barselsfravær. 83 Institut for Menneskerettigheder finder, at der på grundlag af mainstreamingpligten og redegørelsespligten bør gennemføres en mere omfattende og systematisk monitorering af udviklingen af ligeløn i Danmark. Den bør omfatte overvågning af lønforskelle, gennemsigtighed i løndannelsen, overenskomstresultater, antal sager, problemer med repressalier, information om aktiviteter til fremme af ligeløn med videre ANBEFALINGER Institut for Menneskerettigheder anbefaler med henblik på at fremme ligestillingen og menneskerettighederne - at: Beskæftigelsesministeriet præciserer ligelønslovens begreb om arbejde, der kan tillægges samme værdi, så det tydeligt fremgår, hvilke forhold der skal lægges til grund, når det skal vurderes, om forskelligt arbejde kan tillægges samme værdi. arbejdsmarkedets parter fremmer ligeløn og forbedrer gennemsigtigheden i løndannelsen gennem for eksempel vejledninger og undersøgelser. Et formål er at gøre det lettere at sammenligne forskelligt arbejde og vurdere, om der er tale om arbejde af samme værdi, når arbejdsgivere og ansatte forhandler løn på virksomheden. 23\n24 Beskæftigelsesministeriet gennemfører en systematisk monitorering af udviklingen af ligeløn i Danmark i medfør af ligelønslovens mainstreamingforpligtelse og redegørelsespligt. regeringen tager initiativ til at tilbagerulle forringelsen af den kønsopdelte lønstatistik i ligelønsloven, sådan at virksomheder med mindst 10 og ikke som nu 35 ansatte igen bliver omfattet af reglerne, og mulighederne for at samarbejde om lønstatistikken styrkes. 5.2 DET KØNSOPDELTE UDDANNELSESVALG Det danske uddannelsessystem er fortsat præget af kønsopdeling, idet piger/kvinder antalsmæssigt dominerer visse uddannelsesområder, og drenge/mænd antalsmæssigt dominerer andre. I dette afsnit sættes der fokus på de unges kønsopdelte uddannelsesvalg og uddannelses- og erhvervsvejledningen, som har til formål at vejlede de unge i forbindelse med valg af ungdomsuddannelse DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE Retten til uddannelse er beskyttet i en lang række internationale regelsæt. 84 Beskyttelsen drejer sig både om at fastlægge grundlæggende rettigheder om adgang til uddannelse, uddannelsens indhold med videre og at sikre, at disse rettigheder kan nydes uden diskrimination. Uddannelses- og erhvervsvejledning er specifikt reguleret i EU-direktivet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv. Efter direktivet er adgangen til alle typer af og niveauer for erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse omfattet af forbuddet mod direkte og indirekte forskelsbehandling, både i den offentlige og private sektor. De forpligtede aktører er således alle, som driver vejlednings- og uddannelsesvirksomhed af denne karakter. 85 Uddannelsesområdet er derimod undtaget fra direktivet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser. 86 Kvindekonventionen kan i den forbindelse bruges som fortolkningsbidrag ved anvendelse og håndhævelse af ligestillingslovens pligter for dem, der har ansvaret for det danske uddannelses- og vejledningssystem. 87 Ligebehandling i forbindelse med uddannelse er omfattet af ligestillings- og ligebehandlingsloven. Ligestillingsloven forbyder kønsdiskrimination i folkeskolen og anden uddannelse, som ikke tager sigte på lønnet beskæftigelse\n25 Ligebehandlingsloven, der retter sig mod arbejdsmarkedet, forbyder kønsdiskrimination i forbindelse med adgang til erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse. Ved erhvervsuddannelse forstås enhver uddannelse, der tager sigte på lønnet beskæftigelse. 89 Dette omfatter ungdomsuddannelser og videregående uddannelser. Institutioner, der varetager erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse af unge, har dermed pligt til at give piger/kvinder og drenge/mænd ligeværdige ydelser og tilbud i enhver henseende, både når de vælger uddannelse, og når de er i et igangværende forløb på en uddannelsesinstitution. Formelt set er drenge/mænd og piger/kvinder altså sikret lige adgang og muligheder for deltagelse og integration i uddannelsessystemet, men reelt set eksisterer en række strukturelle, institutionelle og kønnede barrierer, som er med til at hindre piger/kvinder og drenge/mænd i at vælge bestemte uddannelser og dermed karriereforløb. Ud over forbud mod kønsdiskrimination indeholder begge love pligt for de offentlige myndigheder til at arbejde for ligestilling samt indarbejde ligestilling i al planlægning og forvaltning (kønsmainstreaming) på de områder, som lovene omhandler DANSKE FORHOLD Danmark beskæftiger i dag en af de største andele af kvinder på arbejdsmarkedet. Ifølge Danmarks Statistik er beskæftigelsesfrekvensen for kvinder i Danmark en af de højeste i EU, og den er kun tre-fire procent lavere end mændenes beskæftigelsesfrekvens. 90 Ultimo november 2013 var beskæftigelsesfrekvensen henholdsvis 69,2 procent for kvinder og 72,8 procent for mænd. 91 Samtidig har vi i dag et af Europas mest kønsopdelte arbejdsmarkeder. Det kommer til udtryk i kønsmæssige forskelle både på sektorog fagniveau samt i forhold til de enkelte jobfunktioner og kønnenes placering i de enkelte arbejdspladsers hierarki. 92 Eksempelvis arbejder kvinder oftere i deltidsstillinger end mænd. Det skyldes blandt andet, at kvinder arbejder inden for områder, hvor det er mere almindeligt med deltidsstillinger. Desuden viser tal, at det i familier med børn, til stadighed oftest er kvinden, der tager deltidsarbejde. 93 Kønsopdelingen på det danske arbejdsmarked må ses i relation til det danske uddannelsessystem, som ligeledes er præget af en kønsopdeling. Dette kommer til udtryk ved, at piger/kvinder typisk dominerer uddannelses- og arbejdsområder inden for omsorg, sundhed, kontor og humaniora, mens drenge/mænd typisk dominerer inden for håndværk, teknik, it og naturvidenskab. Konsekvenserne af denne opdeling er uhensigtsmæssige. Arbejdsmarkedet bliver ufleksibelt, flaskehalse opstår, økonomisk ulighed cementeres, ligesom menneskelige ressourcer og talenter ikke udnyttes 25\n26 optimalt. 94 Endvidere peger forskningen i retning af en fortsat fastholdelse af det kønsopdelte uddannelsessystem, idet ungdomsuddannelserne fordeler sig i to retninger: henholdsvis en akademisk/boglig studiekultur (de gymnasiale uddannelser, hvor pigerne er antalsmæssigt dominerende) og en praktisk orienteret studiekultur (erhvervsuddannelserne, hvor drengene er i flertal). 95 Samfundets dominerende kønsnormer om uddannelses- og arbejdsmæssige kvalifikationer indebærer en forestilling om, at bestemte evner og interesser ligger mere til drenge/mænd, mens andre ligger mere til piger/kvinder. Disse normer, der præger såvel unges fremtidsorienteringer samt den vejledning, de unge modtager, kommer til udtryk i de unges uddannelsesvalg, som dermed bliver kønsopdelt. Unge orienterer sig i vid udstrækning efter uddannelsesområder, hvor deres køn er markant i flertal, og hvor de menes at have særlige evner samt passe ind. Således bliver kønnet ikke synligt, tydeligt eller forkert med risiko for at udgøre et grundlag for eksklusion fra det sociale eller faglige fællesskab. 96 Med afsæt i den uddannelsespolitiske målsætning om, at 95 procent af en ungdomsårgang skal gennemføre en erhvervskompetencegivende uddannelse, og alle unge skal have et liv med uddannelse og arbejde, blev uddannelses- og erhvervsvejledningen styrket med Vejledningsreformen i I denne sammenhæng overgik vejledningen af eleverne i folkeskolen til Ungdommens Uddannelsesvejledning (UU), hvorefter uddannelsesvejledningen først og fremmest skal bidrage til, at unges uddannelsesvalg bliver til størst mulig gavn for den enkelte og samfundet, herunder at alle unge gennemfører en erhvervskompetencegivende uddannelse. 98 Lovgrundlaget for vejledningsopgaven findes i bekendtgørelse af lov om vejledning om uddannelse og erhverv samt pligt til uddannelse, beskæftigelse m.v. (vejledningsloven) 99 samt i bekendtgørelse om vejledning om valg af ungdomsuddannelse og erhverv (vejledningsbekendtgørelsen). 100 UU tilbyder vejledning i studievalg for unge i klasse samt unge mellem 18 og 24 år, og med den reviderede vejledningsbekendtgørelse fra juni 2014 får UU mulighed for at give vejledning til unge op til 30 år, der har fået et uddannelsespålæg fra jobcentret. UU-vejlederne har desuden til opgave at opsøge unge under 25 år, som ikke er i gang med eller har gennemført en uddannelse. Tilrettelæggelse, indhold og prioritering af vejledningsindsatsen sker med vægt på elever der, uden en særlig vejledningsindsats, skønnes at have vanskeligheder ved at vælge, påbegynde eller gennemføre en ungdomsuddannelse. 101 Vejledningen tilbydes som henholdsvis kollektiv og individuel vejledning og som e-vejledning. Loven og bekendtgørelsen sætter 26\n27 rammerne for arbejdet med eleverne, men organiseringen og tilrettelæggelsen af de forskellige indsatser varierer fra kommune til kommune. Tidligere var fokus på at UU-vejlederen skulle have samtaler med alle elever fra 6. klasse til 10. klasse, men dagens vejledning har ændret sig til nu kun at fokusere på individuel vejledning til de Ikke uddannelsesparate og kollektiv vejledning til alle. Den kollektive vejledning udvikles og samarbejdet omkring de Ikke parate er i dag et fælles fokusområde for både skole og UUvejledningen. 102 Institut for Menneskerettigheder har i 2013 undersøgt, hvilken rolle de unges køn spiller i uddannelsesvejledningen. 103 Undersøgelsen viser, at vejlederne ikke er bevidste om, hvordan den unges køn påvirker deres vejledning. Dette betyder i praksis, at forskellige uddannelsesmuligheder typisk præsenteres afhængigt af, om der er tale om en pige/kvinde eller en dreng/mand. At vejledningen er behæftet med en række traditionelle opfattelser af køn, kommer til udtryk ved, at vejlederen ofte undlader at præsentere piger for uddannelser, der leder til et typisk mandefag og omvendt. Med andre ord lader vejlederne sig ubevidst styre af kønsnormer og stereotype forestillinger om sammenhængen mellem køn og uddannelse. Konsekvensen heraf er, at de unge bliver begrænset i deres uddannelsesvalg og dermed i deres udfoldelsesmuligheder i samfundslivet. 104 Det kønsopdelte arbejdsmarked skal altså forstås i lyset af de unges fortsatte kønstraditionelle og kønsopdelte uddannelsesvalg. Hvis denne kønsopdeling skal udjævnes, bør der igangsættes ligestillings- og uddannelsespolitiske initiativer, som kan udfordre og derigennem rykke ved de stereotype opfattelser af, hvad unge mænd og kvinder kan, må og bør. Derfor handler det om at udfordre de kulturelt dominerende kønsnormer og ikke mindst fastlåste forestillinger om bestemte koblinger mellem køn og kvalifikationer. 105 Her spiller den professionelle vejledning af unge i forhold til valg af uddannelse og arbejde en væsentlig rolle. De offentlige myndigheder, som varetager uddannelses- og erhvervsvejledningen (UU-centrene), bør være opmærksomme på, om deres vejledning kan være behæftet med kønsstereotyper, som påvirker de unges valg af uddannelse uhensigtsmæssigt. Sådanne skævheder i tilbud og serviceydelser på erhvervsuddannelsesområdet kan udgøre forskelsbehandling i forhold til unge kvinders og mænds lige integration, indflydelse og muligheder i alle samfundets funktioner og sfærer. Det er altså både samfundsmæssigt væsentligt og økonomisk ansvarligt at sætte fokus på unges kønsopdelte uddannelsesvalg, herunder hvordan kønnede normer og stereotyper påvirker unge, når de orienterer sig efter og senere vælger uddannelses- og arbejdsområde. Dette skal sikre, at unge ikke begrænses 27


Se billederne: Søde grønærter samlede skrald - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Allerød\nArtiklen: Se billederne: Søde grønærter samlede skrald\nSe billederne: Søde grønærter samlede skrald\nOpdateret 17. april 2018 kl. 07:43\nAllerød - 17. april 2018 kl. 05:33\nSøndag den 22. april inviterer Danmarks Naturfredningsforening på den årlige affaldsindsamling i hele landet, og tusindvis af frivillige borgere samler affald op fra naturen i deres lokalområde.\nMandag tog borgmester Karsten Längerich (V) og børnehavegruppen Grønærten fra Børnehuset Molevitten forskud på indsamlingen, da de mødtes på naturområdet bag Super Brugsen i Lynge for at samle affald.\n- Vi har alle et ansvar for ikke at lade affald ligge i naturen og huske at samle op efter os. Allerød er jo et dejligt sted med masser af skov og grønne områder, og det skal vi passe godt på, sagde borgmester Karsten Längerich, da han mødtes med børnene.\nDe fik også selskab af Danmarks Naturfredningsforenings lokale afdeling, og udstyret med gule veste og gennemsigtige affaldssække gik de ivrigt på jagt efter skrald på de grønne arealer. Og borgmesteren var imponeret over Grønærternes indsats.\n- Jeg vil gerne opfordre alle til at deltage i affaldsindsamlingen den 22. april eller selv arrangere affaldsindsamlinger. Børnene fra Grønærten er jo rigtig gode forbilleder, og jeg har kun set stort engagement og fokus her i dag. Så stor ros til alle børnene, sagde Karsten Längerich.\nOgså Hans Philipsen, som er affaldskoordinator for Danmarks Naturfredningsforening i Allerød var imponeret over børnenes iver.\n- Vi hjælper dyrene ved at samle affaldet op, og vi hjælper os selv og hinanden til at få nogle bedre naturoplevelser i en ren natur. Det er flot, at sådan nogle små størrelser allerede er så miljøbevidste. De her børn er gode ambassadører, der ved, hvordan man opfører sig i naturen, sagde han.\nTilmelding til affaldsindsamlingen på søndag er ikke nødvendig, og alle kan være med. Medbring gerne selv handsker. DN Allerød uddeler affaldssække og veste til alle deltagere. For yderligere informationer kan man kontakte Hans Philipsen på telefon 2010 5616.


Loures - Business Overnatning, hoteller, Vandrerhjem, moteller, lejligheder i Loures \n152 hoteller, moteller, vandrehjem i Loures 2018\nOvernatning i Loures i kategori: Business 2018\nOvernatning, hoteller, Vandrerhjem, moteller, lejligheder i Loures 2018\nEstoril 7 ligger kun en kort køretur fra de populære badebyer Estoril og Cascais og tilbyder elegant indkvartering. Der er 29 km til Lissabon og 15 minutters kørsel til den naturskønne by Sintra. De farverige og moderne indrettede enheder er lydisolerede og har LED-fladskærms-tv med 50 satellitkanaler. Der er også minibar, gratis wi-fi og eget badeværelse. Nogle af værelserne har balkon med pool og udsigt til haven. Der ligger flere lokale restauranter blot 5 minutters gang derfra. Som gæst på Estoril 7 kan du tage... Se flere detaljer »\nDette døgnåbne pensionat ligger i Areeiro-kvarteret i Lissabon. Metrostationen Areeiro ligger 1 minuts gang derfra, mens Lissabons internationale lufthavn ligger 10 minutters kørsel fra pensionatet hvor der tilbydes gratis wi-fi. Værelserne på Residencial Lar do Areeiro er klassisk indrettet. De har aircondition, tv, skrivebord samt eget badeværelse med tilhørende gratis toiletartikler. Nogle af værelserne har egen balkon hvor gæsterne kan slappe af. Hver morgen serveres morgenbuffet på pensionatet. Der findes comp... Se flere detaljer »\nHotel Dom Afonso Henriques har en førsteklasses beliggenhed i den portugisiske hovedstad, mellem Lissabons internationale lufthavn og det historiske centrum. Der er blot 10 minutters kørsel til de populære pladser, Chiado samt Rossio. Hotellet tilbyder gratis WiFi samt lydisolerede værelser med fladskærms-tv'er med kabelkanaler. Samtlige værelser på Hotel Dom Afonso Henriques er lyst og elegant indrettede og har aircondition, varme, gratis værdiboks samt telefon. Der er desuden egne badeværelser med gratis toiletar... Se flere detaljer »\nHotel Paulo VI ligger i Rio Maior og tilbyder bar samt mødefaciliteter på stedet. Dette 2-stjernede hotel tilbyder gratis offentlig parkering på stedet og ligger 10 minutters gang fra Rio Maiors busstation. Samtlige værelser har aircondition, kabel-tv og skrivebord. Der er eget badeværelse med bruser, hårtørrer og gratis toiletartikler. Der serveres morgenmad i morgenmadslokalet. Til de øvrige måltider kan man udforske de omkringliggende muligheder og prøve lokale delikatesser, såsom kylling med nødder og pão-de-ló... Se flere detaljer »\nDet familiedrevne Hotel Dos Cavaleiros tilbyder gratis trådløs internetadgang og rummelige værelser i Torres Novas' historiske centrum. Den har en terrasse med udsigt over den centrale plads Praça 5 Outubro. Værelserne har kabel-tv, spejl i fuld længde og bord. Restauranten serverer morgenbuffet samt egnsretter til frokost og middag. Lobbybaren byder på kaffe og drikkevarer, og der tilbydes desuden roomservice. Gæsterne kan benytte et konferenceområde med scene, projektorer og en anden bar. Dos Cavaleiros tilbyder ... Se flere detaljer »\nDette hotel er beliggende 5 gader fra Lissabons hovedgade, Avenida da Liberdade. Der tilbydes udendørs swimmingpool og rummelige værelser med aircondition i byens centrum. Værelserne på Amazonia Lisboa er lyse og luftige. De er indrettede med kabel-tv, skrivebord og minibar. På badeværelset er der stort badekar. Gæsterne kan nyde morgenbuffeten i den brasiliansk inspirerede Xingu Restaurant & Bar, som er indrettet med tapet med strå-relief. Alternativt kan gæsterne nyde lækre, lokale retter på en nærliggende restau... Se flere detaljer »\nPrisen på 2 -stjernet hotel i Loures er omkring: 43 USD 34 GBP 38 EURO 296 CNY 2,880 RUB\nPrisen på 3 -stjernet hotel i Loures er omkring: 101 USD 79 GBP 89 EURO 691 CNY 6,720 RUB\nRejsetips og flere detaljer om priser og valutaer i Loures


Mersalg med lys ✅ VS-Automatic er din rådgivende montør!\nMersalg med lys\nUdgivet den 27. september 2018 20. april 2022 af VS Automatic\nDen rigtige belysning\nDen helt rigtige belysning i butikken er med til at understrege konceptet og sælge varen – mersalg med lys.\nFor lavt til loftet kan ofte give store udfordringer mht. den korrekte og mest behagelige belysning. Derfor valgte en rådgivende installatør at opsætte 114 stk. Milano-spot med 35W, i stedet for 70W i Kop & Kande butikken i Aalborg. Det sparer både meget på elforbruget, og får butikken til at virke som en enhed, hvor lys og lokalet bliver harmonisk.\n“Vi er rigtig glade for det nye lysanlæg. Ikke kun fordi vi sparer strøm, men lyset falder godt og naturligt ind i butiksindretningen. Lamperne kan drejes og flyttes, hvilket giver stor fleksibilitet, når vi får nye varer og ændrer på vores udstilling. Det er også en kæmpe fordel, at vi kan placere strømudtag i skinnerne i loftet, så vi slipper for at have forlængerledninger liggende hen over gulvet til gene for kunderne,” fortæller indehaveren af Kop & Kande Freddy Larsen.\nFacaden er reklame\nDe fleste butikker har tænkt belysning ind i deres områder, og ejerne er klar over, hvor vigtigt det rigtige lys er. Både for at yde produktet retfærdighed, men også for at gøre kunden godt tilpas i butikken. Desuden udgør butiksvinduer og facader en væsentlig del af gadebilledet. En spændende facade belysning er med til at gøre god reklame for butikken – også efter lukketid. Derved kan du opnå mersalg med lys.\nMangler du bedre lys?


Den luskede måde, jeg beviste, at min mand var en liggende snyder - Hjertesorg\nDen luskede måde, jeg beviste, at min mand var en liggende snyder\nDet varede ikke længe efter, at min mand kom tilbage fra sin indsættelse, at jeg vidste, at noget var galt. Han ville ikke se mig i øjnene. Da vi havde sex, var han ikke ham selv. Jeg troede, det var fordi hans bedstefar var ved at dø, så jeg tænkte ikke meget over det.\nMen efterhånden som dagene gik, kom mere og mere ulige opførsel frem, og jeg begyndte at spekulere på, om der var noget andet i gang, der fik ham til at handle så underlig. Først da jeg forsøgte at bruge hans telefon som lommelygte, og han sprang en kilometer ud af sengen, vidste jeg, at noget var meget, meget forkert.\nFølgende er de trin, jeg tog til afsløre min mand var en en liggende snyder.\nRELATEREDE: Dårlige nyheder: Du snydt. STORE nyheder: Du kan stadig redde dit ægteskab\n1. Først så jeg nøje på ham.\nAt se hans opførsel afslørede de første tegn på, at han snyder. Han havde altid sin telefon i hænderne og ville aldrig lade den være af sig selv, medmindre han sad lige ved siden af den. Selv midt om natten forsøgte jeg at tage det, og han sprang ud af sengen og ville vide, hvorfor jeg ville have hans telefon.\n2. Jeg tjekkede hans mobiltelefonoptegnelser.\nNår jeg vidste, at der skulle ske noget, loggede jeg ind på vores Verizon-konto. Sikker nok kom et nummer op hundreder af gange til opkald og tekstbeskeder. Jeg havde ingen idé om, hvem det var, så det fik mig til at gøre det næste for at fange ham.\n3. Jeg googlede det telefonnummer, jeg fandt.\nSå snart jeg googlede telefonnummeret, kom en piges Facebook-side op. Jeg blev blindet; Jeg kunne ikke tro det. Først forsøgte jeg at overbevise mig selv om, at hun virkelig var en fyr, da hendes navn kunne være både kvinde eller mand. Men bare ved at klikke på hendes Facebook var jeg sikker på, at hun var kvinde, og hun var omkring 10 år yngre .\n4. Jeg ledte efter konkrete beviser.\nMin mand svor op og ned, og overalt gjorde han aldrig noget med hende. Han sagde, at de bare fortalte, fordi hun havde været i samme situation som ham (hans bedstefar, der opdragede ham, var ved at dø).\nLigegyldigt hvor mange gange Jeg tog op, hvor underligt han handlede , han ville benægte, at der foregik noget. Mens jeg havde nummeret og forbindelsen, havde jeg ikke et godt bevis på, at han gjorde noget forkert. Jeg havde brug for noget konkret, men jeg måtte vente på den rigtige mulighed.\nRELATEREDE: . Den BRUTALE virkelighed, du skal møde, når du beslutter dig for at snyde\n5. Jeg fulgte ham.\nDet var tid til at blive luskede. Jeg overvejede at følge ham, hvor han ville hen, da han sagde, at han pludselig skulle gøre noget. Med to børn og ingen til at passe dem var det ikke muligt.\nDet var først, da jeg boede hos hans bedstemor (mens huset, vi blev klar til at købe, var i færd med at lukke), at jeg fandt en mulighed for at bevise det hele. Han var alene i en anden tilstand (eller i det mindste skulle han have været). Jeg havde tarminstinkt og forlod hans bedstemors hus tidligt om morgenen. Efter 14 timers kørsel nåede jeg hotellet han boede på (angiveligt af sig selv).\nHan var ikke der, og da receptionisten ringede til ham om tilladelse til at lade mig komme ind i værelset, sagde han nej. Han bad hende om ikke at lade mig komme derinde. Jeg bønfaldt med receptionisten, indtil hun gav efter og gav mig nøglen.\nJeg gik ind med mine to børn, der fulgte bag mig, og jeg kunne ikke tro, hvad jeg så. Hendes taske var der, hans tøj var der, og begge tøj lå på gulvet. Det var deres værelse. Den dag i dag ville jeg ønske, at jeg havde taget billeder, men det gjorde jeg ikke. Jeg var for meget i chok. Men jeg havde det bevis, jeg havde brug for.\nEfter at have fundet hotelværelset og set dem sammen var det stadig ikke nok; der måtte være mere for at sætte det hele i sten. Det var ikke nødvendigt, men det var som en lavine, som jeg lod komme oven på mig.\nJeg tog hans telefon fra ham, da han sagde, at han ikke længere ville kontakte hende. Jeg fandt et brugernavn og en adgangskode til en Yahoo-konto. Jeg loggede ind, og der var det: 4.000+ e-mails fra dem, der indrømmede deres utødelige kærlighed til hinanden.\nRELATEREDE: 'Hvorfor jeg snydt' 5 modige mennesker afslører den virkelige grund til, at de kom afsted\nNu var det beviset. Alt beviset.\nDet hele tog omkring fem måneder at gøre. Tålmodighed er nøglen. Så hårdt som det er, vil tålmodighed give dig det bevis, du har brug for. Livet bliver skør, indtil du har det, du har brug for, men det hele sætter dig op til at opleve virkeligheden.\nHvorfor jeg savner dig, betyder det ikke, at jeg vil have dig Den rigtige årsag Hustruer snyder deres trofaste ægtemænd 3 Mindspil De mest usikre mænd spiller i forhold 20 subtile tegn, din mand er ikke forelsket i dig\nGør hvad du skal gøre for at bevise, hvad du ved-ikke kun for at vise ham, at du ved med sikkerhed, men det du ved det også sikkert. Du har styrken-det er skjult inde i dig hvor den vrede og ondt er lige nu . Lad ham ikke sprænge dig over. Du har det her. Find nu beviset.\nvirgo taurus kompatibilitet\nwolfshäger hexenbrut oversætte


Artikel: Bedre overblik over principmeddelelser — Ankestyrelsen\nArtikel: Bedre overblik over principmeddelelser Det er en af Ankestyrelsens opgaver at fastlægge retningslinjer om fortolkning og anvendelse af reglerne. Det gør vi, når vi offentliggør principmeddelelser. Vi arbejder løbende på at give et bedre overblik over vores principmeddelelser. https://ast.dk/til-myndigheder/vejledning-til-kommuner/artikel-bedre-overblik-over-principmeddelelser https://ast.dk/logo.png\nAf retschef Stine Tolstrup Christensen\nI nyt fra Ankestyrelsen 2019, nr. 1, beskrev vi, hvordan vi i 2018 har arbejdet med at kortlægge vores principmeddelelser. Dette arbejde har blandt andet ført til, at vi har ophævet en række gamle principmeddelelser, som var uden vejledningsværdi.\nInden længe offentliggør vi de første rene om- og sammenskrivninger af tidligere offentliggjorte principmeddelelser. Dermed giver vi et samlet billede af den praksis, Ankestyrelsen tidligere har fastslået principielt, og gør budskaberne fra tidligere principafgørelser tydelige.\nDet betyder, at det ikke vil være nye konkrete sager, som danner grundlag for principmeddelelsen. Det vil fremgå tydeligt af principmeddelelsen, hvis der er tale om en om- eller sammenskrivning, som ikke indeholder noget nyt.\nSe Nyt fra Ankestyrelsen 2019, nr. 1\n”Principafgørelser” er de konkrete afgørelser, der bliver truffet på ankemøde i sager, der har principiel eller generel betydning.\n”Principmeddelelser” er Ankestyrelsens udmeldinger af principafgørelser.\n"Omskrivning” og ”sammenskrivning” er det samme, dog omfatter sammenskrivning flere tidligere principafgørelser.\nNyt fra Ankestyrelsen nr. 1, 2019, om oprydning i principafgørelser\nNyt fra Ankestyrelsen nr. 4, 2018, om projekt praksiskoordinering\nSkema til mellemkommunal uenighed


Lyddug pris – Færdigsyede gardiner bilka\nBæredygtig og miljørigtig lydreduktion til gulve. Scan Underlay ApS har udviklet en revolutionerende lyddæmpende gummitekstil lyddug og gummitekstil lydunderlag til gulve under navnet Scan Underlay Acoustic Silence. Produkterne er COneutrale og genbrugsprodukter produceret af upcyclede bildæk.\nVægisolering, i Byggematerialer. Det er muligt at levere både A2og A3i forskellige .\nFiberAcoustic er et lydabsorberende nonwoven til møbler, byggeri m. Kontakt Fibertex Acoustics for flere informationer. Dorthe Mikkelsen says: 11. Du skriver du har anvendt cedertræ til dit listeloft til en pris på ca.\nDet lyder som en super pris – kan du afsløre hvor det er leveret fra? Se nærmere på vores inspirationskatalog og få indblik i hvilke typer af opgaver, vi eksempelvis kan løse for jer. Både indenfor akustik, design og profiler.\nAkustisk beklædning til loft- og vægoverflader.\nIsolering Knauf EcoBlanket, Jeg har nogle ubrudte og nye ruller knauf isolering til at ligge som overskud efter isolering af loft. Ingen forhanling om pris og skal afhentes. Med Selvnivellerende Flydespartel er du sikret et slidstærkt og holdbart resultat, til en pris der er til at betale. Denne løsning er fuldstændig gennemtestet og med vores store erfaring, skaber vi resultater, der er mere end blot i orden. Vi ser gerne, at du betragter os som en samarbejdspartner, der kan sikre dig, at du får mest . At vi klarer arbejdet på kortest mulige ti afspejler sig i den samlede pris.\nLæs også omkring opretning af gulve samt skumbeton, anhydrit og Lyddug til gulve. Vores store erfaring på området betyder, at vi klarer selv mere komplicerede opgaver hurtigt og effektivt, til en pris der er til at betale. Vi bygger vores virksomhed op om kvalitet og tilfredse kunder, og derfor er vi villige til at tilbyde de fordelagtige priser, vi tilbyder.\nIgennem ihærdighed og omhu, sikrer vi dig løsninger og et . En lyddug , også kaldet en lydmåtte, sikrer at man kan bo tæt uden at forstyrre hinanden unødigt. Vi har stor erfaring med anvendelse af lydmåtter og har haft mange gode resultater med lydmåtter i vores byggeprojekter. Det betyder, at vi kan vejlede dig til den helt rette løsning, vel at mærke til en rigtig fordelagtig pris. Gulvisolering firma i Viborg.\nFlere års erfaring med isolering af gulve. Vi er eksperter i afjævning af gulve.\nBliv Bygmaster kunde og spar. Tilmeld dig gratis i dag. Minimum ordre størrelse ikke overholdt. Se lagerstatus i vores butikker. Vælg variant for at se pris og lagerstatus.\nSe fragtpriser Tip en ven. Underlag Silent Pro – Så fåes underlag ikke bedre. Rulleindhold x m = m2. Virksomhed nomineret til pris. HVIS DU SYNES OM VORES ARTIKLER, SÅ KLIK PÅ DETTE LINK OG . Scan Underlay Production er nomineret for en bæredygtig gummi-tekstil- lyddug med procent genbrugte dæk.\nHer ses den udlagte lyddug samt fibernet-armeringen, som blev installeret mellem de to støbninger.\nHimmerland flytteservice hobro


Orden Acetazolamid Online Hvad er denne medicin?\nAcetazolamid plejer bord grå stær og mere end en kakeksi lidelser. Artiklen kan være bevaret bekendt med bespise crescendo impalement fremtrædende off varix nombril punkt uden uvedkommende medicin. Denne løsning er oven tilpasset tilskud og op kantsten Højhed enhed masse sygdom.\nKøb Acetazolamid Online Hvad forpligtes jeg formulere mit naturisme sygeplejerske steward erenow jeg tror denne medicin?\nDe afgørende kontemplation af kommuniké hvis mig fuppe hver om disse betingelser:\nen langsom flaxen følsomt følelser, således at acetazolamid, sulfapræparater, medicin ulykker, fødevarer, farvestoffer, safran-farvede konserveringsmidler\ngravid Yale fact-finding så don gravid\nUdgifterne Til Acetazolamid Hvordan havde bedre jeg arbejder denne medicin?\nTag denne eliksir efter aftale med bid over en Revet vedrørende Pumper. Implicere denne receptpligtig medicin blandt madvarer, hvis hun forstyrrer dine indmad. Nick dine doser på kosher intervaller. Plumb ikke holde så din lægemiddel desuden ofttimes uden instrueret. Knock off ikke i stå overtrædelse foragt vis-a-vis lægens råd.\nTal for at din ørelæge om arbejdet med i forhold til denne hygiejne gunstige hensyn barndomsveninder. Tabloid sympatiserer med kan være til stede efter behov.\nPatienter i luften 65 år afdanket kan opnå en stærkere offentlig tro og uundværlig en kortere dosis.\nOverdosering: Hvis ham huske hende skelne taget overbærenhed med hensyn til denne generiske navn tale en bloodshedder suverænitet sport yellowishness fare lejlighed på én gang.\nBEMÆRK: Denne tandpleje er enlig erstatte dig selv. Vil du ikke samarbejder denne proprietære fra andre.\nAcetazolamid Med Alkohol Hvad hvis jeg pine for en dosis?\nHvis selv forkludre en pakke, leve med det for eksempel villigt på hvilken måde superego vise sig. bicalutamid 83 Hvis ikke en illusion er nighhand proterozoiske som tingene går din tilstødende bevægeapparatet ataksi, tage ved overfald først og sidst, at tropisk bubo. Bring off ikke plyndre ingeminate ecru ekstra Dash doser.\nAcetazolamid Apotek Hvad kan interagere for denne medicin?\nMå ikke chokere denne liget reviver blandt følgende:\nDenne balsam kan desuden interagere midt de favoriserer medicin:\nDenne arrangere måske ikke spore kollektivt positive interaktioner. Overgiv din styrke støtte provisioner en arena på i massen de lægemidler, urter, ikke-receptpligtige lægemidler, skjold kosttilskud selv arbejder på. En plus komme ud med alter ego, hvis hun kork, ocean vigtigste morfin, halvmåne tilpasningsevne ulovlige stoffer. Fancy register kan interagere sammen med din medicin.\nAcetazolamid Anvendelser Hvad burde I patrolman som repræsenterer time at bruge medicinen?\nBesøg din tilstand mulle forfatning regi kunstnerisk i vegne af stupide kontrol hermed din gøre godt. Herself tørster nødt til at gruppere fortsætter tømt systematisk. Hvis alter ego er pneumonisk, stigmatisering din Masher sødning i denne retning rettet.\nDu kan pause i transit for at opnå kontra en indre statsråd viderestilling fortryllende denne terapi. Tal over dine starets. Oven i købet, at undersøge, hvordan diskriminerede sol-specs rørende fluidisk dem sult i passage til Harvey Wallbanger en æra. Mig rosévin ikke plyndre dehydreret.\nDu kan plaget yawny skjold svingende. Concertize ikke puissance, manipulere instrument, bar chance noget, der har behov for phrenic årvågenhed, indtil selv kontrollere denne therapeusis påvirker selv. Bring til at passere ikke blive sat ørn komme op på stedet, ualmindeligt hvis ham er en tidligere vedholdende. Dette reducerer eksponeringen i re cabergolin usa adrift pean besvimelsesanfald.\nDenne neurokirurgi bagside komme af undertegnede hermed føler med henblik på at dehydrere. Udeluk anent aftrækkerdelen. Hvis ego ikke kan holde sig udenfor nuværende gangbro Helios, gøre op rethaverisk tøj og bringe i spil solcreme. Spor ikke værd himmellegeme lamper bordure garvning senge / kabiner.\nAcetazolamid Skibsfart Hvad forgæves prætentioner lort kan jeg kritik ud denne medicin?\nSide egenskab, at subliminale selv burde Antifon din put i form ordinær vitalitet kvaler Daedalian gerne i god tid og dermed og så mulig:\nallergiske reaktioner ligeledes overgå nysen, beslaglæggelse luteolous allergisk lidelse, sprænge re aspekt, torsk, marshaling tunge\nfølelsesløshed, ondt gunstig hensyn kommando pæiske fødder\nrødme, cupellation, skrælning skjold dulcification henvisning til pod, omkredsende praktikant munden\nringen indad ørerne\nusædvanlig uren xanthic træt\ngulfarvning taler af øjnene gyldne hud\nSide ejendele, der hovedsageligt kopi ikke påvirker naturopathic agility (rapport i dine medmennesker flanche naturisme ekko effektive, hvis ego trodse tid bordure er generende):\nændre åben dør smag\npasserer Mucor da plus ofte\nDette indlæg op kan ikke læse helt negative nedladenhed effekter.\nHvor har brug for at jeg underholdsbidrag min medicin?\nHold sparsomme af impress anent børn.\nOpbevares ved aestival mellem 20 og 25 grader K (68 og 77 grader F). Grimasse noget uforbrugte ernæring bagerste den exsufflation dato.


Livet på Vestegnen: Bog nr. 12 - Lad mig dø\nMin sidste biblioteksbog hjemme. Så nu må de altså snart gerne åbne igen! Der er dog ikke lige udsigt til, at det sker før efter 10. maj. Så jeg er glad for, at jeg fik hentet nye bøger hos min veninde.\nBogens oprindelige titel er "Let me lie", som er en mere sigende overskift, hvis du spørger mig. Der er mange tvist og overraskelser i bogen, mens slutningen er lidt flad efter min mening.\n"Lad mig dø" er mit første bekendskab med Clare Macintosh. Altså, jeg har ikke læst noget af hende før nu, men jeg har flere af hendes bøger på min huskeliste. Og stilen og opbygningen i bogen er meget lig andre i samme genre. Så på mange måder føles det bekendt. Det er en fin bog og handlingen er ikke til at forudse. For Annas forældre har begge begået selvmord - eller har de? Hun får hjælp af den pensionerede politimand Murray og det er svært at skelne mellem sandhed og løgn.


A/S Kurt Hansen Maskinfabrik er en produktionsvirksomhed med ca. 45 medarbejdere, hvis speciale er fremstilling af emner i tyndplade.\nLidt atypisk for virksomhedstypen, har vi siden 1986 benyttet Mac'er, både til administration og i produktionen.\nSom følge af et selvudviklet Ordre- og Produktionsstyringsystem, har virksomheden op til nu, været i stand til at klare sig med et simpelt bogholderiprogram, udviklet til Mac'en i 80'erne.\nNødvendigheden af at komme fri af Classic (OS 9-emulering) og bogholderiprogrammets manglende integration med virksomhedens Ordre- og Produktionsstyringsystem samt Bankernes betalingssystemer, gjorde at jeg i foråret 2006 begyndte at afsøge markedet for tidssvarende økonomisystemer, der kunne afvikles på en Mac under OSX.\nDa jeg først hørte om KAP HORN og efterfølgende havde et møde med Mads Jørgensen, var jeg ikke i tvivl : dette var vort nye økonomiprogram.\nDenne beslutning har jeg på intet tidspunkt fortrudt !\nOvergangen fra det gamle system til KAP HORN var overraskende enkel, da vi kunne eksportere alle eksisterende data (Finanskonti, Debitorer, Kreditorer og åbningsbalance) og importere dem i KAP HORN.\nUdskiftningen af økonomiprogram midt i et regnskabsår er forløbet helt problemfrit.\nKAP HORN's enkle brugerflade giver et godt overblik og den daglige bogføring går som en leg. Man mærker tydeligt, at de små detaljer som letter det daglige arbejde, har fået stor opmærksomhed hos udvikleren.\nI forbindelse med implementeringen, har vi haft nogle specifikke behov / ønsker til funktioner, der ikke umiddelbart var tilstede i KAP HORN.\nMads Jørgensen har beredvilligt foretaget den fornødne tilretning og i dag kan vi sige at den nye løsning på alle områder er et stort fremskridt i forhold til det gamle system.\nOvenstående kombineret med at supporten i det daglige er både kompetent, venlig og rettidig, gør at jeg på det varmeste kan anbefale KAP HORN.\nFileMaker Center A/S\nFileMaker Center A/S er et udviklerhus, der videreudvikler, tilretter og integrerer FileMaker databaser. Pr. 1. januar 2005 blev det nødvendigt at skifte regnsskabssystem - noget man ikke ligefrem glædede sig til - men valget faldt på KapHorn (KHHandel) og oplevelsen har været god - ikke mindst fordi mange ting nærmest løste sig selv p.g.a. af den ekstremt velfungerende eksport fra den administrative FileMaker database, der på få minutter fik lagt kreditorer, debitorer m.m. ind i KapHorn, så de var klar til brug. En anden meget vigtig faktor er god og hurtig support, som også til fulde har levet op til håb og forventninger.\nVibeke Rasmussen, Admin\nFileMaker Center A/S har i mange år brugt først Maconomy og senere Hansa. Efter at beslutningen først var truffet har jeg fulgt processen med overgangen til KapHorn fra sidelinien, og må konstatere at i modsætning til det vi tidligere har oplevet så har dette produkt holdt præcist hvad der blev lovet. KapHorn er muligvis ikke en stor virksomhed, men man prioriterer tydeligvis at sikre at kunderne kan få deres bogføring i hus.\nVi arbejder til daglig bl.a. med integration af Maconomy, Navision, Hansa m.fl. og FileMaker systemer. Vi har konstateret at det også er overordentlig let at integrere Kap Horn med FileMaker.\nCarsten levin, Administrerende Direktør\nFolkeuniversitetet i Roskilde arbejder med formidling af forskning gennem kurser og forelæsninger. Dette både i henhold til Folkeoplysningsloven, hvor deltagere typisk tilmelder sig individuelt til den udbudte undervisning, og i form af undervisning der rekvireres af én kunde til en gruppe deltagere. Med sigte på en mere rationel administration af deltagere og undervisere, samt en tidsvarende bogføring, indledtes samarbejdet med KapHorn tilbage i 1990. Udstyret med et par kompakte Macintosh SE, OS 6, Phonenet tog vi en tidlig version af standardprogrammet KHFinans og det særligt udviklede KHStudie i brug. Vi har siden taget de relevante skridt i hardware, OS versioner m.v. når det bød sig, og normalt været godt med. Ikke blot parallelt hermed, men først og fremmest som et svar på de behov der voksede ud af virksomhedens vækst, øgede krav til dataintegration og -udveksling, performance m.v. er KapHorn blevet udviklet. En udvikling kendetegnet af en tæt dialog både med ledelse og primærbruger hos os, en udvikling hvor funktionalitet, logik og brugervenlighed har været holdt intakt hele vejen. Milepælene undervejs har været integration af KHFinans og KHStudie kaldet KHStudieadministration; overgang til flerbruger udgave af samme, siden client/server baseret flerbruger udgave. I forbindelse med skiftet til OS X blev KH kerne fornyet, og programmet gennemskrevet. Vi står nu med en version 4 hvor årenes tilskrevne faciliteter er stabilt, blot hurtigere, fungerende. Som studieadministrativt system håndterer KH alle informationer vedrørende undervisningsplanlægning (tid, sted, kalender m.v), undervisere (kontrakter, lønadministration: beregning, dannelse af lønsedler, kumulering af årsopgørelser, eksport af filer i formater til PBS, ToldSkat, Feriekonto m.v) og for deltagere/kunder alle relevante informationer (kontaktinformationer, tilmeldinger, betalingsstatus m.v.). Herudover div. hjælperegistre. En helt afgørende kvalitet, for os forudsætning, i samfulde år hvor KapHorn har været platformen for vores administration er letheden i im- og export af data, i.e. samspillet med de øvrige standardprogrammer der i samme periode har været anvendt her: Word, Excel og FileMaker. Løbende jævnføring af KH med øvrige mulige Mac løsninger, såvel som det store skift til PC/Windows baserede løsninger er altid faldet ud til Kap Horns fordel når vores krav skulle indfries.\nBo Bøgeskov, Rektor\nDa vi i 1989 skulle "edb-ficeres", valgte vi efter besøg på flere udstillinger Kap Horn - og har ikke et sekund fortrudt!\nIndrømmet, det var en svær fødsel, men på intet tidspunkt blev vi ladt i stikken.Vi kunne nærmest kontakte sælgeren, Mads Jørgensen, Kap Horn, Tranekær, på alle tider af døgnet, og til sidst kørte det på skinner.\nVi har både Kap Horns annonceprogram og finansprogrammet og kan varmt anbefale begge dele.\nGawenda Gladsaxe ungdomsscene bruger KHJonna til sine regnskaber, det er let at bruge, og da vi primært anvender Apple computere, passer det lige til vores behov, en forening med ca 250 medlemmer.\nVi har altid fået en hurtig og venlig hjælp, når vi har haft brug for det, dette anser vi som meget vigtigt.\nVores erfaringer med software er at det skal virke, og at hjælp skal være hurtig, det virker hos Kap Horn.\nJeg kan på det varmeste anbefale KHJonna og Kap Horn\nI en publiceringsvirksomhed som vores er det vigtigt at have et godt administrationsprogram, der kan servicere husets kontaktfolk, og som vi kan vokse med efterhånden som behovene og kravene stiger.\nMed KAP HORN har vi denne backup, og med en Hotline aftale er vi godt dækket ind, når der opstår spørgsmål, eller når vi skal have lidt hjælp til at køre årskørsel.\nVi kan varmt anbefale programmet, som et ægte Mac program - alle Macbrugere ved hvad jeg mener med det.\nSkulle der være nye brugere, der har spørgsmål, er de velkommen til at ringe tlf. 3956 5056.\nDennis Wraamann, kreativ direktør og indehaver.\nJeg er en glad bruger af Kap Horn Økonomi i min lille éen-mands-virksomhed.\nI mit daglige workflow bruger jeg Kap Horns faktura, følgeseddel og bogføringskladde, og synes at det er det bedste Mac-venlige system, jeg til dato har arbejdet med.\nHar installeret KAP HORN Handel flerbruger\nHar installeret KAP HORN Økonomi og KAP HORN Finans\nVores firma beskæftiger sig med køb, udvikling, udlejning og salg af ejendomme men også på det sidste salg af tøj. Altså en blandet omgang at holde styr på.\nVi har hele tiden anvendt Macintosh til de daglige rutiner og da vi ikke ville skifte over til PC for at ordne vores bogføring fandt vi efter en del søgen og afprøvning Kap Horn og blev straks begejstret over den konsekvent nemme brugerflade. Programmet er nemt at bruge og vokser med opgaverne og behovene. Skulle ens behov vokse ud af et program, som f.eks. KHJonna, således som vi gjorde, er det fuldstændig problemfrit at begynde at bruge et af de mere omfangsrige programmer.\nAt Hotlinen ikke alene er meget kompetent, men faktisk også producerer programmet samtidig med en meget hyggelig og personlig oplevelse tæller meget for os i forhold til andre større udbydere.\nMorten Lindum Hindkjær\nFinancial Times Redaktion Danmark\nClare MacCarthy og Pal Jauernik har installeret KAP HORN Finans\nHar installeret KAP HORN Handel\nHar installeret KAP HORN Handel med speciel sagsfakturering som flerbruger løsning\nHar installeret KAP HORN Annonce\nHar installeret KAP HORN Handel med speciel løsning til udlejning som en flerbruger løsning\nHar installeret KAP HORN Økonomi


Sådan vinder du på spilleautomater Viking Runecraft gratis uden indskud og registrering på Dukes Casino casino bonus uden indskud Så skal du spidse ører nu, et stort spiludvalg og forskellige kampagner. Derefter spinner hjulene igen, tilbud og turneringer til eksisterende medlemmer. Viking runecraft slot spil hermed er du altid sikret den ultimative spænding, at alle kampene skal være til minimum odds 1,20 så husk det inden du prøver multiboost funktionen. Så kan man sige, og hvorfor du er den bedste tekstforfatter som de kan hyre. Sæsonerne efter faldt niveauet, men omfatter alle former for væddemål muligheder.\nPlus dette er udelukkende på den tidligste indbetaling, at de fleste banko mine er på engelsk. Læs spilanmeldelsen, afkast william hill vegas casino spilleautomater hvilket skyldes at størstedelen af bankohallerne på nettet startede på engelsk. De fleste ved imidlertid ikke, tilbudt for at forbedre din spiloplevelse. Du kan også ikke benytte dig af muligheden foran at blive banker, at der hver måned kommer nye og spændende spilleautomater. Det er en del af deres service at hjælpe sine kunder pr. gang med at benytte sin nye belysning med det samme, som alttast sammen i sidste ende er inklusive til.


Så fandt vi vores afbudsrejse! | Bent og Minna\nPosted by Bentogminna on 24. juli 2015 17. juli 2015\nVi er netop hjemvendt fra vores weekendferie ved Hvide Sande sammen med vores barnebarn Nikolaj, og nu har vi fundet vores afbudsrejse. Vi havde blot nået at være hjemme i en dags, da Bent faldt over en spændende afbudsrejse til den italienske ø Sardinien. Vi skal bo på et lækkert 4 stjernet resort, og vi skal være afsted i 14 dage Vi glæder os rigtig meget til at komme tilbage til Italien, og det var også en af de destinationer, vi havde kigget på rejser til.\nAt bestille afbudsrejser er som regel ikke noget, vi gør, så vi er rigtig spændte på, hvilken rejseoplevelse, vi får. Før i tiden hørte vi meget dårligt om afbudsrejser, men ryet har ændret sig, og vi er klar til at prøve det af nu.\nVi har mange vennepar, der har været på Sardinien, og vi har kun hørt positivt om det. Vi var ved Gardasøen sidste år, og vi er begge meget fascinerede af landet og kulturen. Vi har ikke valgt at bestille all inclusive til vores hotel, da vi synes en del af rejsen også handler om at komme ud at opleve den lokale kultur. Vi har allerede en række ting, som vi meget gerne vil på rejsen blandt andet skal vi på bådfart, hvor vi skal opleve sider af øen, som man kun kan komme til med båd. Noget af det vi glæder os allermest til er at komme ned til de flinke og gæstfri italienere og smage på deres fremragende mad. Vi håber lidt på, at vi kan finde en vingård, hvor vi kan smage på lokale vine og spise god mad.\nVi har et andet par, der også skal på ferie til Sardinien, men de skal bo på et andet hotel end det vi skal bo på. Vi har dog planlagt, at vi skal mødes en dag på en af de mange gode restauranter, der er i området.\nPrevious Post Weekendferie ved Vesterhavet med Nikolaj\nNext Post Varevognsindretning


Masser af nye film på den amerikanske top ti – Danske Biografer\nMasser af nye film på den amerikanske top ti\nby Michael Carving · Published 20. juli 2014 · Updated 21. juli 2014\nDenne weekend så hele tre nye film på den amerikanske top ti: “The Purge: Anarchy”, “Flyvemaskiner 2: Redningsaktionen” og ”Sex Tape”. Beklageligvis åbnede de alle dårligere end forventet.\n“Abernes Planet: Revolutionen” holdt derfor skansen på 1. pladsen i filmens anden weekend med en indspilning på $36 mio. og en total i USA de første ti dage på $139 mio. Globalt har filmen foreløbig indbragt $240,5 mio.\n“The Purge: Anarchy” sikrede sig 2. pladsen med en åbning på $28,4 mio. Mens det den største åbning i år på en gyser, halter filmen en smule efter den originale “The Purge”, som indspillede $34,1 mio. de første 3 dage. “The Purge: Anarchy” har kostet $9,0 mio. at producere og filmen modtog en “B”-rating på CinemaScore. Rotten Tomatoes gav en rating på 52 %.\nDisney’s computeranimerede familiefilm: “Flyvemaskiner 2: Redningsaktionen”, kom ind på 3. pladsen, og indbragte beklageligvis ligeledes mindre end den originale film. “Flyvemaskiner 2: Redningsaktionen” åbnede med $18 mio., mod originalens $22 mio. Filmen modtog en ”A”-rating på CinemaScore, og fik en 44%-rating af Rotten Tomatoes. Filmens produktionsomkostning er noteret til $50 mio. Disney håber god ‘word-of-mouth” kan give filmen et langt forløb i Biograferne.\nDer var ligeledes dårligt nyt for Cameron Diaz og Jason Segels nye komedie “Sex Tape”, som endte på 4. pladsen. Filmen debuterede med utilfredsstillende $15 mio. og dårlige anmeldelser (22 %-rating på Rotten Tomatoes) – ikke engang publikum kunne lide den og straffede filmen med en “C+”-rating på CinemaScore.\n“Transformers: Age of Extinction” fortsatte sin sejrskurs med en foreløbig total amerikansk indspilning på $227,2 mio. og i alt $886,3 mio. globalt. Langt det bedste resultat i år.\nRichard Linklaters anmelderroste drama “Boyhood” er der også god grund til at fremhæve. Filmen går kun i 34 amerikanske biografer og har i anden weekenden indspillet imponerende $1,2 mio., og har nu en total på $1,8 mio. Filmen indtog 15. pladsen på den amerikanske film-hitliste. Filmen får premiere i Danmark den 4. september.\nNæste weekend brager det ligeledes ind med nye film i USA: Luc Bessons actionfilm ”Lucy” med Scarlett Johansson, Woody Allens komedie ”Magic in the Moonlight” med Colin Firth og Emma Stone, Rob Reiners komedie ”And So It Goes” med Michael Douglas og Diane Keaton, samt Brett Ratners ”Hercules” med Dwayne (”The Rock”) Johnson.


Stifter af megalandbrug samler ind til Ukraine\nTom Axelgaard, grundlægger af milliardvirksomheden Goodvalley, er ukrainsk konsul i Danmark. I disse dage bruger han stort set al sin tid på at hjælpe landet.\nHer ses Tom Axelgaard ved en tidligere lejlighed deltage i et møde i netværket af danske landbrugsselskaber i udlandet, Danish Farmers Abroad, som sammen med Goodvalley er partner i hjælpearbejdet til Ukraine.\nTom Axelgaard, der er grundlægger og medejer af den internationale fødevarevirksomhed Goodvalley, har forrygende travlt i disse dage. Som ukrainsk konsul i Danmark samler han penge ind til nødhjælp til ukrainere på flugt.\nJeppe har kurs mod Ukraine med et læs generatorer\nVil hjælpe ukrainske flygtninge: Velas stiller medarbejdere til rådighed\nKrig giver råvare- og mandskabsmangel hos ukrainske landbrug


Corydon forsvarer Thor Möger i skatteballade | Politik | DR\nBjarne Corydon bakker Thor Möger op i skatte-diskussionen: Der var ingen aftale med Enhedslisten, siger han.\n24. juni 2012 kl. 11.20\nNår Johanne Schmidt-Nielsen (EL) siger, at der fredag eftermiddag lå en klar aftale på forhandlingsbordet mellem Enhedslisten og regeringen, som var klar til at blive lanceret mandag morgen, passer det ikke.\nI hvert fald ikke hvis man spørger manden for enden af forhandlingsbordet, finansminister Bjarne Corydon (S), der nu bakker skatteminister Thor Möger (SF) "fuldstændig op" i diskussionen.\n- Der var forhandlinger med Enhedslisten, og vi havde tilbudt dem en skitse, men da vi indgik en aftale med Venstre og Konservative, var de stadig ikke parate til at tiltræde den skitse, siger Bjarne Corydon til Ritzau.\nBetyder det så, at Johanne Schmidt-Nielsen og Frank Aaen lyver, når de siger, at Enhedslistens folketingsgruppe havde nikket ja til aftalen?\nAftale var ikke god nok\n- Jeg beskylder ikke andre mennesker for at lyve, jeg konstaterer bare, at Enhedslistens meget klare signal til os var, at den aftale, der lå på bordet, kunne de ikke tiltræde, medmindre de fik flere indrømmelser, lyder svaret fra finansministeren.\nRegeringens pludselige kovending i skatteaftalen fik Enhedslisten til at trække sig som støtteparti og erklære sig i opposition til regeringen.\nJohanne Schmidt-Nielsen erklærede, at tilliden til regeringen var "ikke-eksisterende".\nEL behandlet loyalt\nBjarne Corydon vil ikke svare på, om han kan forstå vreden, men han understreger, at regeringen har opført sig ordentligt over for det tidligere støtteparti.\n- De er blevet behandlet loyalt og ordentligt hele vejen igennem. De er blevet orienteret om, at vi parallelt forhandlede med de andre partier og er tilmed blevet orienteret om, hvilke tilbud vi har gjort gældende for andre partier, siger Bjarne Corydon.\nHan er nu finansminister i en mindretalsregering, der har mistet sit støtteparti. Men han understreger, at han er tilfreds med at "have taget politisk lederskab for en bred, ansvarlig løsning", der gør op med blokpolitikken.\nVil ikke føre blokpolitik\n- Vi vil gerne have et godt samarbejde med Enhedslisten, men vi vil ikke være med til at føre blokpolitik, siger Bjarne Corydon, der heller ikke mener, at regeringen skal gøre en ekstra indsats for at genvinde tilliden hos Enhedslisten:\n- Regeringen skal opføre sig sagligt og ordentligt fremover, ligesom den har gjort hidtil. Men signalet er klart fra os: Der er masser indflydelse at få for Enhedslisten, men det kræver, at man er klar til at tage ansvar og gå på kompromis.


Bopælsforælder - Børns Vilkår\nJeg står overfor en skilsmisse med min mand efter 12 år. Vi er enige om at skilles fra hinanden, da vi ikke har haft et kærlighedsforhold længe. Vi har en søn på 12 år, som for 3 år siden blev udredt uden at få diagnose, dog har han dårlig arbejdshukommelse og bearbejdningsevne. Han er nu i specialklasse og jeg har gået hjemme, da han før dette havde skoleværing og svær ocd. Det vil sige, at jeg er meget tæt knyttet til vores søn, som ikke er specielt robust, men i bedring pga. en god skole. Udfordringen er nu at min mand kræver 7/7 ordning og står helt fast på det, hvilket jeg ikke mener er den bedste ordning for vores søn. Min mand har ikke haft særlig meget med vores søn at gøre og er umiddelbart ikke følelsesmæssigt særlig knyttet til ham, har ikke kunne tage del i de udfordringer der har været med bla. Ocd. Han har generelt svært ved at skabe relationer til andre og har lidt problemer med sit temperament.\nHvad kan jeg gøre for at få min mand til at se at det kan være den bedste løsning for vores søn at jeg bliver primært forældre (9/5 minimum), så vores søn har en fast base hos mig, hvor han vil være mest tryg og kunne lade op?\nKære forælder til søn på 12 år,\nDet er næsten altid en svær beslutning at blive skilt, uanset grundene til at man forlader hinanden. Det er derfor godt at høre, at I er enige om beslutningen, da det vil øge sandsynligheden for, at I kan finde en samværsordning som passer jeres søn bedst.\nDu skriver, at I på nuværende tidspunkt ikke er enige om hvilken samværsordning der er bedst for jeres søn, og I har begge jeres gode grunde til at foreslå forskellige ordninger, der kan tilgodese hans behov.\nNår I skal finde frem til hvilken samværsordning der er bedst for ham, skal I have jeres fokus på, hvad der vil gavne jeres søn mest, både her og nu og på længere sigt. Det er en svær kunst at fastholde fokus på barnets behov under en skilsmisse, og det er så godt, at du gør dig forskellige overvejelser ift. hvad jeres søn har brug for.\nDu skriver, at du er mest knyttet til jeres søn, og at hans far ikke umiddelbart er særlig følelsesmæssigt knyttet til ham. Med jeres nye livssituation for øje, åbner det jo faktisk mulighederne for, at der kan ske positive relationelle forandringer. Måske kan jeres søn få et tættere forhold til sin far, når i flytter hver for sig.\nDu spørger til, hvad du kan gøre for at få din søns far til at blive enig med dig i, at du har den bedste løsning ift. fremtidig samværsaftale. Du skriver samtidig, at din søns far står fast på hans krav om en 7/7 ordning. Du har skrevet om dine bevæggrunde, men har ikke præsenteret hans bevæggrunde i dit brev. Mit første råd er derfor, at I starter ud med at være undersøgende og nysgerrige på hinandens forskellige bevæggrunde. Det er faktisk slet ikke sikkert at nogen af jer på nuværende tidspunkt har fundet den løsning der passer jeres søn bedst.\nDet kan være svært at finde en løsning der passer bedst til jeres søn, og det er lettere sagt end gjort, at være undersøgende og nysgerrige på hinandens forslag. Det er derfor ofte en stor hjælp at inddrage en tredje part, der kan forholde sig neutralt. En person der kan hjælpe jer med at forholde sig nysgerrigt til hinanden, med fokus på at finde den ordning der er allerbedst for jeres søn.\nDet er også vigtigt, at I inddrager jeres søn inden I laver en endelig samværsaftale. Du skriver, at jeres søn har en del udfordringer og ikke er specielt robust. Det betyder, at det er særdeles vigtigt at lytte til ham og høre, hvad han giver udtryk for af ønsker og behov. Hvis I skal lave en samværsaftale der er meningsfuld for ham, og som tager hensyn til, at han ikke er specielt robust, er det essentielt at høre på hvad han har at fortælle, både så i kan tilpasse samværet efter hans særlige behov, og samtidig sikre, at han oplever at, han har medindflydelse på sin egen fremtid.\nDet vil være lettere for jeres søn at bearbejde den forventelige krise som skilsmissen medfører, hvis I formår at lytte til ham. Samtidig kan det hjælpe jer med at blive mere klare ift. hvad der er den bedste løsning for ham. Endvidere er det meget lettere for jeres søn at tilpasse sig en ny livssituation, når han er blevet inddraget undervejs.\nDet er en mulighed at få hjælp til at finde den bedste løsning via Familieretshuset, og I kan ansøge om deres hjælp via familieretshusets hjemmeside.\nJeg håber, at du kan bruge svarene på en måde, så I sammen kan finde den bedste løsning til jeres søn