Idékatalog. Inspiration til aktiviteter, der styrker det tværsektorielle samarbejde - PDF\nIdékatalog. Inspiration til aktiviteter, der styrker det tværsektorielle samarbejde\nDownload "Idékatalog. Inspiration til aktiviteter, der styrker det tværsektorielle samarbejde"\n1 Inspiration til aktiviteter, der styrker det tværsektorielle samarbejde\n2 Illustrationer : Jens Hage (www.hage.dk) Grafik : Region H Design 2. oplag, 2013 Arbejdsgruppe : Aino Homann Nielsen, Udviklingskonsulent, HR & Uddannelse, Region Hovedstaden Winnie Lund, Uddannelseskonsulent, HR & Uddannelse, Region Hovedstaden Maj Thomsen, Projektleder, Patientforløbsenheden, Nordsjællands Hospital Anne Hvenegaard, Chefkonsulent, Enheden for tværsektorielt samarbejde, Region Hovedstaden Katrine Kirk, Konsulent, PAR3 Lene Pedersen, Konsulent, PAR3 2\n3 Indhold Indhold Introduktion og formål Gode råd til lokale tværsektorielle aktiviteter Ti gode råd Ideer til lokale aktiviteter Tværsektorielle kvalitative audits Tværsektorielle patientfeedbackmøder Faglige netværk Rehabiliteringsbus Tværsektorielle studiebesøg Roadshows i almen praksis Faglige temadage og lokale samarbejdsdage\n4 Introduktion og formål Dette idékatalog henvender sig til alle, som arbejder med patientforløb og styrkelse af det tværsektorielle samarbejde i Region Hovedstaden. Formålet er at give inspiration til aktiviteter, som kan styrke og udvikle det tværsektorielle samarbejde i de lokale planområder. Alle aktiviteterne retter sig mod at styrke samarbejdet om patientforløbene for borgere og patienter med en kronisk sygdom. Idékataloget præsenterer syv eksempler på aktiviteter, der sætter fokus dels på, at parterne omkring et patientforløb øger kendskabet til hinanden og får stærkere samarbejdsrelationer, dels på at skabe større klarhed om roller, opgavefordeling og faglige snitflader i patientforløbene. Der arbejdes mange steder med at styrke samarbejdet over sektorskel, og lokalt er der udviklet flere aktiviteter, end det har været muligt at beskrive her. De udvalgte aktiviteter er med, fordi de repræsenterer en bredde af forskellige tilgange og vurderes som velegnede til forskellige formål og målgrupper. Kataloget er baseret på interviews af mennesker med erfaring fra de beskrevne aktiviteter samt indsamling af dokumenter om disse. Mange har velvilligt stillet deres tid og aktivitetsbeskrivelser til rådighed. Mange tak til jer alle. Idékataloget er en opsamling af udvalgte erfaringer fra de sidste tre års lokale aktiviteter under Kronikerprogrammet i Region Hovedstaden. Særligt aktiviteter i tilknytning til projekterne Fælles Skolebænk og Sygdomsspecifik Patientuddannelse er fundet relevante som inspiration til lokale aktiviteter, der kan understøtte tværsektorielt samarbejde. Der er desuden hentet inspiration fra BRO projektet (Brugerinddragelse, Relationelle kompetencer og Overgange), som er kompetenceudvikling på tværs af sektorer samt fra Vestegnsprojektet, som er et tværsektorielt samarbejde om at tilbyde borgere med KOL eller type 2-diabetes sammenhængende rehabiliteringsforløb. Materialer om aktiviteterne er tilgængelige på idékatalogets egen hjemmeside under Region Hovedstadens domæne. Du er velkommen til at kontakte HR & Uddannelse, hvis du gerne vil i kontakt med nogen, som har erfaring med en af de aktiviteter, der er beskrevet i kataloget. Se link og kontaktoplysninger på bagsiden af idékataloget. Vi håber med idekataloget at udbrede de seneste års erfaringer og give inspiration til fortsat udvikling af det tværsektorielle samarbejde. God arbejdslyst! Styregruppen for Fælles Skolebænk, HR & Uddannelse samt Koncern Plan, Udvikling og Kvalitet. 4\n5 Gode råd til lokale tværsektorielle aktiviteter Forløbsprogrammerne for kroniske sygdomme blev indført for at sikre kontinuitet og sammenhæng i patientforløbene. Dette har altid været en udfordring, fordi de fleste af patienterne i varierende grad modtager sundhedsydelser fra henholdsvis almen praksis, fra kommunen og fra hospitalerne. De sundhedsprofessionelle i de tre sektorer er præget af forskellige fagkulturer, forskellige arbejdsgange, forskellige arbejdsvilkår, forskellige faglige profiler, forskellige IT systemer, forskellige ledelser og forskellige incitamenter. Disse udfordringer kalder på et styrket samarbejde på tværs af sektorer. Hvordan organiserer man sig bedst, når der er en fælles opgave, som skal løses, men ingen fælles organisation? Forløbsprogrammerne er et middel til at skabe rammer for samarbejdet gennem en beskrivelse af den samlede tværfaglige, tværsektorielle og koordinerende indsats for en given kronisk sygdom. En evaluering gennemført af analyseinstituttet KORA viser, at forløbsprogrammerne allerede har bidraget til at øge de relevante fagpersoners opmærksomhed på patientrettet forebyggelse. Der er etableret mange nye tilbud om patientuddannelse og træning. Desuden har fagpersoner flere steder etableret lokale netværk, som opbygger relationer og styrker koordinering på tværs af sektorgrænser. Der er dog stadig mange elementer omkring samarbejdet om den fælles opgave, som fortsat skal udvikles og aftales lokalt, så arbejdsgange og organisering er koordinerede og skaber sammenhæng for patienten. Idekataloget indeholder en række konkrete råd til, hvorledes man kan tilrettelægge og gennemføre syv forskellige aktiviteter. Indledningsvist præsenteres nogle mere generelle anbefalinger som kan være en hjælp ved planlægning og gennemførelse af de forskellige aktiviteter. Det drejer sig om, hvordan man håndterer nogle af de typiske udfordringer, som man møder i et tværsektorielt samarbejde. Dernæst præsenteres hver enkelt aktivitet, hvor der gives en opsummering af metode og erfaringer, samt hvordan man kan gribe planlægningen an. 5\n6 Ti gode råd 1. Begynd planlægningen i god tid Typisk tager det mindst 4 måneder at få alle kalendere til at mødes og få planlagt aktiviteterne, ofte endda 6 måneder. 2. Tag udgangspunkt i lokale problemstillinger Tag fat i aktuelle problemstillinger eller data, der peger på konkrete emner i lokalområdet. Brug aktiviteten som anledning til at løse udfordringer med forløbsprogrammerne. 3. Formuler et klart formål med aktiviteten Involver nøglepersoner til at formulere formål, indhold og udbytte for at skabe ejerskab. Sæt det faglige niveau tilpas højt og beskriv, hvad udbyttet forventes at være for de forskellige målgrupper, som I ønsker at tiltrække. 4. Præciser målgruppen og inddrag den i planlægningen Hvilke sektorer, medarbejdere og faggrupper ønsker I at tiltrække? Har I en prioritering af, hvem I primært vil nå? Kontakt fagpersoner med et godt omdømme blandt deres egne i lokalområdet, som kan motivere andre til at deltage. 5. Gør det klart, hvordan I tiltrækker de forskellige målgrupper Hvilket indhold skal fange de forskellige faggrupper? Tag for eksempel stilling til vægtning af faglig viden i forhold til videndeling. Hvis målgruppen fx er læger fra hospital og almen praksis, er det vigtigt at sætte sig ind i, hvad der skal til for at tiltrække dem. 6. Vær opmærksom på rammer for praktiserende lægers deltagelse Når læger fra almen praksis er en del af målgruppen, kan man med fordel søge om godkendelse af aktiviteten i lægernes efteruddannelsesfond (igennem Lægeforeningen), så de kan søge om kompensation for tabt arbejdsfortjeneste for deltagelse. Læg aktiviteten tidsmæssigt, så det ikke kræver, læger skal lukke deres praksis en hel dag. 7. Brug patientcases, som målgruppen kan relatere til Det skaber engagement at sætte deltagere fra forskellige sektorer i det samme lokalområde til at samarbejde om cases. Konkrete problemstillinger er velegnede til at inspirere til samarbejdsaftaler og fremme videndeling.. 8. Overvej, om det er relevant at tænke patienterne med ind i aktiviteterne Patientinddragelse kan ofte give en indsigt, som personalet ikke selv har. Patienters og pårørendes fortællinger kan bidrage med anderledes viden om forløb og kan samtidig skabe engagement og mening for fagpersoner. 9. Markedsfør eller synliggør aktiviteten på flere medier Overvej, hvordan I bedst når ud til de enkelte målgrupper : Inter- og intranet, lokale nyhedsbreve, vis.dk, facebook, LinkedIn. Overvej, hvordan invitationer bedst når almen praksis, kommuner og hospitaler. Hvad er de officielle kanaler, og hvilke uformelle netværk kan være relevante at benytte? 10. Tænk på implementering allerede i planlægningen Udbyttet bliver størst, hvis viden og ideer til forbedringer fra aktiviteten bliver formidlet videre og omsat til konkret handling. Overvej, hvordan deltagerne støttes i at bruge den opnåede viden, og hvordan tværsektorielle problemstillinger kan blive formidlet til rette ledelsesniveau. 6\n7 Beskrivelser af aktiviteter på tværs af sektorer Det gode sammenhængende sundhedsvæsen stiller ikke blot krav til faglig viden. Det er også vigtigt at få kendskab til den lokale organisation på hospitaler, i kommuner og i almen praksis. Organisering af samarbejdet - gerne suppleret med lokalt netværk er en forudsætning for, at vi sammen kan løfte opgaven med at skabe sammenhængende patientforløb. I det følgende præsenteres en række aktiviteter, som kan øge fagpersoners kendskab til sundhedsopgaver i de sektorer, som man samarbejder med. Aktiviteterne har det fælles træk, at de er gode til at rammesætte diskussioner, som kan lede frem til konkrete samarbejdsaftaler lokalt. De er udvalgt, fordi de har vist sig velegnede til at understøtte samarbejdet på tværs omkring implementering af forløbsprogrammerne. Der har været mange forskellige lokale initiativer til understøttelse af det tværsektorielle samarbejde i de senere år. Nogle af dem ligner hinanden meget. Arbejdsgruppen har tilstræbt at lave en logisk opdeling og finde sigende overskrifter, som i nogle tilfælde baseres på erfaringer fra forskellige varianter af lokale aktiviteter. Der er lagt mere vægt på at formidle inspiration til, hvordan man kan tilrettelægge aktiviteter end på at dokumentere erfaringer med specifikke lokale aktiviteter. Dette valg indebærer, at idékataloget ikke nødvendigvis er en loyal præsentation af en specifik aktivitet, idet der kan være trukket anbefalinger og erfaringer ind fra andre lignende aktiviteter. I forbindelse med planlægning af nye initiativer kan det være en fordel at forhøre sig i sit lokale område, hvem der har erfaringer med konkrete aktiviteter allerede. Vi anbefaler at man kigger i køleskabet og bruger de ingredienser, som man har på hylderne. Grundigt kendskab til en aktivitet, som i forvejen er prøvet med succes i et lokalområde, er et godt afsæt for planlægning af nye aktiviteter. I flere af aktiviteterne kan man få udbytte af at involvere patienter direkte, og i beskrivelserne er der forslag til, hvordan det kan gøres. Anbefalingerne skal dog ikke forstås som en færdig opskrift ; lav de tilpasninger, som giver mening lokalt. Der kan hentes supplerende dokumenter til nogle af aktiviteterne på idékatalogets hjemmeside. Find eksempler her : Region H -> Uddannelse ->Kompetenceudviling for fagpersoner - > Tværprofessionelt og tværsektorielt -> Idékatalog 7\n8 1. Tværsektorielle kvalitative audits - redskab til udvikling af klinisk samarbejde En tværsektoriel kvalitativ audit kan også kaldes en forløbsgennemgang. Det er et møde mellem nøglepersoner fra de tre sektorer, som samarbejder om de patienter, der indgår i et forløbsprogram. Ved mødet diskuteres en eller flere cases med henblik på at sætte fokus på sammenhænge i patientforløb og overgange mellem sektorer. Herigennem øger deltagerne kendskabet til hinandens arbejde, og det tværsektorielle samarbejde styrkes. Erfaringsmæssigt får deltagerne blandt andet konkret viden om, hvad der fungerer godt, og hvor der er uhensigtsmæssigheder i samarbejdet. Erkendelserne kan bruges til at iværksætte tiltag, som skaber bedre konsistens og kontinuitet i forløbene. Målgruppe Deltagerne ved tværsektorielle audits er potentielt alle de fagprofessionelle, som spiller en rolle i et patientforløb, dvs. praktiserende læger, kommunale medarbejdere og hospitalsansatte fagprofessionelle. Det er en fordel, hvis de fagpersoner, som deltager i auditten, selv har haft kontakt med de patienter, hvis journaler man har udvalgt, men det er ikke et absolut krav. I regionens pilotafprøvning af tværsektorielle kvalitative audits har deltagerne oplevet metoden som udbytterig og lærerig. Metode Den ansvarlige for planlægningen må sikre sig adgang til sparring fra personale i de øvrige sektorer i forbindelse med tilrettelæggelsen af en tværsektoriel kvalitativ audit. Der udvælges på forhånd et mindre antal patientcases (typisk 3-4 patienter). I forberedelsesfasen udfylder deltagerne fra hver sektor et audit- og vurderingsskema, hvor de hver 8\n9 Vigtigt at vi taler om noget konkret og at det foregår på en struktureret, systematisk måde, deltager i tværsektoriel audit. især dokumenterer forhold vedrørende deres egen sektors behandling og overlevering af patienten til en anden sektor. Auditten gennemføres som et møde på ca. 3 timer med fælles refleksion og vurdering. En auditfacilitator sikrer, at alle temaer drøftes og samler op på deltagernes vurderinger af patientforløbet og de tværsektorielle problemstillinger. En referent dokumenterer de konklusioner, der drages under auditten samt de særligt relevante drøftelser undervejs. Der udarbejdes et kort dokument, der opsamler og beskriver handleplaner til implementering af forbedringer. Det er vigtigt, at det på forhånd fastlægges, hvem der har dette ansvar. Tilrettelæggelse Deltagere til møderne skal inviteres i god tid. Deltagere har tidligere typisk været : 2 fra hospital (læge og sygeplejerske), 1 2 fra kommunen med indblik i forløbsprogrammer, 1 praktiserende læge og 1 facilitator, som typisk kan være en nøgleperson fra hospital/planområdet med godt kendskab til forløbsprogrammerne. Facilitatoren har ofte også ansvaret for det forberedende arbejde. Det skal overvejes, hvem der skal være afsender på invitationen til auditten under hensyntagen til, hvem eller hvilke faggrupper, der skal formidles til. Facilitatoren kan stå som afsender på invitationen, eller det kan være en læge, som har været involveret i planlægningen. Det har betydning, at afsenderen er kendt og respekteret hos målgruppen. Opgaven med at udvælge patientcases er væsentlig og kan være tidskrævende. Ideelt bør man vælge patienter, som har været i berøring med alle tre sektorer under forløbsprogrammet, men det har i praksis vist sig at være svært. Man har således med godt udbytte gennemført tværsektorielle audits, også hvor patienterne kun har haft kontakt med to sektorer. Ved møderne afsættes omkring 1 time pr. patientforløb, og møderne koncentreres typisk om 3-4 patientforløb. Det er en fordel at lægge møderne sent på eftermiddagen af hensyn til klinikernes driftsopgaver. Der er ingen særlige krav til stedet, hvor møderne holdes. Møderne afvikles ud fra en systematisk gennemgang af det auditskema, som deltagerne på forhånd har udfyldt. Det er vigtigt, at facilitatoren inviterer til refleksioner fra alle deltagere. Facilitatoren kan med fordel samle op på, hvordan mødedeltagerne vil bringe deres nye indsigter videre, og hvilke eventuelle ændringer i praksis, som gennemføres på baggrund af en audit. Brugerinddragelse Det er sandsynligt, at indsigten fra de tværsektorielle audits bliver styrket, hvis patienternes perspektiv på forløbet også kommer frem. Patienterne er de eneste, som har oplevet hele forløbet i sammenhæng. Da man gennemførte de første tværsektorielle audits, var der en del overvejelser om at inddrage patientperspektivet i form af interview forud for auditten, men det lykkedes ikke at få logistikken på plads. Patienterne kan således eventuelt interviewes før auditmødet. Interviewet kan laves og en nedskrevet version kan læses af deltagerne før mødet. En anden løsning er at optage et interview på video. Patientens egen fortælling kan redigeres til en passende længde og vil virke mere interessant end en nedskrevet beretning. Ydermere kan filmen genbruges i andre sammenhænge, fx. til videndeling om auditten i deltagernes egen organisation. Tips til gennemførelse Udbyttet bliver størst, hvis den viden som opstår, bliver formidlet videre, og de forbedringsideer, der måtte komme frem, bliver omsat til konkrete handleplaner. Hvordan det skal gøres, bør tænkes med allerede i planlægningen. Udvælgelse af relevante patientforløb kan være udfordrende, men overvej at få en blanding af komplicerede, atypiske og almindelige high volume forløb. Supplerende dokumenter 1. Audit- og vurderingsskema til tværsektoriel audit af forløbsprogrammer 9\n10 2.Tværsektorielle patientfeedbackmøder - få indsigt i patientoplevelser Jeg sætter stor pris på den åbne dialog. Det var ikke sport autoritært eller forelæsende, som jeg tidligere har oplevet i sundhedsvæsnet. Der er sket store fremskridt. Kvindelig diabetespatient på 80 år, som har deltaget i patientfeedbackmøde. Tværsektorielle feedbackmøder giver sundhedsprofessionelle indsigt i og konkret viden om patienternes oplevelser af et udvalgt patientforløb. Patienternes oplevelser kan danne grundlag for, at de sundhedsprofessionelle fremadrettet kan justere patientforløb og foretage forbedringer af dem. Møderne tager afsæt i det, som patienterne selv er optaget af. Metoden er god til at skærpe opmærksomheden på blandt andet patientsikkerhed i overgange og samarbejdet mellem de sundhedsprofessionelle og patienter og deres pårørende. Tværsektorielle feedbackmøder skaber mange refleksioner og kan være med til at styrke samarbejdsrelationer mellem deltagerne. De kan således være et velegnet redskab i implementering af forløbsprogrammer. Målgruppe Deltagerne ved tværsektorielle feedbackmøder er patienter (og eventuelt pårørende) samt de sundhedsprofessionelle, som har del i det aktive patientforløbs kerneprocesser. Præcist hvilke personer, som er relevante, må aftales ud fra de specifikke forhold omkring det udvalgte patientforløb. Det vigtige er, at alle væsentlige aktører i patientforløbet er repræsenteret, og at der er en vis bredde i sammensætningen af patienter. Metode Patientfeedbackmøder på hospitaler er en velafprøvet metode til læring af patientoplevelser, som har været brugt på flere hospitaler i Region Hovedstaden, bl.a. Glostrup og Hillerød hospitaler. Metoden er beskrevet i publikationen Spørg Brugerne af Enheden for Brugerundersøgelser (afsnit 4.1.6). Under kronikerprogrammet blev Hillerød Hospitals version af feedbackmøder videreudviklet til at få et tværsektorielt fokus. Feedbackmøderne tilrettelægges primært som åbne interviews eller samtaler, hvor patienter og pårørende 10\n11 interviewes om deres oplevelser i behandlingsforløbet. Også fokuserede temaer i relation til en aktuel indsats i patientforløbet kan tages op. Mødet faciliteres af en interviewer, som både stiller spørgsmål og styrer processen. Det er væsentligt, at denne person er trænet i at stille åbne, udforskende spørgsmål og kan skabe en tryg stemning, hvor alle føler sig hørt og anerkendt. Detaljerede spørgeguides er ikke nødvendigvis en fordel. De deltagende sundhedsprofessionelle og patienter danner på skift reflekterende team. Gæsterne (patienter og/eller pårørende) og de sundhedsprofessionelle sidder i to adskilte grupper. Der er 4 faser i mødet : 1) Gæsterne fortæller om deres erfaringer i patientforløbet. De sundhedsprofessionelle lytter uden at kommentere eller stille spørgsmål. Intervieweren kan stille uddybende spørgsmål eller introducere et tema, som personalet på forhånd har identificeret som væsentligt for dem, men det er væsentligt, at samtalen afspejler det, som patienterne er optaget af. 2) De sundhedsprofessionelle reflekterer sammen over det, de har hørt og genfortæller elementer fra gæsternes fortællinger, som de særligt har bidt mærke i. De opfordres til at dele, hvad de har erfaret og erkendt. Det reflekterende team kan komme med forslag til indsatser, som patienterne bagefter kan kommentere på. Derved sættes fokus på, hvilke præferencer patienterne kan have, og de sundhedsprofessionelle gives indblik i, hvad der med fordel kan forbedres i patientforløbet. 3) Gæsterne knytter kommentarer og nye bemærkninger til refleksionerne guidet af intervieweren, mens de sundhedsprofessionelle er de lyttende. Herefter siges der farvel og tak til gæsterne. 4) De sundhedsprofessionelle drøfter de direkte mulige her og nu ændringsforslag, som tænkes at ville kunne forbedre patienternes behandlingsforløb fremover. Afslutningsvis rundes mødet af med refleksioner over mødets proces, og der udarbejdes en handleplan til forbedring af patienternes oplevelse af deres behandling. Tilrettelæggelse En facilitator med kompetencer i at interviewe kan muligvis findes i et hospitals kvalitets- eller udviklingsafdeling. Til et feedbackmøde skal der afsættes tre timer inkl. pauser og afrunding af mødet. Heraf deltager gæsterne (patienterne) i to timer. Find så vidt muligt et lokale på neutral grund altså ikke på hospitalsafdelingen. Mødets struktur kræver, at det er muligt at sætte deltagerne i to grupper. Bed fagpersonerne om at møde frem i privat tøj ingen kitler. Det er vigtigt for flowet i dialogen, at der ikke er afbrydelser fra telefoner, og at ingen går under mødet. Det kan overvejes at optage samtalen og transskribere fase 1 og fase 3 bagefter for at kunne huske alle nuancer til det videre udviklingsarbejde. Det kan være en god idé, at man efter mødet giver en tilbagemelding til patienterne (og eventuelt pårørende) i form af fx. en kort tak for deltagelse skrivelse, som inkluderer eksempler på, hvad der arbejdes videre med inspireret af deres feedback. Brugerinddragelse Feedbackmøderne er én ud af flere tilgange til øget brugerinvolvering. Patienter (og eventuelt pårørende) er hovedpersoner i feedbackmøderne. Man kan bruge feedback møderne til at spotte patienter, som vil være gode at inddrage i andre sammenhænge. Det gør feedbackmøderne til et godt forum for rekruttering af patienter og pårørende til deltagelse i organisatoriske udviklingstiltag fx. som sparringspartnere for arbejdsgrupper, workshopdeltagere eller oplægsholdere på temadage. Tips til gennemførelse Det er af stor betydning for fremmødet, at der sker en grundig vurdering af målgruppens forudsætninger for at deltage i mødet herunder hvilket tidspunkt på dagen, der kan lade sig gøre under hensyn til patienternes døgnrytme og klinikernes arbejde. Det er erfaringsmæssigt bedst, hvis de sundhedsprofessionelle ikke er i stærkt overtal i.f.t. gæsterne. For at styrke muligheden for at træffe beslutninger om handleplanen er det en fordel, at en overlæge deltager. Det har også betydning, at balancen mellem antallet af deltagere fra de forskellige sektorer ikke bliver alt for skæv. Der findes en vejledning i udvælgelse af deltagere, se idekatalogets hjemmeside (Se s. 7 for hjemmesidens placering). Supplerende dokumenter 1. Artikel om feedbackmøder : Direkte patientfeedback som metode. 2. Direkte Patientfeedback, metodebeskrivelse fra Enhed for Brugerundersøgelser. 3. Potentiale i patientoplevet kvalitet. Metodebeskrivelse for feedbackmøder med patienter og pårørende. 4. Vejledning til udvælgelse af respondenter til tværsektorielle patientfeedbackmøder. 5. Skabelon til aftale- og handleplan. 6. Skabelon til invitation af patienter og pårørende til patientfeedbackmøder. 11\n12 3. Faglige netværk - styrket faglighed på tværs af fag og sektorer Netværksmøder er møder, som afholdes på tværs af sektorer for at styrke sygdomsfaglige kompetencer og skabe relationer med henblik på videndeling og samarbejde. Netværksmøderne er afholdt med emner indenfor de enkelte diagnoser : KOL, type 2 diabetes eller hjertekarsygdomme for netop at understøtte videndeling og netværk omkring de enkelte diagnoser. Foruden det konkrete udbytte ved netværksmøderne har det vist sig at være en god anledning for deltagerne til at tage andre initiativer, der kan styrke det tværsektorielle samarbejde. Fx. har nogle netværksmøder affødt aftaler om tværsektorielle studiebesøg og følordninger. Målgruppe Deltagerne i netværksmøderne er sundhedsprofessionelle. Der er gode erfaringer med netværksmøder for undervisere på sygdomsspecifikke patientuddannelser for KOL, type 2 diabetes eller hjertekarsygdomme. Det 12\n13 Jeg anser det for meget værdifuldt med netværket, det giver en god kontakt over sektorerne. Deltager i KOL-netværket i Planområde Nord. er vigtigt, at målgruppen er tværsektoriel, og at man søger at tiltrække en bred gruppe deltagere fra alle tre sektorer. Metode Netværksmøder kan omhandle emner, som retter sig mod en kronisk sygdom, fx. retningslinjer for behandling, sygdomsspecifik patientuddannelse, strukturering af behandling og kontrol, pårørende eller kost. Mødets emne, dato og tidspunkt fastlægges, så det kan tiltrække deltagere fra alle sektorer. Invitation sendes bredt ud flere måneder før mødet. Programmet bør lægge vægt på at skabe gode rammer for videndeling, erfaringsudveksling og netværksdannelse. Der udarbejdes deltagerlister med kontaktoplysninger til deltagerne Netværksmøder afholdes typisk to gange om året afhængigt af behovet i lokalområdet. Tilrettelæggelse Det anbefales, at planlægningen varetages af en gruppe med deltagere fra praksis, kommune og hospital. Parterne deltager på lige fod i planlægningen og mødes 1-2 gange før hvert netværksmøde. Netværksmøderne kan eksempelvis afholdes på det lokale hospital, eller hvor det er muligt at samle mellem 30 og 100 deltagere. Tilrettelæg formidlingen, så den målrettes de forskellige deltagergrupper. Beskriv fx, hvad hver enkelt faggruppe kan få ud af at deltage. Skriv om møderne i de medier, som de forskellige målgrupper læser. Netværksmøder kan skabe rammer for erfaringsudveksling om fx sygdomsspecifik patientuddannelse og rehabilitering og bidrage til at skabe ensartethed og kontinuitet i indsatser og tilbud. Erfaringen med netværksmøder er, at de tiltrækker deltagere fra alle sektorer, og de får meget fine evalueringer. Langt de fleste deltagere vil prioritere at deltage i møderne fremover, og de fleste har opnået ny viden om andre aktørers rolle og opgaver. Brugerinddragelse Det er en mulighed at invitere patienter til at fortælle om deres forløb på et netværksmøde. Udvælg patienter (og/eller pårørende) som er i stand til at formidle for en forsamling. Det kan være en god idé at holde et formøde og coache dem i at fortælle om deres oplevelser forud for mødet. Overvej videointerviews med travle personer eller patienter, som ikke er vant til at formidle. At høre patienters egne fortællinger bidrager med anderledes viden om forløb og skaber engagement og mening for sundhedsprofessionelle. Tips til gennemførelse Erfaringerne med netværksmøder viser bl.a., at der kan være stor forskel på, hvor meget deltagerne lægger vægt på netværk versus sundhedsfaglig viden. Klinikere har stor glæde af at høre andre klinikere fortælle om, hvordan de arbejder. Der er gode erfaringer med at tiltrække deltagere fra både kommuner, almen praksis og hospital, men det kræver en særlig indsats at sammensætte et program, der gør alle parter lige interesserede. Er der et program, som ikke umiddelbart fanger hospitalspersonalets interesse, kan det for eksempel være en god idé at give dem en særlig rolle på mødet i form af præsentation af et fagligt emne. Det anbefales, at der indgår repræsentanter fra alle målgrupperne i planlægningen, så man sikrer, at der er viden om, hvad der efterspørges. Der er erfaringer med, at tværsektorielle netværk har ført til andre initiativer, som for eksempel et samarbejdsprojekt om fælles patientundervisning. I dette tilfælde samarbejdede flere kommuner med et hospital, som stillede en sygeplejerske til rådighed som gennemgående underviser. Kommunerne stillede på skift med en underviser, som startede som føl og derefter tog underviserrollen med hospitalssygeplejersken som sparringspartner og supervisor. Supplerende dokumenter 1. Kommissorium for diabetes netværk 13\n14 4. Rehabiliteringsbus - rejse i patientens fodspor på tværs af sektorer Rehabiliteringsbussen er en velegnet metode til at styrke viden om et specifikt forløbsprogram set fra patientens perspektiv. Bussen følger i patientens fodspor og besøger 3-4 afdelinger eller enheder på tværs af sektorer. Under besøgene hører deltagerne om, hvilke undersøgelser, hvilken behandling eller træning patienten får tilbudt i forløbet og får viden om de forskellige faser af rehabiliteringsindsatsen, herunder hvornår der vælges specialiseret og vedligeholdende træning. Det giver mulighed for at møde tværsektorielle samarbejdspartnere og ved selvsyn se, hvad der sker for patienten/ borgeren i hver sektor. Det giver endvidere mulighed for at møde lokale samarbejdspartnere og drøfte, hvordan et samarbejdende sundhedsvæsen kan øge muligheden for at skabe optimale tilbud til den enkelte patient/borger. Rehabiliteringsbussen har fået en god evaluering. Målgruppe Deltagerne er sundhedsprofessionelle på hospital, i almen praksis og kommuner med interesse for behandling og rehabilitering af patienter/borgere i det udvalgte forløbsprogram. For at tiltrække deltagere anbefales det at bruge allerede eksisterende netværk og kontakter aktivt og tage fat i alle, der arbejder med forløbspro- 14\n15 Dagen gav os en klar fornemmelse af patientens vej fra den akutte fase og tilbage i praksis. En ny måde at læse epikriserne på, og en større lyst til at koordinere den påbegyndte behandling fra primærsektoren til os i marken. Deltager i Rehabiliteringsbus. grammer. Endvidere er det vigtigt at sende information om rehabiliteringsbussen til relevante ledelsesfora og skabe ledelsesopbakning til initiativet. Metode Rehabiliteringsbussen følger i den kroniske patients fodspor, og der er tale om et dagsprogram. Der udvælges i alt 3-4 hospitalsafdelinger og kommunale træningscentre, som besøges. På hvert sted præsenteres, hvad patienten/borgeren modtager og deltager i her, samt hvad enhedens specifikke kompetencer er. Deltagerne transporteres rundt i bus. Dagen fungerer som et afvekslende flow mellem koncentreret formidling af viden og bustransport, hvor der er mulighed for at netværke. Initiativ og planlægning tager afsæt i allerede eksisterende netværk eller samarbejde på tværs af sektorer. Tilrettelæggelse Planlægningen bør gå i gang 3-4 måneder før aktiviteten afholdes. Der skal både være tid til at få informationen ud til potentielle deltagere og være opsøgende i forhold til medarbejdere, som er involveret i det pågældende forløbsprogram eller har interesse i det. Invitationen udsendes i god tid, hvorefter der følges op overfor nøglepersoner og potentielle deltagere. Planlægning skal ske med deltagelse fra alle sektorer. Dagen skal bygges op som et forløb med forskelligt fagligt indhold ved besøg de forskellige steder. En god forberedelse inkluderer et godt overblik over pointer, indhold og form, som giver sammenhæng i programmet. Samtidig bør programmet give plads til, at detailplanlægning af de enkelte emner varetages af de steder, der besøges. Det anbefales, at der besøges tre steder i løbet af en hel dag. Er transporttiden kort, er det eventuelt muligt at besøge fire steder. Brugerinddragelse Der er mulighed for at give patienten/borgeren en stemme ved at invitere en eller flere patienter/borgere til at fortælle om deres oplevelser ved behandling eller rehabilitering et af de steder, som bussen besøger. Der er erfaring med, at brugerinddragelse kan fungere godt som element i dagens program. At høre om en borgers oplevelser med at deltage i træning og rehabilitering kan fx. indgå ved besøg i et træningscenter samtidig med, at det konkret bliver vist, hvordan træningen finder sted. Tips til gennemførelse Afveksling mellem intens vidensformidling og uformelle pauser ombord på bussen giver en god afveksling i dagens program. Det kan overvejes at give deltagerne nogle summeopgaver på køreturene, men pas på ikke at fylde al tiden ud. Erfaringen fra Planområde Midt er, at programmet tiltrak deltagere fra alle tre sektorer, men at der skal gøres en særlig indsats, hvis man ønsker at tiltrække praktiserende læger. Deltagerantallet kan være op til 50, så man kan fylde en turistbus. Supplerende dokumenter : 1. Drejebog for Rehabiliteringsbus 2. Invitation til Rehabiliteringsbus 3. Evaluering af Rehabiliteringsbus 15\n16 5. Tværsektorielle studiebesøg - fokuseret videndeling ved besøg Studiebesøg på tværs af sektorer bliver nogle steder også kaldt følordninger. De kan give sundhedsprofessionelle indblik i, hvilke tilbud der findes i de andre sektorer for patienter med KOL, type 2 diabetes eller hjertekarsygdomme. Endvidere kan man få indsigt i arbejdsopgaver og vilkår i de andre sektorer. Eksempelvis hvordan og i hvad patienterne undervises. Tværsektorielle studiebesøg kan finde sted på tværs af alle tre sektorer og aftales individuelt. Formålet er at styrke den sygdomsfaglige kompetenceudvikling, skabe øget forståelse for hele forløbet og styrke relationer på tværs af sektorerne. Metoden giver kommunale medarbejdere mere sundhedsfaglig viden og et klarere billede af, hvad der sker på hospitalet i forhold til den pågældende kroniske sygdom. Den giver ligeledes hospitalerne en bedre fornemmelse af de kommunale tilbud eller af konsultation i almen praksis. Besøgene kan også bruges til at afklare snitflader og samarbejdsprocesser. Erfaringerne viser, at opbygning af de personlige relationer mellem sektorerne gør det nemmere at løse problemer, som kan opstå i komplekse patientforløb. Målgruppe Deltagerne i tværsektorielle studiebesøg kan være sundhedsprofessionelle, som er behandlere og/eller undervisere på sygdomsspecifikke patientuddannelser for KOL, type 2 diabetes eller hjertekarsygdomme. Målgruppen er tværsektoriel, dvs. det kan være praktiserende læger eller praksispersonale, som besøger kommuner eller hospitalsafdelinger i relation til et af forløbsprogrammerne. Det kan være behandlere eller patientundervisere i kommuner, som tager på studiebe- 16\n17 søg på en hospitalsafdeling eller i almen praksis. Eller det kan være klinikere fra en hospitalsafdeling, som kan besøge en kommune eller en almen praksis. Studiebesøg omtales meget positivt af deltagerne. Metode Præciser på forhånd, hvad formålet med besøget er, og hvordan det forventes at styrke det tværsektorielle samarbejde. Initiativet kan komme enten fra den, der gerne vil på besøg eller fra den, som gerne vil invitere andre sektorer på besøg. Indhold for og forventninger til studiebesøget drøftes på forhånd. Aftal besøget både med den anden part og med egen afdeling. Efter studiebesøget er det vigtigt at formidle det, man har lært eller aftalt til relevante kolleger. Tilrettelæggelse Studiebesøgene planlægges og aftales mellem initiativtageren til studiebesøget og den eller de enheder, som skal besøges. Det er vigtigt, at man i god tid inden studiebesøget taler om forventninger, indhold og hvilken form og tidsramme besøget skal have. Det kan fx. være : At følge med i dagens aktiviteter, fx. patientundervisning eller konsultation Gennemgang af et specifikt emne og mulighed for sparring om emnet Præsentation af praksis : hvordan gør vi her. Studiebesøg finder sted efter individuel aftale, men de kan med fordel tænkes sammen med andre tværsektorielle aktiviteter. Fx. kan eksisterende tværsektorielle og tværfaglige netværk for sundhedsprofessionelle, der arbejder med forløbsprogrammerne for KOL, type 2 diabetes og hjertekarsygdomme være et godt forum at inddrage i tilrettelæggelsen af studiebesøg. Initiativet til studiebesøgene kan komme fra eksempelvis patientundervisere eller andre kommunalt ansatte, eller fra hospitalsansatte, som har behov for viden om kommunale tilbud og afklaring af samarbejdsflader med kommunen i forbindelse med udskrivning af patienterne. Det kan også bruges af personale i almen praksis, som ønsker mere viden om behandling på hospital og tilbud om træning i kommune. Inden for patientuddannelse har videndelingen på tværs af sektorer nogle steder bidraget til at styrke kvaliteten af patientundervisningen, som er blevet mere dialogbaseret og rettet mod involvering af patienternes perspektiv. Brugerinddragelse Studiebesøg og følordninger er metoder, som er velegnede til at styrke fælles faglighed og relationer omkring et tværsektorielt samarbejde, herunder forløbsprogram på tværs af sektorer. Der er ikke erfaringer med patientinddragelse i forbindelse med studiebesøg. Det kan overvejes at sætte tid af til at tale med patienter om deres oplevelser på det sted, som man besøger. Spørg gerne om, hvad deres forventning er til den sektor, man selv kommer fra. Tips til gennemførelse Da ønsket om studiebesøg opstår individuelt, er der meget lokal planlægning i det. Det er vigtigt, at studiebesøget tager udgangspunkt i, hvem den enkelte ønsker at besøge og derefter, hvad besøget skal omhandle. Der er risiko for, at besøgene ikke bliver gennemført i en travl hverdag. Derfor kan ledelsen med fordel opstille nogle rammer og en organisering omkring ordningen, som fremmer, at der indgås aftaler. Det anbefales derfor at : Være opmærksom på i hvilke sammenhænge det er oplagt at indgå aftaler om studiebesøg, fx. tværsektorielle netværksmøder eller tværsektorielle arbejdsgrupper. Gøre studiebesøg til en del af kompetenceudviklingen og bringe det op i fx. MUS. Fortælle de gode historier om gennemførte studiebesøg for eksempel på personale- og teammøder. Opfordre kolleger eller medarbejdere, som menes at ville have udbytte af det, til at tage på studiebesøg. Strukturere rammer for studiebesøg. Supplerende dokumenter 1. BRO virksomheds-/studiebesøg 17\n18 6. Roadshows i almen praksis - faglig opdatering i en lokal kontekst Roadshow betød oprindeligt en rejsende forestilling. Roadshows blev også navnet for en serie tværfaglige kompetenceudviklende møder, der har været afholdt i Vestegnskommunerne i København. Det er en model for faglig opdatering i en lokal kontekst, som også har fat i de kulturelle aspekter af tværsektorielt samarbejde, selvom aktiviteten næppe ville tiltrække mange deltagere, hvis det var overskriften. Formålet var at få samarbejdet omkring forløbsprogrammerne styrket mellem kommuner, almen praksis og hospitalsafdelinger. Indholdsmæssigt var de baseret på, at deltagerne skulle forholde sig til konkrete patientcases, suppleret med faglig undervisning fra speciallæger. Både læger i almen praksis, speciallæger og medarbejdere fra hjemmeplejen evaluerede møderne meget positivt. Målgruppe Roadshows har været tilrettelagt med fokus på at give læger og sygeplejersker i almen praksis en målrettet faglig opdatering. Hensynet til at motivere denne målgruppe til at deltage har vejet tungt i de tidlige erfaringer med roadshows. Desuden er det vigtigt, at relevante kommunale medarbejdere samt speciallæger og sygeplejersker fra hospitalet deltager. Fokus for roadshows har været 18\n19 Fremmødet har været meget positivt, og det er jo en vigtig forudsætning for at lære noget, at man møder op. Samtidig viser evalueringer også, at folk er meget tilfredse. ( ) Min klare oplevelse er, at deltagerne er tilfredse med både at få sat ansigt på folk og få en faglig opdatering. Egentlig laver vi et stykke kulturarbejde, men det er jo ikke den titel på et møde, der ville sælge billetter. Praksiskonsulent om Roadshows. at komme ud til så mange almene praksisser som muligt i de pågældende kommuner. Metode Modellen er et alternativ til de traditionelle gå-hjem-møder. Ideen er, at specialisterne sendes på landevejen og sikrer, at den faglige opdatering sker i en lokal kontekst. Kultur og netværksskabelse bliver også elementer i møderne. Den pædagogiske form er veldokumenteret casebaseret undervisning i tværsektorielle grupper. Typisk 4 5 cases pr. roadshow. En tværfaglig planlægningsgruppe forestår planlægning inklusiv opstilling af centrale læringspunkter. Kalenderplanlægning startes minimum 4 måneder før arrangementet. Der indhentes eller udarbejdes cases, som kan illustrere de valgte læringspunkter. En blanding af komplekse og simple cases fungerer godt. Selve mødet varer 3-4 timer, som mest hensigtsmæssigt lægges om eftermiddagen. Mødeleder : kan fx. være en lokal praksiskonsulent. Tilrettelæggelse Gruppearbejdet består af tværfaglig diskussion med udgangspunkt i casene. Målet er at nå frem til løsningsforslag med udgangspunkt i casene og under hensyntagen til den lokale organisation. Casene bliver således løftestang for en fælles afklaring af, hvem der gør hvad. Løsningsforslag fremlægges i plenum. Efter hver case er der korte ekspertindlæg fra specialister, fra fagpersoner fra henholdsvis almen praksis og kommunen. Indlæggene varer 5 15 min og knytter konkret an til den aktuelle case og de læringspunkter, som planlægningsgruppen har aftalt at få frem. Der lægges vægt på høj faglighed, samt at undervisningen afspejler konkret, lokal praksis. Det er i den sammenhæng vigtigt, at de specialister, som deltager, er den reelle lokale samarbejdspartner/specialist på området, som man konkret ville kontakte. Specialisterne fra hospitalet har til gengæld også lejlighed til at høre om den lokale organisation og tilbud uden for hospitalet samt mulighed for at knytte lokale kontakter. Der afsluttes med drøftelse af lokale samarbejdsproblemer, herunder hvem der konkret skal være ansvarlig for de udarbejdede løsninger. Brugerinddragelse Der har ikke været patienter og pårørende med ved de gennemførte roadshows. Formen lægger ikke umiddelbart op til det. Hvis man ville prøve det alligevel, skulle rollen være klart aftalt med patienten, og det skal gøres tydeligt, at formålet her er faglig kompetenceudvikling. Patientens bidrag kan være at svare på specifikke spørgsmål og give et patientperspektiv til belysning af de konkrete problemstillinger, som drøftes. Tips til gennemførelse Et stort fremmøde kræver, at aktiviteten placeres tidsmæssigt, så deltagerne kan passe driften i dagligdagen. Der har været gode erfaringer med at lægge det halvt indenfor halvt udenfor arbejdstiden (kl :30) % af de praktiserende læger deltog i Vestegnskommunerne. Det er væsentligt, at indholdet er meget konkret og handler om problemstillinger, der optager klinikerne i deres praksis. Det er vigtigt at lægge et tilpas fagligt niveau, som passer til læger i almen praksis et niveau som hjemmesygeplejen også finder tilfredsstillende. Det kræver en lang planlægningshorisont at sikre den omtalte høje deltagelse fra almen praksis og specialafdelinger. Invitationen til målgruppen i almen praksis bør komme fra praksiskonsulenten, der opfattes som en kollega med høj troværdighed. Det lokale element er vigtigt, og når programmet og forberedelserne er lavet en enkelt gang, er det nemt at gentage roadshowet i relevante nabokommuner. Supplerende dokumenter 1. Artiklen Roadshow et alternative til gå-hjem-møder 2. Cases udarbejdet i Vestegnsprojektet. 19\n20 7. Faglige temadage og lokale samarbejdsdage - videndeling på tværs af fag og sektorer Lokale samarbejdsdage og faglige temadage har overordnet til formål at styrke læring i det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde samt at kunne omsætte forløbsprogrammet til praksis i lokalområdet. Der kan gennemføres to forskellige typer, aktiviteter afhængigt af, om der skal lægges mest vægt på opdatering af faglig viden, eller om der skal lægges vægt på at styrke samarbejdet. Metoderne kan dog sagtens kombineres : Temadag med faglige oplæg om seneste evidens om udvalgte sundhedsfaglige emner, der har relevans ift. deltagernes rolle i patientforløbet. Deltagerne får herudover et større overblik over, hvem der gør hvad i patientforløbet eller flere af forløbsprogrammerne. Samarbejdsdagtilrettelægges med henblik på at styrke samarbejdet om sammenhængende pa- 20\n21 Det ville være dejligt, hvis det blev endnu mere lokalt at man sættes sammen med dem, som man normalt samarbejder med. Deltager i Lokal samarbejdsdag. tientforløb i lokalområdet. Der tages udgangspunkt i patientperspektivet samt videndeling på tværs af fag- og sektorgrænser. Begge typer aktiviteter sætter vigtige lokale problemstillinger omkring forløbsprogrammerne på dagsordenen og skaber mulighed for, at sundhedsprofessionelle på tværs af sektorer møder lokale samarbejdspartnere og får en opdatering af sundhedsfaglig viden inden for et givent område. Videndeling om opgaver, behandling og træning i forskellige faser af forløb kan bidrage til at øge forståelsen af hinandens perspektiver og udfordringer på tværs af sektorer og samtidig skabe større forståelse for egen rolle og egne opgaver i det samlede patientforløb. Målgruppe Deltagerne på lokale samarbejdsdage og temadage kan være fagprofessionelle i alle tre sektorer, som har opgaver i relation til borgere/patienter, der er omfattet af det pågældende forløbsprogram. Afhængig af emne og formål kan målgruppen med fordel præciseres. Metode Generelt : Præciser formål og målgruppe for aktiviteterne på baggrund af særlige interesser eller problemstillinger i lokalområdet. Brug evt. data fra databaser, populationsundersøgelser, utilsigtede hændelser m.m., som kan pege på mulige indsatsområder af lokal relevans. Formuler et indhold, som kan tiltrække deltagere fra målgrupper i alle tre sektorer, og som lægger overlæggeren højt. Kommunikér tydeligt, hvem målgruppen er, og hvad man kan forvente i udbytte. Der kan med fordel udarbejdes en kommunikationsstrategi, hvor det specificeres, hvilke målgrupper programmet skal nå, og hvordan det skal ske. Formulér hvem de primære modtagere er, og hvilke nøglepersoner eller ledelsesgrupper, der kan bidrage til at udbrede information om programmet og få andre til at deltage. Faglig temadag : En faglig temadag kan omhandle sygdomsspecifikke indsatser, som er omfattet af det pågældende forløbsprogram eksempelvis evidens for ny medicinsk behandling og fysisk træning. Desuden specifikke emner som inhalationsteknikker, den diabetiske fod, psykiske aspekter ved kronisk sygdom m.m. Temadagen tilrettelægges, så den rummer faglige oplæg, som tilgodeser hele målgruppen. Afhængig af antallet af deltagere kan der afholdes flere parallelsessioner, for at tilgodese flere interesser. Afhængig af formål og målgruppen kan temadagen arrangeres for deltagere. Jo bredere deltagerkreds, jo større behov for differentiering og udbud af forskellige parallelsessioner. Det er vigtigt, at temadagen tager udgangspunkt i det sammenhængende patientforløb. Dette kan med fordel formidles til deltagerne ved at tage udgangspunkt i patientperspektivet, fx. ved at vise en film som Grib om livet, og ved fælles oplæg på tværs af fag og sektorgrænser om den samlede opgave sundhedsprofessionelle har. Temadagen kan med fordel foregå på en ½ dag (gerne eftermiddag) for at imødekomme klinikere i en travl hverdag og deres mulighed for at deltage. Samarbejdsdag : En lokal samarbejdsdag kan med afsæt i en eller flere patientcases omhandle drøftelser af centrale elementer i forløbsprogrammet samt rollefordelingen sektorerne imellem. Fx. henvisning til rehabilitering, stratificering og kommunikation. For at skabe gode rammer for videndeling og relationsopbygning er det optimalt med deltagere. En lokal dag kan derudover rumme en række elementer, som skaber gode rammer for videndeling og interaktion såsom : Udvidet præsentation af deltagere, icebreakers som skaber interaktion og 21\n22 dialog mellem deltagerne, oplæg som sætter fokus på patientperspektivet, inddragelse af en forberedt hjemmeopgave hvor deltagerne fx på forhånd har undersøgt tilbuddene i lokalområdet på sundhed.dk. Der kan med fordel indtænkes brug af læringskontrakter eller lignende, som sætter fokus på efterfølgende forankring af den opnåede viden i egen praksis. Alternativt kan relevante drøftelser og problemstillinger fra samarbejdsdagen videreformidles til relevante tværsektorielle fora i området, fx Samordningsudvalg eller udvalg under dette i det omfang det har relevans. Samarbejdsdagene kan med fordel faciliteres af et underviserpar som repræsenterer to forskellige sektorer og gerne forskellige faggrupper. Det er en fordel, hvis underviserparret dels har kendskab til forløbsprogrammerne og det tværsektorielle felt, dels har kendskab til lokale problemstillinger og ikke mindst er gode facilitatorer. Der kan med fordel afsættes en hel dag til samarbejdsdagen for at afse tilstrækkelig tid til videndeling og interaktion deltagerne imellem. Afhængig af målgruppe og emne kan dette dog tilpasses lokalt. Tilrettelæggelse For såvel faglige temadage som lokale samarbejdsdage gælder det, at planlægningen med fordel kan varetages af en mindre gruppe med repræsentanter fra alle/flere sektorer. Det er vigtigt, at arrangørerne har føling med, hvad der rør sig i lokalområdet, og har (eller skaffer sig) viden om hvilke emner, der er interesse for at mødes om. Det skaber ejerskab at tage fat i problemstillinger, som klinikere og sundhedsprofessionelle i lokalområdet er optaget af, og det kan samtidig skabe synlighed og ledelsesopbakning. Erfaringer viser, at god forberedelse af indholdet og klar kommunikation om programmet til de relevante målgrupper er kritisk vigtigt, når man vil tiltrække deltagere fra alle tre sektorer. Det er en god idé at bruge lokale oplægsholdere fra alle sektorer, så de tværsektorielle problemstillinger belyses fra forskellige positioner og dele af forløbsprogrammet. Det faglige niveau skal lægges tilpas højt til at være attraktivt for lægerne. De øvrige deltagere informeres om det faglige niveau. Endelig skal det være tydeligt for målgrupperne, hvad udbyttet af at deltage vil være. Der kan lokalt tilpasses aktiviteter, som integrerer elementer af faglige temadage og lokale samarbejdsdage. Brugerinddragelse Patientperspektivet kan indgå både direkte og indirekte. Der er i forbindelse med faglige temadage gode erfaringer med at håndplukke patienter, som interviewes om deres oplevelser ved at være omfattet af det pågældende forløbsprogram. Dette kræver dog en type patient, som er i stand til at stille sig op foran en forsamling af sundhedsprofessionelle, og ikke mindst en god interviewer. Der kan også på andre måder sættes fokus på patienters og pårørendes oplevelser fx. ved at vise film om at være patient. Arbejde med patientcases kan også være en metode til at tage patientens briller på og udforske forløbsprogrammet fra patientens perspektiv. Tips til gennemførelse Ved lokale samarbejdsdage er der gode erfaringer med at blande deltagere på tværs af sektorer og give deltagerne mulighed for at drøfte spørgsmål om det tværsektorielle samarbejde ved bordene. Det er en god idé at starte med en præsentationsrunde (den korte version) eller anden icebreaker som introducerer deltagerne for hinanden også selv om der er op til 50 deltagere, da det er med til at sætte ansigt på og øge kendskabet til hvem er hvem på tværs af sektorer. Det er vigtigt med variation mellem formidling af faglighed og muligheder for at videndele på tværs. Det skaber god dynamik, når man med afsæt i et fagligt oplæg eller en patientcase giver deltagerne mulighed for at relatere til deres egen praksis og samarbejde. Det kan også give mulighed for at undersøge løsninger og tilgange i koordineringen på tværs af sektorer. Supplerende dokumenter 1. Patientforløbscases om hjertekarsygdomme og lænderyglidelser 2. Program for lokal samarbejdsdag 3. Program for temadag 4. Link til film Grib om livet 5. Lokal handleplan 22


Struktureret data | Opnå større synlighed via strukturerede data\nSkil dig ud i søgeoversigten og blev set af dine kunder. Med struktureret data kan du vise relevante informationer som f.eks. kontaktoplysninger eller anmeldelser direkte i søgemaskinen!\nVis relevant information i søgemaskinen\nStruktureret data giver dig mulighed for at vise relevante informationer til brugerne direkte i søgeresultaterne. Det kan fx være en stjernebedømmelse af dine produkter, som kunderne kan se uden at klikke sig ind på dit website. Vi kan hjælpe dig med at opsætte strukturerede data på den rigtige måde, så brugeren bliver præsenteret for lige den information, de har brug for fra dit website.\nHjælp Google på vej – og høst fordelene\nStrukturerede data hjælper Google med at forstå intentionerne med dit website eller webshop og dets relevans for brugeren. Vi kan implementere strukturerede data på en sådan måde at Google bliver glad for dit website og derfor belønner det med større synlighed i søgeresultaterne.\nØg sandsynligheden for klik og trafik\nStrukturerede data hjælper dit website med at skille sig ud fra mængden ved at give dit website en mere prominent placering og/eller ved at lade dit website fylde mere i søgemaskinen. Dit website bliver således mere synligt end de andre søgeresultater og det kan oversættes til flere kliks og trafik, som i sidste ende kan give dig bedre placeringer i søgemaskinen.\nVed at implementere disse får du mulighed for at vise dine brugere informationer, du mener, er relevante for dem.\nData direkte ind i Googles motor\nStruktureret data – der også går under navnet schema markup – er et supplement til de såkaldte metadata, du kan vise brugerne i søgeresultaterne. Ved at implementere disse får du mulighed for at vise dine brugere informationer, du mener, er relevante for dem.\nEr du indehaver af en webshop, kunne dette f.eks. være bedømmelser af dine produkter, hvilket bliver angivet med stjerner, mens du som lokal forretning f.eks. kan vælge at synliggøre dine kontaktinformationer som fysisk adresse og telefonnummer direkte fra søgeoversigten.\nStepUp Media hjælper dig med at opsætte strukturerede data, der hjælper søgemaskinen med at forstå din hjemmeside eller webshops intentioner – og viser brugeren relevante informationer allerede fra når han eller hun har foretaget sin søgning.\nHvad tilfører strukturerede data til din forretning?\nNår du tilføjer strukturerede data, giver du søgemaskinen bedre muligheder for at kategorisere dit website og dets relevans i forhold til brugerens søgning. Når brugeren præsenteres for disse ekstra synlige data, ser han eller hun med større sandsynlighed netop din side i resultatoversigten, da du visuelt får en mere markant fremtoning.\nImplementeringen af struktureret data kan endda give fordele som f.eks. rich search results, hvor billeder indgår som en del af din visning, Knowledge Graph, hvor din side viser yderligere information om et mærke eller emne, eller måske med breadcrumbs, hvor brugeren allerede fra søgemaskinens resultater kan se produktstrømmen i din webshop eller se hvordan din hjemmeside bevæger sig i dybden med et emne.\nDen helt store fordel skal findes i, at det er dit resultat, der skiller sig ud. Det øger sandsynligheden for klik og trafik – og får du trafik fra brugere til siden, der finder det, de leder efter, sker det ofte, at dine placeringer stiger i søgemaskinen. Det fortæller nemlig Google, at brugeren finder relevant indhold i dit webunivers.\nGoogle fortæller selv, de arbejder hårdt på at forstå de mange millioner hjemmesider og webshops, der er tilgængelige på internettet. Én af de måder, de kan trække informationer ud på, er ved brug af strukturerede data, der som nævnt specificerer, hvad en side omhandler – hvad end det er kogeopskrifter, åbningstider, produktanmeldelser, priser eller reglerne i skak.\nFordi der findes så mange forskellige erhverv og forretningstyper, findes der naturligvis også et stort udbud af struktureret data, du kan tilknytte din hjemmeside. Det vigtigste er dog, du forsyner websitet med korrekte og relevante data, som både giver Google og din bruger overblik i forhold til din berettigelse i søgemaskinens resultatoversigt.\nCases taler et klart sprog\nSer man på Googles egne cases, taler de klart for brugen af struktureret data. Ved at implementere synlige markører, der straks fortæller brugeren, hvad de kan forvente fra hjemmesiden, kan det resultere i mere organisk trafik, at kunderne bruger længere tid på hjemmesiden eller webshoppen og i flere konverteringer. Kort sagt alt det, man har interesse i som indehaver af et website.\nNetop trafik og konverteringer påvirkes særligt af, hvad der er synbart i søgemaskinen. Derfor bør du som webmaster starte med at implementere områder, der giver øget synlighed i søgemaskinens visning. Sæt derfor anmeldelser ind, brug billeder, angiv priser, indsæt din adresse og se om du kan få fremhævet sitelinks.\nLad os hjælpe dig med optimeringen\nUanset om du har til hensigt at søgemaskineoptimere en hjemmeside eller webshop, vil du have gavn af at få opsat struktureret data.\nLad os hjælpe med korrekt implementering – ring eller tag kontakt her via kontaktformularen.


Det at bo i lejlighed kan være fuldstændig fantastisk. Man får rig mulighed for at bo i det mest centrale områder, og man får samtidig også lov til at bo tæt med andre mennesker, hvilket er noget, som kan være fuldstændig fantastisk. Derudover er der...\nMåske har du bemærket, at der er udfordringer ved at have børn. Det skal der bestemt også være, det er kun et tegn på, at du bekymrer dig om dem. Så det er super fint, men det kan selvfølgelig stadig være rigtig irriterende at skulle tage sig af hele...\nSkoleenergi er en hjemmeside, som specialiserer sig i forskellige behandlinger af dit hus. Her er der både tale om overfladebehandlinger, energirenoveringer og meget mere. Behandlingerne som tilbydes via denne hjemmeside går under den samlede betegne...\nNu kan du låne penge på den mest sikre og nemme måde, du kan forestille dig: Lån penge med NemID. Det lyder næsten for godt til at være sandt, men det er det ikke. Du kan ansøge om lån mere end 20 steder bare ved at benytte dit NemId. Det betyder, at...\nVi har alle hørt skrækhistorier fra dårlige køreskoler, der har inkompetente undervisere. Det kan betale sig at tjekke de forskellige køreskoler og vælge et sted, der har styr på tingene og huser kompetente kørelærer. Der er stor forskel på en køre...\nKom i julehumør med smarte julestrømper\nJulen er nok den største højtid herhjemme. Den fylder en del, og de fleste af os er vilde med den, hvad enten det er på grund af maden, gaverne, traditionen eller bare den generelle hygge, der omringer julen. Mange af os kan samtidig godt lide at uds...\nKaffe er altid godt. Morgen, middag og aften. Kaffen er manges første lyspunkt på dagen. For mange er den også en uundværlig energibooster i løbet af den travle hverdag på studiet eller jobbet. Men samtidig kan en kop kaffe også være en undskyldning...


Emissioner fra skibe - Naalakkersuisut\nRapport om udledning af forurening fra skibstrafikken\nDen maritime trafik på verdensplan er en væsentlig kilde til luftforurening, og Grønland er meget afhængig af skibstrafik i form af godstransport, fiskeri, krydstogtsturisme og almen sejlads.\nDepartementet for Landbrug, Selvforsyning, Energi og Miljø har fået udarbejdet en rapport omhandlende forurening fra skibstrafikken.\nRapporten undersøger fordele og ulemper ved regulering af udledningen af forurenende stoffer indenfor den grønlandske 3 sømilegrænse. Rapporten omhandler udledningen af drivhusgasser, svovl, NOx og partikler.\nRapporten gennemgår de internationale regler, der regulerer disse forurenende stoffer fra den maritime trafik inden for den grønlandske 3-sømilegrænse, herunder MARPOL konventionen. MARPOL konventionen handler om forebyggelse af forurening fra skibe. Grønland tiltrådte konventionen i 1997. Grønland har stadigvæk forbehold for det bilag, der omhandler luftforurening fra skibstrafik.\nRapporten peger b.la. på, at såfremt Grønland vælger at leve op til de krav, der er fastsat i konventionens bilag om luftforurening, så vil det have flere fordele end ulemper for Grønland. Reduktionen i udledningen af forurenede stoffer vil give en samfundsøkonomisk fordel i form af færre skadesvirkninger på miljø, sundhed og luftkvalitet.


Cap / CLSI type I High Pure Water Factory, Leverandører | Kina Cap / CLSI type I Høje Pure Water Producenter\nHjem» Produkter » laboratorieudstyr » Vandrensningssystemer » CAP / CLSI Type I høj rent vand\nSmart ROB-systemet kan producere CAP / CLSI type I reagens vand til klinisk analyzer.It muliggør direkte tilslutning og drift online. Uafhængig manuel kontrol vandudløb kan bruges til andre programmer.\nHeal Force har udviklet Pureforce ROE model, specielt til høje krævende vand løsning i laboratorier. Inkorporering med electrodeionization modul kan Pureforce ROE kontinuerligt leverer type II renset vand\nPureforce ROE fastsætter standarder på kvalitet, design og innovation, der kommer fra en arv af mange års erfaring med centraliseret distribution af laboratorieudstyr vand.\nPureforce ROE tilbyder høj kvalitet fødevand til flere automatiske biokemiske analysatorer samtidigt gennem løkken fordeling


5 tips til at spise sundt på rejsen - Fitnews\nDet er ikke nemt at opretholde en sund livsstil og følge en streng kostplan, hvis du ofte er på farten eller når du skal på ferie.\nVed flyrejser er du ofte begrænset til den mad, der sælges i lufthavnen samt på flyet, og her er både kalorieindholdet og priserne ofte skyhøje – og det til trods for at det hverken giver dig en ordentlig mæthedsfornemmelse eller den energi, som du har behov for. Tværtimod kan kiosk- og flymad være den direkte vej til forstoppelse og ondt i maven.\nDet samme gælder når du rejser med tog og kør selv rejser, hvor det kan virke som den nemme løsning at købe maden undervejs i kiosker og på restauranter. I nogle tilfælde kan du være heldig at finde et sted, der sælger sunde alternativer til den ofte usunde rejsemad, men alt for ofte må du lade dig nøjes med fedtet bagværk og indtørrede, daggamle pølser indpakket i hvidt brød, der faktisk kun fungerer som et quick fix og på ganske kort sigt gør dig utilpas eller endnu mere sulten.\nMen hvad så? Skal du helt undlade at rejse eller tage på ferie, hvis du vil føre en sund livsstil?\nDet behøver du bestemt ikke, for der findes heldigvis alternativer til de usund flymad og uappetitlige kioskpølsehorn samt genkendelig fastfood, som desværre serveres på mange feriedestinationer, netop fordi det er let og genkendeligt.\nSundhed på rejsen – sådan gør du!\nVi giver dig her 5 goderåd til hvordan du kan spise sundt, når du rejser på kortere forretningsrejser eller skal på længere ferier, og dermed få lettere ved at følge din kostplan eller generelt opretholde en sund livsstil.\nPak mad og snacks hjemmefra\nHvis du har tid til at forberede en madpakke, så gør det! På den måde kan du selv bestemme hvad du får at spise, det er billigere end at købe mad i lufthavne og kiosker og så smager det oftest bare bedst. Rådet her gælder også når du er på ferie, hvor du kan købe ind til madpakken i lokale supermarkeder, hvor de i mange tilfælde fører varer – eller tilsvarende – som du kender hjemmefra.\nMedbring fx rester fra gårsdagens aftensmad/frokost eller lav en let salat eller en sandwich i fuldkornsbrød, som du kan nyde undervejs. Pak desuden masser af snacks samt müsli- eller proteinbarer, der kan klare den lette sult. Fyld fx små poser med:\nOvenstående er super nemme at medbringe på rejsen og sviner ikke, når du spiser dem undervejs. Og så er det selvfølgelig langt sundere end de 3 chokoladebarer du, i ren panik og i mangel på bedre, kan komme til at konsumere inden flyafgang eller mellem motorvejfrakørslerne.\nBemærk: Ikke alle flyselskaber tillader, at du medbringer din egen mad i flyet. Tjek derfor lige om du overhovedet må spise din medbragte mad i flyet inden du finder det store skærebræt frem.\nKøb ordentlig undervejs\nKan du ikke nå at smøre en madpakke til dagens rejse/aktiviteter, eller må du ikke medbringe mad i flyet? Fortvivl ej!\nRigtig mange danske såvel som udenlandske kiosker og lufthavne samt flyselskaber er begyndt at føre et udvalg af sunde og lækre alternativer til den usunde mad – af og til skal du blot lede lidt efter den og undgå at lade dig friste af enorme hylder med blandet slik og chokoladebarer. Kig i stedet fx efter følgende:\nKylling- og kalkunsandwich.\nDrikkeyoghurt eller yoghurt med tilbehør a la nødder og tørret frugt.\nEn blandet salat – helst med dressing ved siden af.\nMüsli- eller proteinbarer.\nVand, vand og atter vand! Lad dig ikke friste af sodavand og andre drikkevarer i indbydende emballage.\nGlem alt om ”den første den bedste”!\nHar du ventetid mellem fly- eller togafgangene, eller er det tid til en pause fra køreturen? I disse tilfælde kan det være nemt at falde i fælden, hvor du simpelthen vælger den første den bedste kiosk eller restaurant undervejs, når sulten melder sig.\nLad være! Den første kiosk du falder over er sjældent den bedste. Selvfølgelig er det nemt at springe forbi kiosken på togstationen eller den første madforhandler du ser i lufthavnsterminalen – men du fortryder det garanteret, når du har spist dine ’3 stk for 25 kr-donuts’, maven begynder at brokke sig, og du erfarer at du faktisk har to timer du skal slå ihjel inden næste tog- eller flyafgang.\nHar du tid mellem afgangene, så gør dig selv en tjeneste og sondér terrænet inden du køber din frokost. Så får du også rørt dig lidt mellem de lange og siddestillende transporttimer. Du kan sågar tjekke madudvalget på de forskellige destinationer undervejs på nettet hjemmefra og planlægge hvor du skal indtage din frokost. F.eks. vil dette ofte findes sted på individuelle og lange rejser.\nVær ikke bange for at prøve den lokale mad\nDet er nemt at vælge restauranter, der serverer genkendelige retter, når du er på ferie i udlandet. Problemet er dog, at ’genkendelig’ mad alt for tit er lig med ’fast food’. Det ryger let ned, fordi du ved hvad det er – desværre på bekostning af dit eget fysiske velbefindende. En ferie, hvor du ikke indtager andet end fast food og ”nemme løsninger” er nemlig den sikre vej til en rigtig trist mave og måske en ødelagt kur.\nUd over det faktum, at fast food gør dig utilpas, så snyder du også dig selv for gode oplevelser, når du vælger den genkendelige mad frem for nye, eksotiske retter. Lad dig ikke skræmme af lokale madvarer og retter, men udforsk i stedet hvad de fastboende spiser, snak med de lokale, kontakt dine rejseguides og få gode tips til restauranter samt populære retter, som du selv kan lave.\nDet er generelt en rigtig god idé at sætte sig ind i madkulturen og udvalget af sunde madvarer i det land du rejser til. Hvis du skal til et sted, der er meget præget af turisme kan det være svært at finde de sunde alternativer til restauranterne og kioskerne i hotelområderne, hvor man oftest har fokus på at tilfredsstille turisternes behov for nemme og genkendelige måltider. Gå derfor gerne på udkig lidt uden for turistområderne, tag en snak med de lokale – ikke kun de ”lokale” der lever af turismen, og find ud af hvor du kan spise godt og sundt i området.\nVand er din ven!\nUanset om du er på en kortere forretningsrejse eller på en 2-ugers ferie under varmere himmelstrøg, er det vigtigt at du altid allierer dig med masser af vand. Vand er simpelthen din bedste ven når du rejser!\nI Danmark fylder du bare al det postevand du kan på din rejseflaske og i udlandet bør du lave et ordentligt lager af vand på flaske, så du altid kan tage vand med på farten, til stranden eller til en dag ved poolen.\nOBS: Undlad at drikke af vandhanerne, når du rejser i udlandet, og bed altid om at få serveret vand på flaske, når du er på restaurant eller café.\nPreviousTyper af squat øvelser\nNextJern er vigtigt når du dyrker sport


▷ Billig SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF – 1165.5 kr.\nSPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF\nBroste Copenhagen er er utroligtpopulï¿½rt dansk brand. De findesefterhï¿½nden i de fleste danske hjem, hvilket der er mange grunde til! De producerer desmukkeste mï¿½bler i flotte nordiske farver. W84XL51XH2CM (Læs mere)\nNavn: SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF\nEn stor portion online forretninger foreslår nu et hav af forskellige løsninger til levering. En af favoritterne er efterhånden levering til en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente dine varer på et selvvalgt tidspunkt. Leveringsmetoden er jo rigtig problemfri, og mange gange ydermere den mindst kostelige fragtløsning ved køb af SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF.\nDu kunne ydermere påtænke at vælge afsending til din privatbolig eller til din arbejdsplads. Denne bliver gerne en tak mindre prisbillig, men derudover temmelig hensigtsmæssig. Den mest letkøbte leveringstype er utvivlsomt selv at hente varerne, som dog betinges af at du bor i kort afstand af online forretningens tilholdssted.\nLeveringstiden på Spejle kan vise sig at være ret aktuel når man har brug for varerne nu og her, og med det formål er det ret passende at vi checker leveringstiden ved det pågældende produkt.\nMasser af butikker på nettet byder på levering efter en enkelt hverdag på en masse produkter, eksempelvis SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF, der dog regnes ud fra at bestillingen fuldbyrdes tidligere end et fast klokkeslæt, så de højst sandsynligt kan nå at få bestillingen ud af døren før personalet har fri.\nEn hel del internet virksomheder frembyder levering uden betaling, men i de fleste tilfælde er det under betingelse af at du indkøber for en fastsat sum. Som alternativ burde du tage den mest letkøbte løsning til levering, der oftest – hvad end man befinder sig i Randers, Sønderborg eller Nivå – er at få fragtfirmaet til at bringe din pakke til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ret enkelt for almindelige mennesker at finde de bedste priser fra flere internet varehuse, og altså har flere Broste Copenhagen forhandlere på nettet fundet det uundgåeligt at nedskære priserne på deres varer – til børn, og ligeledes også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange yde gratis levering.\nDet kan dog imidlertid vise sig indbringende at prøve diverse internet selskaber efter udsalg på SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF forud for at du shopper, sådan at man er garanteret at opnå den prisbilligste pris.\nMan bør ikke desto mindre huske på, at ifald en webshop udlover deres produkter til salg for en pris der er usædvanlig favorabel, er det ofte være et bevis på en falsk e-forretning. Kortkøb er dog omsluttet af en orden, der begunstiger dig som kunde overfor uoprigtige online firmaer.\nGenerelt går vi ind for køb med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du vælge en afdragsordning som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du vil godtgøre betalingen senere.\nForinden folk bestiller hos en Broste Copenhagen internet shop behøver man principielt gennemgå dens vilkår, det er dog naturligvis ikke videre interessant.\nEt nemmere alternativ kunne være at se nærmere på hvorvidt online shoppen er e-mærke godkendt, som længe har været en tryghed om at internet forhandleren opfylder de opstillede regler, og at online webshoppen fra tid til anden revurderes af sagkyndige som er inde i de gældende love. Desuden får du genvej til en hjælpende hånd, ifald du forvoldes problemstillinger med dit indkøb.\nLigeså tilrådes det at kunden er vidende om de fundamentale forhold der gælder for handlen, som fx den ombytningsret online firmaet lover. I relation til det er det desuden relevant, at man altid bevarer ens kvitteringsmail, således man til enhver tid vil kunne bevise sin ordre af SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF, uanset om man skal shoppe til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembyder altid fordelagtige genveje til at læse en lang række nuværende forbrugeres meninger og derved er det fornuftigt, at du evaluerer e-firmaets vurderinger af SPEJL ‘PELLE’ XL JERN/GLAS/MDF før du bestiller.\nFacebook bringer dig tillige fuldt ud tiltalende metoder til at få indtryk af internet butikkens kundefokus. Foruden det ses nogle internet selskaber som giver folk mulighed for at registrere en vurdering af ordreforløbet, som tillige burde anvendes til at bedømme kundetilfredsheden.\nDenne side er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med adskillige internet foretagender og fremviser butikkernes produkter, og modtager provision under forudsætning af at en af de besøgende på vores website udfører en handel.\nInformationer vedrørende produkter og firmaer på nettet opretholdes hele tiden, men vi tager ikke ansvar for rettelser der måtte være udarbejdet siden sidste opdatering af de anvendte oplysninger.


Erfaren landmand bliver fødevareminister | Indland | fyens.dk\nErfaren landmand bliver fødevareminister\nPubliceret 23. februar 2010 kl. 09:57\nI Ventres folketingsgruppe er Henrik Høegh kendt som en del af den landbrugsvenlige fløj. I dag overtager han ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri.\nDen 58-årige landmand Henrik Børge Høegh (V) overtager Ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri efter partifællen Eva Kjer Hansen.\nSiden han blev landbrugsuddannet fra Næsgård Agerbrugsskole i 1974, har han været engageret i landbrugets organisationer, og han er kendt som en del af den landbrugsvenlige fløj i Ventres Folketingsgruppe.\nFra 1989 til 1999 var Henrik Høegh formand for landboforeningerne på Lolland, Falster og Møn. I efteråret 1998 blev han valgt som viceformand i Dansk Landbrug, hvor han fik hovedansvaret for planteavl, miljø og forskning. Han er en af de mest vidende herhjemme om landbrugets muligheder inden for bioenergi, ikke mindst biogas.\nSom viceformand i Dansk Landbrug var han formand for Landsudvalget for Planteavl og Dansk Planteforum. Fra 1998 til 2007 var han medlem af Landbrugsraadets præsidium.\nSom en af landbrugets topmænd har han tillige været medlem af Teknologirådet og Fødevareministeriets Rådgivende Forskningsudvalg og siddet som bestyrelsesmedlem i Danmarks Miljøundersøgelser.\nLandbrugskarrieren sluttede, da Henrik Høegh i 2007 blev valgt ind i Folketinget for Venstre. Her blev han med det samme næstformand for Europaudvalget, medlem af Det Energipolitiske Udvalg og Miljø- og Planlægningsudvalget. Som ordfører på fødevare- og landbrugsområdet, kender han sit kommende ministerområde ud og ind.\nHenrik Høegh bor sammen med sin kone, Sonja, på gården Nørrehave i Fuglse på Lolland. Sammen har de børnene, Jacob, Line, Anders og Peter.


Kend konsekvenserne af din tilbudsgivning – tilmeld dig Dansk Byggeris kalkulationskursus 7-9. maj - Sigma Estimates A/S\nKend konsekvenserne af din tilbudsgivning – tilmeld dig Dansk Byggeris kalkulationskursus 7-9. maj\nOverblik og præcise kalkulationer er i dag afgørende for, om et byggeprojekt ender i plus eller minus. På Dansk Byggeris kalkulationskurser lærer du at anvende de forskellige kalkulationsmetoder og opmålingsprincipper, som er nødvendige for at regne den “rigtige” pris\nDer er nogle få ledige pladser på Kalkulationsteknik 1 – Detailkalkulation, der foregår på Kursuscenter Brogaarden i Middelfart 7-9. maj 2019.\n– På kurserne klæder vi kursister på med basal viden om økonomi, dækningsbidrag samt hvordan den enkelte virksomhed ud fra deres budget og forhold kan gøre sig konkurrencedygtige, siger chefkonsulent og underviser i styringsmæssige kurser, Flemming Grangaard hos Dansk Byggeri.\nLæs hele artiklen på Mestertidende her


Lokaleansøgning - Labitat\nLabitat er en frivillig forening startet af studerende der søger at udbrede kendskab til teknologi, ikke bare som et værktøj der skal betjenes og forbuges, men som et medie for kreativitet. Dette søger vi at opnå ved at give interesserede i almen-befolkningen adgang til faciliteter, ekspertise og inspiration til udvikling af personlige produkter, samt muligheden for frit at dele designs og ideer med folk i hele verden.\nKonkret set søger Labitat at skabe et fælles værksted med specialiseret udstyr og computerstyrede bearbejdningsmaskiner hvor vores medlemmer kan dele deres viden/erfaringer og føre deres ideer ud i virkeligheden i en række forskellige medier. Det drejer sig bl.a. om maskiner til 3D print, automatisk udskæring af former, produktion af printkort til elektronik, m.m.\nFor at opnå dette mål kræves adgang til udstyr og maskinel som ellers er dyrt og svært tilgængeligt uden for industri og forskning, samt ekspertise i betjening deraf, og sidst men ikke mindst: Lokaler til vores udstyr og aktiviteter.\nLabitat har ingen mangel på ekspertise blandt medlemmerne og har allerede indkøbt det første udstyr til elektronik-udvikling som blev anvendt til en elektronik-workshop for begyndere (se billeder i bunden). Det vi mangler er lokaler.\nForeningen blev oprettet ved stiftende generalforsamling d.14 Juni 2009 og er siden da vokset til de per dags dato 65 medlemmer, hvoraf 46 står klar til at betale min. 150 kr. per måned som vil gå til faste udgifter, d.v.s. primært husleje, og er derfor ikke afhængige af fonde eller anden støtte udefra.\nVores krav til lokaler:\nMinimum 100 kvm. med en minimumsopsigelse på 3 måneder fra begge parter\nMaximum 7000 kr. per måned.\nMulighed for at give alle betalende medlemmer adgang til lokalerne.\nAdgang døgnet rundt.\nLokalerne bør være i nærheden af offentlig transport\nBillede fra Labitats første workshop: Vores medlem "Jok" forklarer.\nDeltagerne modtager instrukser fra tavlen.\nFolk er travlt beskæftiget med at lodde.\nDet interaktive kit brugt til workshoppen. Kittet indeholder en tilt/bevægelses-sensor, trådløs kommunikation og 128 lysdioder som en simpel "skærm". Kittet er fuldt udviklet af Labitat med henblik på undervisningsbrug og både design og kode er frit tilgængeligt online.\nLabitat er et forsøg på at ændre den gængse opfattelse af teknologi fra at være noget der designes af eksperter, masseproduceres, købes og forbruges, til noget forståeligt og tilgængeligt som enhver kan deltage i og forbedre efter deres personlige ideer og behov. Her ses billeder fra en elektronik workshop for begyndere som Labitat afholdte i Oktober. Deltagerne loddede selv deres egne kredsløb sammen og programmerede styringselektronik til den samlede enhed.\nVi har bemærket at der er en overaskende stor interesse for vores forening da der ikke er andre foreninger af denne type i Danmark.\nRetrieved from "https://labitat.dk/w/index.php?title=Lokaleansøgning&oldid=9310"\nThis page was last modified on 21 May 2011, at 15:34.


Il trullo del Mirto i Monopoli til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nContrada S.Lucia ai Monti 267, Santa Lucia, Monopoli, Italien, 70043 - Se på kort\nMere om Il trullo del Mirto\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Selva Di Fasano, så er Il trullo del Mirto et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Selva Di Fasano. Gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, parkering, børnepasning, familieværelse er blot nogle af de faciliteter der adskiller Il trullo del Mirto fra andre hoteller i byen.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, skrivebord, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, tekøkken, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellets udendørs pool, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Il trullo del Mirto det kloge valg for rejsende til Selva Di Fasano.\nAlle slags rejsende (9) Par (1) Familie med små børn (8) Gruppe (1)


3 tilbud Ringkøbing flyttefirma. Gratis flyttefirmatilbud ✔\nIndhent 2-3 tilbud på billig flyttefirma alle vegne i Ringkøbing\n3 tilbud med priser på Ringkøbing flyttefirma på kort tid\nSådan pakker du effektivt\nPostnr. 6950 Ringkøbing Flyttefirmaer\n⭐Billig flyttefirma Ringkøbing\nFind 2-3 tilbud på topmotiveret flyttefirma Ringkøbing. Send tilbudsskemaet med det samme. Få let en solid besparelse med 3 flyttefirmatilbud.\nFå 3 Billig flyttefirma Ringkøbing tilbud\n⭐Indhent 2-3 tilbud på billig flyttefirma alle vegne i Ringkøbing\nFlyttespecialist Josefine Terkildsen mener, at man sørger for at bestille mindst 3 tilbud, hvis man står med en flytteopgave. Tilbudsportalen Tilbud-flyttefirma.dk er en både solid og brandgod net flyttefirmahjælp, der sørger for at levere dig de allerbedste tilbud på veludført flyttefirmahjælp. Flyttefirmaekspert Christen Haugaard er rådgiver i flyttefirmabranchen og bakker op om, at fagfolk kun benytter holdbare produkter.\nBenyt dig af vores hundrede procent gratis tjeneste Tilbud-flyttefirma.dk og spar her omkring 32 pct. Vurdering af sag omhandlende “nedpakning“ fra Kristine Agerbeck, Ringkøbing: Stabil og god service - anbefales varmt. Indtast flyttefirmaopgaven i flyttemandskemaet (det gør du på kun 5 min).\nDet varer bare 5 min at oprette din opgave i flyttemandskemaet og sende den ind til Tilbud-flyttefirma.dk. Undgå ringe håndværkere - Brug vores effektive udbudsportal Tilbud-flyttefirma.dk i stedet. Slip for at betale ekstra for en stabil fagmand i 6950 Ringkøbing - Anvend Tilbud-flyttefirma.dk i dag.\n⭐3 tilbud med priser på Ringkøbing flyttefirma på kort tid\nFlyttefirmaekspert Sabine Hasseriis er sagkyndig i flyttefirmabranchen og argumenterer for, at fagfolk ikke benytter andet end anerkendte fabrikater. Hvordan kan man betale? Dette er et eksempel på et spørgsmål, når du har en en flyttefirmaopgave. Specialister i Ringkøbing ordner de vanskelige flyttefirmaproblemer til overordentlig bedre priser.\nSpecialistsiden Tilbud-flyttefirma.dk er en både pålidelig og personlig online flyttefirmatjeneste, som garanterer at levere de allerbedste tilbud på eminent flyttefirmaservice. Vi udvælger tiltalende tilbud fra koncentrerede og faglærde flyttefirmaspecialister over hele Danmark - også i 6950 Ringkøbing. I fred og ro kan du kigge på alle de leverede overslag.\nWebsiden Tilbud-flyttefirma.dk er en både knippelgod og dedikeret lokal flyttefirmahjælp, der gerne vil påtage sig at lokalisere rare tilbud på imponerende flyttefirmabistand. Undgå middelmådige håndværkere - Anvend denne godkendte flyttefirmatjeneste i stedet. Find 2-3 godkendte tilbud fra en specialist, som er dygtig til at løse flytningen her på siden.\nI forskellige livsfaser kan en ændring i omstændighederne få os til at føle, at vores nuværende hjem ikke længere passer til vores behov eller livsstil. Når dette sker, vælger folk typisk at flytte eller ombygge deres hjem. Sådanne boligovergange sker i hele levetiden. Unge voksne flytter ud af deres forældres hjem, de nygifte køber et starter hjem, da karrierer ændres, og når børn bliver født, kan folk flytte igen og igen.\nI det senere liv kan ældre voksne opleve mange flere overgange, såsom at flytte til et mindre hjem i stedet for et større. Flytninger forekommer, når individer bliver tomme nestere. Nogle søger en anden eller pensioneret ejendom eller flytter til et seniorboende samfund.\nAt flytte kan være en stressende begivenhed for de fleste af os alle, men ældre voksne oplever ofte en større følelse af angst, når de flytter. Nogle undersøgelser viser, at ”seniorflytninger” er lige så stressende som at miste ens ægtefælle til døden eller skilsmisse.\nEnhver kan smide deres ejendele i en kasse og smække nogle tape på toppen. Men det tager sig tid at pakke effektivt. Ikke alene vil det gøre flyttedagen mere organiseret, men det vil også gøre udpakning meget lettere. Her er nogle må-know tips til at være en effektiv pakker.\nLav en oversigt over hele dit hjem, og afgør hvilke ting du vil tage med dig, og hvilke du vil efterlade.\nUnderskud aldrig den tid, der kræves for at pakke dit hjem til en flytning. Så start så tidligt som muligt for at undgå den uundgåelige opbygning af flyttestress.\nPakning af et helt hus er en hård og næsten umulig oplevelse for en familie, endsige en person. Bed om pakningshjælp fra venner og professionelle pakker for at få arbejdet gjort hurtigere og mere effektivt.\nAnmod om en liste over ikke-tilladelser fra dit flyttefirma på forhånd. Dette sikrer, at du ikke spilder tid og energiemballage, der er forbudt fra at blive transporteret (fx farlige varer, eksplosive / brandfarlige / ætsende stoffer, kæledyr, planter, letfordærvelige fødevarer).\nVirker bare godt - og man finder lynhurtigt de gennemarbejdede tilbud, der skal bruges..


Sweetdeal: Ferie på Manhatten i New York\n✈ Storbyferie på Manhatten i New York: 4-6 nætter på lækkert hotel inkl. fly t/r\n25. - 31. januar 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n14. - 20. februar 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n15. - 20. februar 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n18. - 22. februar 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n08. - 14. marts 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n15. - 21. marts 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n18. - 22. marts 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n20. - 25. marts 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n28. marts - 02. april 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n29. marts - 02. april 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n03. - 07. april 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n05. - 10. april 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n09. - 14. april 2019 - Fly fra København - pris pr. person\n05. - 09. februar 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n05. - 10. februar 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n14. - 18. februar 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n14. - 19. februar 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n21. - 25. februar 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n21. - 26. februar 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n28. februar - 05. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n06. - 11. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n07. - 11. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n14. - 18. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n14. - 19. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n21. - 25. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n21. - 26. marts 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n28. marts - 01. april 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\n28. marts - 02. april 2019 - Fly fra Billund - pris pr. person\nBesøg byen, som alle taler om, og som ingen vil hjem fra\nNew York er skyskrabere, powershopping, streetlife, musicals, museer, restauranter og barer og meget mere samlet på et sted. Ikoniske New York er et overflødighedshorn af oplevelser, og en af verdens mest berømte storbyer. Med dagens Sweetdeal kan I få den helt særlige new yorker-stemning helt ind under huden til en rigtig god pris.\nI skal bo på Hotel Pennsylvania, som har en rigtig god beliggenhed på Manhattan. Lige overfor hotellet ligger Madison Square Garden og Penn Station, og blot to blokke væk finder I Empire State Building. Herudover er der bare 15 minutters gang til Times Square og Museum of Modern Art (MoMA).\nI indlogeres i et dobbeltværelse med aircondition og kabel-tv. Hotellet byder endvidere på en restaurant, døgnåben kaffebar samt en udflugtsskranke, hvor billetter til eks. museer, teaterforestillinger og andre attraktioner kan bestilles.\nFly fra København (CPH) eller Billund (BLL) - New York (JFK) t/r.\n4-6 nætter i dobbeltværelse på Hotel Pennsylvania på Manhattan\n1 stk. håndbagage.\nVærdibeviset med bookinglink fremsendes til din mail umiddelbart efter købet. Tjek dit spamfilter, hvis du ikke modtager det.\nVed ønske om at medbringe baby op til 2 år, kontakt Take Offer.\nDer er plads til maks. 4 personer i et værelse.\nIndchecket bagage kan købes direkte af flyselskabet.\nTurist skat (15 USD pr. værelse pr. nat) er ikke inkluderet og betales direkte til hotellet.\nI lander i New York lufthavn (JFK).\nØnsker I at tilkøbe indchecket bagage, skal dette gøres direkte hos flyselskabet.\nFlyver du fra København (CPH), flyver du med Norwegian på både ud- og hjemrejsen. Flytiden er 11 timer og 55 min.\n1 stk. håndbage á 10 kg er inkluderet pr. person, når du flyver fra København.\nFlyver du fra Billund (BLL), flyver du med KLM på både ud- og hjemrejsen. Der er en mellemlanding i Amsterdam. Flyvetiden er 11 timer og 25 min.\n1 stk. håndbagage á 12 kg pr. person er inkluderet, når du flyver fra Billund.\nCheck ind fra kl. 15.00 og check ud senest kl. 11.00\nHotellets navn/adresse: Hotel Pennsylvania, 401 Seventh Avenue at 33rd Street New York, NY 10001\n+45 89 87 31 31


Køb nye Kingsland ridebukser til Børn - kvinder og mænd her\nKingsland KLkadi E-Tec Fuldgrip ridebukser\n32, Beige Rock Ridge32, Grey Sleet34, Beige Rock Ridge34, White38, Beige Rock Ridge40, White42, Grey Sleet42, White44, Beige Rock Ridge\nKingsland KLkadi E-Tec fullgrip ridebukser\n32, White34, White36, White38, White40, White42, White44, White32, Grey Sleet34, Grey Sleet38, Grey Sleet40, Grey Sleet42, Grey Sleet44, Grey Sleet32, Navy34, Navy36, Navy38, Navy40, Navy42, Navy44, Navy32, Beige Cinder34, Beige Cinder38, Beige Cinder40, Beige Cinder42, Beige Cinder44, Beige Cinder\n32, Navy Blazer32, White34, White38, White40, White42, White44, White32, Grey Sleet42, Grey Sleet\nKingsland KLkadi ridebukser med fuldskind\nKingsland KLkailey fuldgrip ridebukser\nKingsland KLkarissa fuldgrip ridebukser\nKingsland KLkeenan Herre knæforstærkning ridebukser\n44, Navy44, White46, Navy46, White48, Navy48, White50, Navy50, White52, Navy52, White54, Navy54, White56, Navy56, White\nKingsland KLKenton fuldgrip herre ridebukser\nKingsland KLKenton herre fuldgrip ridebukser\n52, Navy56, Navy\nKingsland KLkerri W Smart-Tec fuldgrip ridebukser\n32, Navy32, White34, Navy36, Navy36, White38, Navy38, White40, Navy40, White42, Navy42, White44, Navy44, White\nKingsland KLkolton knægrip herre vinterridebukser\nKingsland KLkornelia fuldgrip vinterridebukser\nKingsland KLkrisina fuldgrip ridebukser\nHer finder du et stort udvalg af Kingsland ridebukser til både hverdag og stævne, som findes i mange forskellige modeller, farver og designs. Fælles for dem alle, er at de sikrer, en behagelig og komfortabel ridetur. Kingsland er et af de mest populære mærker indenfor ridebukser, og der findes både ridebukser til børn, kvinder og mænd.\nAlle Kingsland ridebukser er lavet i et funktionelt materiale i høj kvalitet, med en høj åndbarhed, som sikrer en god komfort. De findes med 4-vejs stretch eller 2-vejs stretch, så de er behagelige og elastiske at have på, og derudover er der nogle modeller som er vandtætte, støvafvisende, hurtigtørrende og vindafvisende, så der er helt sikkert et par ridebukser, som opfylder dit behov. Den gode kvalitet på ridebukserne er med til at sikre, at de kan holde til alt slags vejr, og at du derved kan få glæde ridebukserne i mange år frem. Med et par Kingsland ridebukser får du det eksklusive og moderigtige design til fornuftige priser.\nKingsland laver flere eksklusive kollektioner til hver sæson, hvor der hele tiden kommer nye designs. Kingsland Classic kollektionen er basiskollektionen, som indeholder de samme Kingsland Kadi og Kenton ridebukser og Kingsland kollektionerne indeholder f.eks. Kingsland ridebukser i et nyt design, men det er den samme velkendte pasform, bare med et nyt design.\nDe velkendte dame Kingsland ridebuksemodeller er KLKadi, KLKaya, KLKerri som findes i forskellige designs, men med samme gode pasform, derudover er der KLkatja som er et par ridebukser, som minder meget om en ridetights. Den mest populære herre ridebukse model er KLkenton. I forhold til børneridebukser så er den mest velkendte model til piger KLkasmira, og til drenge er det KLkonrad.\nKingsland ridebukser findes i både sommer og vintermodeller. Vintermodellerne er ofte med en blød børstet inderside, er vand-og vindtætte, så du nemmere kan holde varmen i de kolde vintermåneder. Kingsland ridebukser findes også i sommermodeller, hvor de er lavet til det varme sommervejr og derfor er tyndere i stoffet, så der er en bedre åndbarhed. Derudover findes der også ridebukser som er lavet af et materiale, som gør dem behagelige at bruge hele året, alt efter hvilket behov man har.\nKingsland ridebukser findes med silikone fuldgrip, knægrip, fuldskind og bare med knæforstærkning, så der er helt sikkert et par ridebukser som opfylder dit behov, for hvilken type grip eller skind der ønskes.\nDesuden vil der også helt sikkert være et par hverdags ridebukser som opfylder dine behov, alt efter hvilken farve eller design du ønsker. Med et par Kingsland stævneridebukser får du komfort til når der skal præsteres til stævne eller show, og der er helt sikkert et design som fuldender dit stævneoutfit, så du føler dig godt tilpas og præstere optimalt.


Henrik Jul Hansen 60 år | BogMarkedet\nBoghandler Henrik Jul Hansen, Ishøj, fylder 60 år den 30. marts.\nDet stod skrevet i stjernerne, at Henrik Jul Hansen skulle blive boghandler, men faktisk er han kun blevet det på dispensation, da han ikke kom i almindelig boghandlerlære, men lærte faget hos sin far i Jul Hansens Importboghandel. Da han havde været der i en del år, gik han over i detailledet - først i Dansk Central Boghandel og senere hos Schultz – inden han i 1981 etablerede sig som boghandler i Ishøj Bycenter. Her havde boghandler Sven Madsen, Asnæs, i tre år drevet en af sine mange boglader, men den lå for langt fra de andre forretninger på Vestsjælland, så derfor solgte han.\nI starten var Henrik Jul Hansen med i Bog & idé, men for et par år siden skiftede han til Bøger og papir, en kæde, der efter hans mening passer bedre til en boghandel i et lokalsamfund, og HJH deltager netop i mange af de lokale aktiviteter bl.a. i menighedsrådet.\nSidste år købte Henrik Jul Hansen Virum Boghandel med sin tidligere lærling Michelle Borch Nielsen som kompagnon, og han deltager også stadig aktivt i en ERFA-gruppe.\nNår forlagene besøger Henrik i Ishøj, køber han aldrig særlig mange af nogen titler, men han køber til gengæld dem alle – en såkaldt stakitordre, da han sætter en stor ære i at være så velassorteret, at hans kunder ikke behøver tage ind til byen.\nFredag den 30. marts runder han de 60 – og gratulanterne vil givetvis strømme til Restaurant Tranehaven (der ligger lige ovenover boghandelen) fra kl 13.00 til 16.00. jl.


Maler i Sønder Bjerge ⇒ Indhent 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nHvorfor indhente tilbud på maler Sønder Bjerge?\nDer er et hav af gode grunde til at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en maler Sønder Bjerge. Først og fremmest er det som nævnt ganske gratis og uforpligtende, så du har ikke noget at miste på det, tværtimod. Der kan nemlig være rigtig mange penge at spare ved at indhente flere tilbud på en god maler Sønder Bjerge, da malermestrene udmærket godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave.\nVælger du at indhente flere forskellige tilbud på din maleropgave Sønder Bjerge, kan du altså spare penge, og hvem er ikke interesseret i det?\nUd over at kunne spare penge på din opgave, fordi malerne konkurrerer med hinanden om at vinde din opgave ved vores partnertilbud, kan du nemlig også spare en masse tid på din maleropgave. Dette er ganske enkelt af den årsag, at du ikke skal bruge tid på at kontakte byens malermestre. Dette klarer vores samarbejdspartner for dig. Det eneste, du skal fokusere på, er at beskrive din opgave hos vores partner, når du udfylder formularen, og derfor kan du blot læne dig tilbage og afvente, at du vil modtage flere forskellige tilbud på maler Sønder Bjerge. Beskriv nemt og hurtigt din opgave, det behøver ikke at tage mere end 5-10 minutter. Det er dog i denne situation vigtigt at huske på, at jo mere konkret og præcis du er, jo mere konkrete tilbud vil du modtage fra de dygtige malermestre Sønder Bjerge.\nNår du vælger at gøre brug af vores partner, er du også sikret, at du kun modtager tilbud fra de dygtigste og bedste malere nær dig. Vi mener, at du har fortjent den bedste maler, og derfor har vi også valgt at arbejde sammen med vores partner, hvor der er orden i sagerne. Du fortjener det bedste, og vi vil gerne forbindes med en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Sønder Bjerge. Du skal have det bedste af det bedste, og det bakker vi selvfølgelig op om.\nDet er faktisk nemmere at indhente op til 3 tilbud på en maler Sønder Bjerge end mange tror. Det hele starter med, at du skal klikke på knappen her på siden, så sender vi dig videre til vores partner, hvor du kan beskrive din opgave. Det er vigtigt, at du her husker på, at jo mere konkret og detaljeret, du er, jo mere konkrete tilbud vil du også modtage i sidste ende. Efter dette skal du egentlig ikke gøre mere end at afvente, at vores partner indhenter dine tilbud. Du kan altså frit læne dig tilbage og afvente. Der vil typisk ikke gå mere end et par dage, før du modtager dine tilbud på maler Sønder Bjerge. Efterfølgende kan du frit sammenligne de forskellige tilbud med hinanden, så du er sikker på, at du får nogle tilbud, der matcher dine krav. Det er her en god idé at kigge på opgavens udførelse, deadline samt prisen, det giver lidt sig selv. Kig også lidt på materialer løn til maleren osv. Så let er det faktisk at indhente op til 3 tilbud på en god maler Sønder Bjerge. Det er tilmed ganske gratis og uforpligtende.\nFaktisk er der ikke nogle, der som sådan ikke kan gøre brug af vores partner, hvis de ønsker at indhente tilbud på en maler i Sønder Bjerge. Du kan gøre brug af servicen uanset, om du skal have malet dit kontor, din lejlighed, villa eller noget helt andet. Både private og virksomheder kan gøre brug af servicen, og det kan faktisk også give god mening at benytte den, når man er privat og også når man er virksomhed. Der er nemlig et hav af situationer, hvor man kan spare penge på sin maleropgave uanset, hvor man måske ikke lige tænker over det. Som nævnt er det ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud, og derfor er det en gratis måde for dig at spare penge på, hvem vil ikke gerne benytte sig af dette? Der er som sådan ikke nogle maleropgave, man ikke kan indhente et tilbud på. Der vil dog sandsynligvis være flere malere i Sønder Bjerge, der byder ind på din opgave jo større den er, men mindre opgaver har bestemt også sin berettigelse.\nInden man står over for et projekt eller situation, hvor man skal male, giver det god mening at stille sig selv spørgsmålet, om man ikke bare selv kan måle. Det har både sine fordele og ulemper. Det vil uden tvivl være billigere, da du ikke skal betale løn til maleren. Dog vil det sandsynligvis ikke blive lige så godt, da du meget naturligt ikke har den samme erfaring med at male. Ønsker du et godt resultat, så kan det være en god idé at outsource opgaven til en dygtig maler Sønder Bjerge. Ydermere tager det også noget tid at male, og det er en noget besværlig proces i forbindelse med afdækning med videre. Du skal heller ikke tænke på noget andet end at finde den rette maler, og her kommer vores partner ind i billedet og kan parre dig med de bedste malere Sønder Bjerge. Tit vælger mange at outsource opgaven til professionel maler, og det har da også sine fordele.\nSelvfølgelig skylder vi dig også lidt en forklaring på, hvem vi i det hele taget er. Vi er en hjemmeside, der ønsker at give dig den bedste start på en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Sønder Bjerge. Vi samarbejder med vores partner, der er et af de dygtigste firmaer i branchen til at indhente flere forskellige tilbud. Vi mener, at du fortjener det bedste, og derfor har vi naturligvis også valgt at arbejde sammen med nogle af de dygtigste i branchen, så du er sikret den bedste service og ikke mindst oplevelse med en maler. Vi vil gerne være den hjemmeside, man forbinder med en god oplevelse, og det skyldes valget af vores samarbejdspartner. Vi håber, at du vil gøre brug af vores service og af vores hjemmeside, og så vil vi gerne ønske dig held og lykke med dit malerprojekt med en maler Sønder Bjerge!