1 Adipositas foreningen landsforeningen for overvægtige TEMA Motivation»Motivation is not the same thing as enthusiasm. When you have no enthusiasm, when you are discouraged, when things look bleakest, and you STILL take action towards your goal that is motivation.«motivation og selvværd Tarzan og Jane - et projekt for overvægtige børn Indhold Hvordan jeg blev min sukkertrang kvit Tykke Filips onde cirkel Fedmebehandling - et kvælende, medicinsk luk-munden-favntag? Nordic walking - stavgang Boganmeldelse Aktivitetskalender Nyhedsbrev Nr. 2 August Udviklingsprojekt: Motiverende samtale Kort nyt\n2 FORMANDENS Af Formand Nina Frahm Klumme! Motivationens hvem, hvad, hvor! Jeg har glædet mig til at skrive klummen til temaet Motivation. Motivation! Ordet har en særlig klang i mine ører. Er det dig, der skal motiveres? Er det mig, der skal motiveres? Hvad skal der motiveres til, og hvor sker motivationen? En aften blev jeg motiveret af TV til at glæde mig over at håndboldpigerne endnu engang klarede sig flot. Det er dejligt at se de veltrænede og forhåbentlig sunde piger løbe rundt med bolden. Pigerne er bestemt ikke med i statistikken over overvægt og dens følgesygdomme. Hvis man lige glemmer de mange invaliderende sportsskader, de på sigt kan pådrager sig, ja så dør de nok ikke af blodpropper, hjerte-karsygdomme og slidgigt, vel? Men hvis de har risiko for det, ja så er samfundet motiveret til at yde sit bedste i forsøget på at kurere dem. Og ikke et ondt ord om det! Hverken, at det er deres egen skyld, eller at de er en samfundsøkonomisk belastning. Forleden så jeg en udsendelse om et døgnplejehjem for multihandikappede unge. Størstedelen havde været ude for trafikulykker, som skete fordi de var berusede eller kørte for stærkt. Ganske forfærdeligt og ulykkeligt for de unge og deres familier. Selvfølgelig skal de have al den omsorg, det er muligt at give dem. Og vi er ikke motiverede til at sige ét ondt ord om, at det er de unges egen skyld, og at de har pålagt samfundet en økonomisk belastning. Ikke et ord til forældrene, fordi de ikke har opdraget deres børn til at tænke sig om og køre forsvarligt. Hver dag prøver medierne at motivere mig til at købe mobiltelefoner, det sidste ny IT-udstyr, den hotteste bil, at gå på MacDonald og spise Marabou-chokolade. Sidst, men ikke mindst, vises utallige film og anden underholdning, der gør det unødvendigt at bevæge sig ud ad døren. Og det er kun noget af den motivation, jeg får ind i min stue via TV. Men ikke et ondt ord om den manipulerende motivation, der fik os ned i sofaen, og som de sidste 50 år har gjort os inaktive. De seneste 2-3 års motivationsfremstød fra samfundets side om, at vi skal bevæge os mere, er i hård konkurrence med de sidste 50 års motivation til inaktivitet. Vi mennesker er ikke sådan at flytte i forhold til indgroede kulturelle vaner, og det er lidt grotesk, at det er den hidtil inaktiverende faktor, der forsøger at nå os. Så nu sidder vi hyggeligt tilbagelænede og ser på den ene fjernsynsudsendelse efter den anden om hvad overvægtige skal og bør tage sig sammen til at gøre. Jeg bliver ikke motiveret af fjernsynsudsendelser om, hvad andre mener jeg skal gøre. Tværtimod kan de kun appellere til min skyldfølelse (jeg bør tage mig sammen og gøre noget), og de får mig kun til at krybe længere ned i sofaen eller finde køleskabet. Jeg bliver motiveret ved, at jeg bliver spurgt og taget alvorligt, bliver respekteret, holdt af til trods for mit kropslige udseende. Jeg bliver motiveret ved handling. Jeg skal f.eks. have konkrete tilbud i mit nærmiljø. Jeg savner alternativer til fitnesscentrene og løbe- og gåture som motiverende faktorer for at jeg skal bevæge mig mere. Jeg savner realistiske bevægelsesmuligheder, som ikke er en fysisk belastning for helbredet, når man er svært overvægtig. Jeg savner sammenhæng mellem de sidste 50 års livsførelse og den anbefalede livsstilsændring. Den røde tråd kunne være at se på, hvad det er vi mennesker bliver motiverede af, og som kan overføres med lidt justeringer. F.eks. kan de fleste af os lide samvær med andre mennesker, glæde, latter, fest og farver med god mad og musik og dans. Jeg kunne godt tænke mig at se de lokale beboerhuse eller forsamlingshuse arrangere fællesspisning med musik og dans bagefter et par gange om ugen. Det er jeg sikker på at mange kunne være motiverede af af flere grunde: man er fri for at lave mad de to dage, man spiser sundt og motionerer på dansegulvet, og man møder glade mennesker. Livskvalitet er selvforstærkende. Jeg synes, det globale overvægtsproblem skal tages meget alvorligt, og derfor skal vi overvægtige høres og være med når der træffes beslutninger og tages initiativer omkring behandlingen og forebyggelsen af overvægt. Venlig hilsen Nina Frahm Adipositas foreningen Ansvarshavende redaktør: Nina Frahm og Lise Rasmussen Formand for : Nina Frahm Henvendelse om indlæg til nyhedsbrevet sendes til: Nina Frahm, Strøby Bygade 21, 4671 Strøby Tlf , Deadline til nr. 3/2004 er 15. september Sats og tryk: Stiftsbogtrykkeriet i Næstved ISSN-nr.: Redaktion 2\n3 Motivation og selvværd Af Susanne Anthony Det er et hastigt voksende problem i hele verden, at flere og flere mennesker bliver overvægtige. Det er så stort et problem, at det siges at være det største helbredsproblem på verdensplan. Mange overvægtige mennesker vil utroligt gerne tabe sig, men for de fleste viser det sig at være meget vanskeligt at gennemføre og bevare et vægttab. I mange år har man lavet sundhedskampagner og oplysningskampagner om sund mad og motion. Og skønt der faktisk bliver solgt mindre smør og fløde, og mere fedtfattig mad end nogen sinde før, har det alligevel ikke givet sig udslag i at færre bliver overvægtige. Hvorfor lykkes det ikke, når nu der er så mange, der virkelig gerne vil tabe sig, og der er så mange, der gerne vil hjælpe disse mennesker? (Her tænker jeg på alle lige fra læger, diætister og psykologer over medicinalindustrien til de værste piller, pulverkure, slankeplastre, ugebladskure osv.osv. Det er en milliardindustri, der tjener TYKT på vores evige ønske om vægttab, og evige mangel på succes!!) At være overvægtig er for det enkelte menneske et problem ikke bare af sundhedsmæssig karakter, men i høj grad også af psykosocial karakter. De færreste mennesker i den vestlige verden ønsker at være overvægtige, da det ud over en meget øget risiko for alvorlige livsstilssygdomme, også til en vis grad er forbundet med fordomme som dum, doven, svag karakter, uæstetisk osv. Ifølge en anonym spørgeskemaundersøgelse (udført blandt andet gennem ) hvor mere end 200 overvægtige har svaret, er en af de vigtigste hindringer for at komme videre i processen mod sund kostomlægning, at der er problemer med motivation og lavt selvværd. Det kunne se ud som om det lave selvværd gør det svært at komme ud af den onde cirkel med overspisning/usunde kostvaner, da netop den fedende og usunde kost bliver brugt som trøst, underholdning og erstatning i et liv, der måske ikke leves fuldt ud, eller i overensstemmelse med egne værdier og ønsker. Derfor vil jeg gerne se på selvværd og motivation og hvordan de måske kan hænge sammen. Om selvværd Selvværd/selvfølelse er ganske kort og populært fortalt en indre følelse af at være ok som den du er, at være i stand til at mærke sig selv og sine egne dybe værdier, og kunne give udtryk/handle efter dette. Det hænger ikke nødvendigvis sammen med hvad du kan, og hvad du gør. Det er styret indefra, det handler om det omdømme, vi har hos os selv. Et godt og ægte selvværd er for sindet, hvad et godt immunsystem er for kroppen. Mennesker med et godt og grundfæstet selvværd er bedre til at takle udfordringer og modgang i livet. De ser ikke deres personlige fiaskoer og fejltagelser som beviser på, at de ikke er noget værd, men tager den manglende succes som udtryk for, at det er noget i adfærden, i omgivelserne eller metoden der skal ændres på. Hvis man anskuer tingene på denne forenklede måde, er det nemt at se hvor utrolig vigtigt selvværd er for al læring og udvikling, for at man kan bevare motivationen, kræfterne og resurserne til at blive ved med at lære nyt og udvikle sig. Om motivation Mennesker vil normalt tiltrækkes af det, der giver dem lyst/glædesfølelser og frastødes af det, der giver ulyst, smerte, sorg, angst. Motivation er et begreb (en bevægelse) som dækker den kraft, stimulus eller indflydelse der får en organisme til at reagere. Intensiteten af motivationen bestemmes af hvor store forventninger/forhåbninger der er til den forandring, handlingen vil give. Alt efter om det er godt eller skidt (lyst/glæde-sorg/smerte) vil motivationen være hen imod at opnå det, eller gå ud på at komme væk fra at opleve det. Det at motivere sig selv til at lære noget nyt, er blandt andet et spørgsmål om at gøre (bevidst eller ubevidst) målene/fordelene og meningen klarere og tydeligere og mere tiltrækkende. Mennesker med lavt selvværd har svært ved at have ægte positive forestillinger om sig selv i fremtiden, med nye kost og motionsvaner, da de jo igen og igen har oplevet fiasko med dertil hørende selvfordømmelse og ubevidste beskeder om»jeg kan ikke«,»jeg duer ikke«,»jeg fortjener ikke«. Dette indre selvbillede står derved i vejen for et oprigtigt ønske om at leve anderledes og sundere. Og når man ved hvor hårdt et arbejde, og hvor mange forskellige praktiske og følelsesmæssige resurser det kræver at lægge sin kost om, er det for mig klart, at der må være en sammenhæng mellem personlig indsigt og udvikling (og dermed øget selvværd), og en vægt og kost i balance. Fordi selvindsigt og udvikling naturligt vil føre til øget selvværd og lyst til selvrealisation, vil der være større mulighed for at få og bevare motivationen til en forandret livsstil, der bliver intensiveret og støttet af en indre opfattelse der nu vil hedder»jeg kan«,»jeg dur«og»jeg fortjener«. Med venlig hilsen Sanne Anthony 3\n4 Tarzan og Ja et projekt for overvægtige I Søllerød Kommune mødes 15 børn i alderen 7-11 år hver onsdag for at lege»tarzan og Jane«og lære at tage ansvar for deres eget liv. Fra starten inddrages familierne i arbejdet med at sætte mål for, hvordan børnene kan lære at spise sundere og motionere mere. Overvægt blandt børn og unge er et stigende problem. Generelt kan man sige, at overvægten har to årsager: Forkert kost og for lidt motion. Og problemet er ikke kun børnenes, det har som regel udspring i mønstre, der gælder hele familien. Børn fra alle kommunens skoler I Søllerød Kommune har vi fået puljepenge til i to år at arbejde med overvægtige børn og deres familier i projekt»tarzan og Jane«. Vi startede i september 2003 med den første gruppe med 15 børn. Dette antal fungerer fint, da det dels er nok til diverse lege- og sportsdiscipliner, og der dels er tid til den enkelte i gruppen. Jeg er ansat som projektleder seks timer om ugen, og desuden er idrætslærer Gitte Aagaard ansat fire timer ugentligt. Målet med Tarzan og Jane er: At overvægtige børn i alderen 7-11 år motiveres til at bevæge sig mere og spise sund kost. At børnenes familier forstår vigtigheden af, at sund kost og gode motionsvaner skal indgå naturligt i familiens hverdag, så barnets vægt holdes indenfor normalområdet. At børnene får mere selvtillid, og at deres vægtkurve»knækkes«. At øge børnenes selvværd og handlekompetence, når de er sammen med andre. Afsæt i individuelle sundhedsprofiler Inden børnene mødtes første gang, havde alle familierne modtaget en»sundhedsprofil«. Børnene og deres forældre skulle sammen overveje, hvordan den skulle udfyldes, og derefter besøgte jeg hver familie. Efter en samtale om barnets vaner satte vi i fællesskab konkrete mål for den kommende periode. Målene kunne f.eks. være at drikke mere vand og mindre saftevand, at cykle i skole, at spise sundere morgenmad og at spise mad igen i 10-frikvarteret. Masser af motion og»aktive Vurderinger«I perioden september til april har vi - de 15 børn og de to voksne - været sammen tre timer efter skoletid hver onsdag eftermiddag. Vi arbejder især med motion og lægger f.eks. vægt på kropsbevidsthed, balance, boldspil og kondition. Det er vigtigt at fokusere på motionen, for generelt kan man sige, at overvægtige børn ikke af sig selv løber efter en bold, slår flikflak eller lignende. Skal de bevæge sig, må de motiveres mere end andre børn. Vi er meget bevidste om, at børnene skal have det sjovt hos os, og desuden ønsker vi at give dem nogle kropslige og sportslige færdigheder som de kan bruge i deres hverdag. Dette vil betyde, at de får større mulighed for at indgå på lige fod med deres klassekammerater i idrætstimerne og i frikvartererne. Midt på eftermiddagen har vi hver gang en frugtpause, hvor jeg bruger»aktive Vurderinger«som redskab. Det er en undervisningsmetode, der uden en løftet pegefinger får deltagerne til at tale sammen, lære at tænke selvstændigt, træffe valg og se konsekvenserne deraf. Selvfølgelig er det forældrenes ansvar, hvad der købes ind, men børnene skal også lære at forstå konsekvenserne af deres handlinger og tage ansvar for deres eget liv. Forældrene involveres aktivt Fra september til april har vi afholdt fem forældrearrangementer. Kommunallæge Tine Keiser-Nielsen har talt om mad, motion og overvægt, skolepsykolog Yet Schaufuss har talt om de psykiske aspekter omkring måltider og overvægt, diætist Lotte R. Holm har talt med forældrene 4\n5 e børn Af sundhedsplejerske Birthe Matzen Bech, Søllerød kommune Hvordan jeg blev min sukkertrang kvit Af Dinne Katrine Fog om hurtig, god og sund mad samt med børnene om madvaner og behov for mad, herunder portionsstørrelser. Gitte Aagaard, vores idrætslærer, har talt med børnene og forældrene om, hvordan man får mere bevægelse ind i hverdagen. Endelig har vi netop haft en afslutningsfest med mad og fælles leg for børn, søskende og forældre. Positive og negative erfaringer Hermed er den første»tarzan og Jane«- gruppe igennem deres»onsdags«-forløb, og den første evaluering er gennemført. Erfaringerne er overvejende positive. Børnene er mødt talstærkt op, og mange af dem beskriver, at de er blevet mere udholdende, når de f.eks. cykler eller løber på rulleskøjter. Forældrene siger, at det er lettere at tale med børnene om sund mad og fornuftige drikkevarer. Forældrene oplever også færre konflikter med børnene, når det gælder mad og motion. Halvdelen af børnene har knækket deres vægtkurve, og de fleste børn er kede af at stoppe med Tarzan og Jane. Udviklingsmuligheder Til september starter 15 nye børn i»tarzan og Jane«, men for ikke at slippe den første gruppe helt, har vi netop aftalt, at jeg kommer på besøg hos familierne igen i november, dvs. godt 12 måneder efter starten. Målet er at støtte børnene og forældrene i deres bestræbelser på at holde fast i deres nye vaner og livsstil. Netop opbakningen til familierne er et punkt, hvor jeg vurderer, at man ville kunne få meget ud af at gøre en ekstra indsats. Dette kunne f.eks. ske i form af psykologsamtaler. Desuden siger mine foreløbige erfaringer, at det optimale ville være at mødes med børnene to gange om ugen i stedet for én - gerne 2 x 2 timer. Men selvfølgelig kan en endelig evaluering først gennemføres efter to år, når projektet er afsluttet. Kiloene havde langsomt, men sikkert sneget sig på, og en dag fik jeg øje på, hvor meget vægten i grunden var kommet op på. Efter at have gransket min hjerne og skubbet undskyldninger og løgne væk, stod den grimme sandhed for mit indre. Jeg blev klar over, at jeg var blevet afhængig af sukker, som man bliver afhængig af cigaretter, øl og andet. Det gik ikke kun ud over mig selv, men min hjemmeboende datter fulgte trop. Det er rigtig grimt, når man ser sit barn vokse i den forkerte retning, og så finder ud af at man selv bærer skylden for det. Efter lidt selvmedlidenhed og diverse mislykkede forsøg på at kvitte sukkerindtaget fik jeg den idé at opsøge en hypnotisør. Når han kunne få folk til at holde op med at ryge, så måtte han også kunne hjælpe mig. Det mente han da også at han kunne, men det var ikke så nemt som at få et rygestop. Jeg var hos ham 6-7 gange, og så var jeg selvkørende. Jeg tabte 10 kg alene på grund af sukkeret. Det, han gjorde, var at han gik ind terapeutisk og brugte NLP (neurolingvistisk programering) samtidig med at jeg var i trance. Vi talte sammen før jeg skulle i trance ved hver session, og han spurgte godt ind til diverse forhold i mit liv. Ved at bruge elementer i vores samtale, og altid mine ord eller ønsker, kunne han få mig til at give slip på gamle mønstre. I trancen tog han mig ud på fremtidsrejser, hvor jeg så mig selv være nået til målet. Fik mig til at mærke følelserne det frembragte, og brugte de positive følelser til at skabe forandringen. Dinne Katrine Fog Nogle gange måtte jeg ind og se på ting, som jeg havde det skidt med, men faktisk kun et øjeblik, og så hjalp han mig med enten at slippe negative følelser eller fylde følelsesmæssige huller op. Da jeg tidligere har været i kontakt med NLP og var ganske begejstret for det, havde jeg ingen betænkeligheder ved at prøve det under hypnose. Allerede efter første gang kunne jeg mærke en forandring, og det var også min erfaring med NLP tidligere. Ved traditionel terapi tager det lang tid inden man opdager, at der sker noget, men NLP skærer lige igennem og kommer et godt stykke frem på meget kort tid. Der er nu gået to år siden mine besøg hos hypnotisøren, og jeg er stadig de 10 kg kvit. Jeg spiser nu ting med sukker i, men slet ikke i de mængder som tidligere. Opdager jeg, at det er ved at løbe af med mig, opsøger jeg en, som kan hypnose, og så er en enkelt gang nok. 5\n6 Tykke Filips Fra: Thomsen, Thorstein Den ny går til karate - og andre digte Tykke Filip er tyk, fordi han spiser kager. Tykke Filip spiser kager, fordi han må trøste sig. Tykke Filip må trøste sig, fordi han bliver drillet. Tykke Filip bliver drillet fordi han er tyk. Tykke Filip er tyk, fordi han spiser kager. onde cirkel ANNONCE Funktionelt sportstøj Motion og bevægelse er et af tidens helt store temaer, og det gælder os alle, tyk eller tynd, stor eller lille. For at undgå følgesygdomme af for stillesiddende arbejde, opfordres alle til at have en mere aktiv fritid, og mulighederne for at finde en motionsform, der passer til den enkelte, er i dag større end nogensinde. Også for svært overvægtige er der efterhånden mange tilbud at vælge imellem, og rigtig mange har taget godt imod de nye tiltag. Det har dog indtil nu været næsten umuligt at finde smart og behageligt sportstøj i store størrelser, og det har holdt mange tilbage fra at melde sig ind i fitness-centre, idrætsklubber og foreninger, simpelt hen fordi man ikke har haft mulighed for at klæde sig på som andre sportsfolk. Men nu er hjælpen på vej, i form af beat-x - et nyt varemærke indenfor funktionelt sportstøj, som udelukkende produceres i store størrelser. Modellerne er delt op i 8 forskellige størrelser, hvor den mindste svarer til en traditionel 2XL med en livvidde på 102 cm. For at undgå forvirring omkring alle X erne, har firmaet valgt at navngive størrelserne fra 1 til 8, og med et informativt målskema på både brochure og hjemmeside, er det let at finde frem til den størrelse man har brug for. beat-x er tilpasset kropsmålene på svært overvægtige mennesker, så tøjet sidder behageligt og pænt, benog ærmelængde passer, skuldersømmene sidder på skulderen, og der er ingenting der strammer de forkerte steder. Det giver naturligvis også de bedste betingelser, når det er motion og bevægelse det handler om. Funktionelt sportstøj har tre vigtige faktorer: svedtransport, isolering og letvægtsmateriale. Svedtransporten i stofferne sørger for, at sveden bliver trukket væk fra huden og ud på ydersiden af stoffet, hvorfra det hurtigt tørrer. Isoleringen holder varmen inde omkring musklerne, så de får langt bedre arbejdsbetingelser, og de lette materialer giver en utrolig behagelig bevægelighed, så det føles som om man næsten ikke har noget tøj på. Så nu er det slut med drivende vådt, koldt og klamt sportstøj, der mindsker lysten og energien til at komme i gang, og en undskyldning mindre for at holde sofaen i form. Beat-X forhandles i sportsbutikker landet over, samt i web-shoppen på hvor også hele kollektionen kan ses. 6\n7 Fedmebehandling et kvælende, medicinsk luk-munden-favntag? Af Alment praktiserende læge Jens Gerhard Jensen, Taastrup Ugeskriftet har med imponerende timing bragt et indlæg fra sociologen Henrik Dahl samtidig med en leder af Ole Lander Svendsen og statusartikel af Anne Raben om fedme i Europa. O.L. Svendsen påpeger præcist: En af grundene til de relativt skuffende langtidsresultater af behandling af fedme er formentlig, at personerne fortsat befinder sig i et fedmefremkaldende miljø. At den fede er et sårbart led i en selvværdskamp og føler sig som den ulækre person, der tydeligvis selv er ude om det, når han sidder dér og skovler i sig, behøver man ikke at være sociolog for at forstå. Det er derfor ærgerligt, at vore medicinske kolleger ikke rigtigt tager konsekvensen af deres forståelse af fedme som et kulturelt problem op med overvejelser om, hvilken rolle de selv har i forhold til sociologer, psykologer og andre, men tager det for givet, at»behandling af fedme bør være målrettet, kronisk og livsstilsorienteret«i overensstemmelse med Sundhedsstyrelsens»Oplæg til national handlingsplan mod svær overvægt«og Ernæringsrådets»Den Danske Fedmeepidemi«som et solidt fundament for forebyggelse og behandling af fedme i Danmark. Men der er fortsat mange uafklarede spørgsmål; fedmens gåde er ikke løst. Der er behov for meget mere forskning. Om chancen for at en stor medicinsk indsats vil give mulige besparelser på længere sigt er reel og videnskabeligt underbygget, får vi ikke at vide, men af det mønster, den medicinske behandling hidtil har fulgt, fremgår det, at»efter fem år er 90% af alle, der har tabt sig i vægt, tilbage ved udgangsvægten. Hvorfor er det så svært?«henrik Dahl giver sit bud:»det er på denne baggrund, jeg anbefaler, at man skelner klart mellem»rask-rollen«, der simpelthen er defineret som,ikke indtagende sygerollen` og,sund-rollen`. Set i dette perspektiv er det klart, at spørgsmålet om sundhed er langt mere ærgrende og frustrerende for,sygdomsvæsenet` end spørgsmålet om at bringe mennesker ud af sygerollen«. - og videre»det mest centrale middel i kampen for sundhed ligger helt uden for den centrale, medicinske faglighed«. Der venter givetvis mange forgæves anstrengelser og store økonomiske omkostninger ved den medicinske indsats for at forebygge de uheldige kulturelle vaner, der ligger bag fedmen. Tiden er moden til en omfattende debat og høring om, hvad medicinsk behandling gør ved den fede. Et kvælende, lukmunden-medicinsk symptombehandlende favntag kan være det, den fede søger at beskytte sit sårbare jeg imod med et»fedt«panser. Ændring af kulturelle vaner er primær forebyggelse. Det betyder, at selv om det medicinske arbejde er sekundært, vil der under alle omstændigheder ligge et stort og vigtigt medicinsk arbejde forude med at behandle de mange fede, som ikke har overskud til at afværge sygerollen og genskabe det selvværd, som er altafgørende for den fedes helbredsmuligheder. Udviklingen har vist, at vi er på vej til amerikanske tilstande. Skal det forebygges, er nytænkning vel nødvendig? Indlægget har været forelagt Ole Lander Svendsen og Anne Raben, der ikke har kommentarer. Kilde: Ugeskrift for Læger 9. februar 2004, nr. 7 7\n8 Nordic walking En rejse på tusinde mil starter med det første skridt - med stave er du et trin foran. Det er morgen. Duggen ligger stadig i græsset og venter på den lovede formiddags sol. Jeg går, jeg går rask til, jeg går støt og sikkert fremad af stier, hvor naturen hilser mig velkommen. Den friske morgenluft letter humøret og fjerner den sidste træthed. Arme og ben bevæger sig taktfast, som tonerne fra velkendt march. Med mig har jeg mine stave, som gør alt for at behage kroppen i sin fremdrift. Ujævnt og kuperet terræn og som før kunne være irriterende momenter, overvindes nu med balancen og pulsen i behold. Brystkassen er løftet og pusten fri. Fantastisk som fysikken indretter sig, for at honorere nye krav. Jeg giver efter for trangen til et lille hvil, hvor kroppen nyder godt af at blive strakt igennem. Energien vender tilbage og lysten til at fortsætte melder sig. I dag kan jeg trave længere end jeg plejer. Med mine stave i hænderne bevæger jeg mig rytmisk fremad med lethed og overskud. Utroligt, at disse stave har været hengemt i redskabsrummet i snart 3 år, erhvervet på en ferietur i de østrigske alper, tålmodigt ventende på atter at se dagens lys. Men tiden har ikke været moden, før lige nu. Facts om stavgang Stavgang er en særdeles effektiv motionsform, der styrker hele kroppen, samtidig med at du har en følelse af lethed og overskud. Stavgang tager udgangspunkt i dit naturlige gangmønster du tager et par stavgangsstave i hænderne og får med det samme udbytte af din indsats. Motionsformen stammer fra Finland, hvor langrendsløbere trænede deres fysik i sommerperioden med skitræning uden ski i naturen den såkaldte barmarkstræning. Hurtigt fandt man ud af, at andre også ville have stor glæde ved, at motionere med stave. Over de seneste 10 år har motionsformen spredt sig over Sverige og Norge. Nu har stavgang for alvor sneget sig ind i vores egen fold, selv om vi ikke har de samme traditioner for at have stave i hænderne. Stavganggrupper skyder op alverdens steder, i aftenskoler, idrætsforeninger og patientforeninger, det er er ikke længere et særsyn at se en flok komme stavrende af sted i rask geled. Jeg kan på det varmeste anbefale overvægtige at blive dus denne motionsform, som udover at være skånsom for kroppen her tænkes på ryg, hofte- knæ- og ankelled, sætter ekstra gang i kredsløbet og energiforbruget. Flere gode grunde til gå stavgang i hverdagen: Det er let, effektivt, skånsom og funktionelt Det er en aktiv motionsform uden spidsbelastninger Det er sjovt og socialt og foregår i det fri Det kan dyrkes af alle på tværs af alder, køn, og fysisk form Du kan træne hvor som helst - i byen, på landet og i naturen samt på alle tider af døgnet og året. Stavgang kan dyrkes hele året rundt Det er en billig, helsebefordrende og sanselig motionsform. Stavene giver støtte, så du føler dig mere stabil og sikker i kuperet og ujævnt terræn. Stavgang nedsætter belastningen på ankler, knæ, hofter og ryg, da stavene støtter dig Stavgang løsner op for muskelspændinger i ryg og nakke. Det sætter mere skub i kredsløbet og konditionen end alm. gang, da flere muskler er involveret. Det forbedrer konditionen med op til 40 %. 8\n9 - stavgang Af Käthe Lisa Rasmussen, Fysioterapeut Hjertet slår med ca slag/min. højere end ved alm. gang. Altså en stigning på 13 % Du kan gå raskere til, da du kommer til at tage længere skridt. Forbrændingen er 20 % højere i forhold til alm. gang. Du får en rankere holdning, eftersom aktivt fraskub aktiverer de dybe stabiliserende rygmuskler. Hvordan går du stavgang: Du indleder stavgang med en let opvarmning på 5 minutter, som kan bestå af lette knæbøjninger, arm og bensving, kropsrotationer hvor du tager stavene til hjælp. Du skal være opmærksom på at: du skal være fremme i skoene, tage lange skridt og skyde brystet frem skuldrene er afspændte og armene pendulerer i skulderleddet grebet er løst, staven svinges frem, og der skubbes godt fra bagved kroppen med åben hånd stavene skal pege diagonalt bagud gennem hele bevægelsen og piggen sættes i jorden på linje med hælen på modsatte fod en rask tur afsluttes naturligvis, som ved enhver anden form for motion, med udstrækningsøvelser. Hvor lange skal stavene være? Du finder forskellige måder at udregne længden på stavene. Nedenstående metode er den hurtigste og bedste: Du retter dig op, sænker dine skuldre og lader armen hænge lodret ned. Bøj albuen 90 grader og grib om håndtaget på staven, mens den står lodret ned på gulvet. Er du langsomt gående, har skulderproblemer, og anbefales det at vælge stave som er lidt kortere. Husk, at have dine træningssko på. Gå nedad i størrelsen, hvis du skal vælge imellem to længder. Stavene kan købes med 5 cm intervaller fra mellem cm. Hvor kan de købes og hvad skal du være opmærksom på? De fleste sportsbutikker har nu fået stavgangsstave i deres sortiment og der findes mange forskellige mærker på markedet. Nogle bedre end andre. Der findes to typer stavgangsstave; helstøbte med fast længde og regulerbare (teleskopstave). Fordelen ved helstøbte stave er, at de er sikre og vejer mindre. Ulempen er at de fylder mere, når du skal transportere dem. Teleskopstavene kan bruges af flere personer, da de kan indstilles til den enkelte. De er gode til rejsebrug, fordi de kan slås helt sammen, men mange, især ældre, har svært ved at stramme stavene tilstrækkeligt til, at de holder den fastsatte længde under hele traveturen. Stavene kan være lavet af aluminium eller kulstof/glasfiber. Aluminiumsstavene er billigere (kr ,-) og tungere, de bøjer lettere ved hårdere belastning, er mindre stødabsorbering og har sjældent skråstillet spids forneden. Gummipoterne er ofte af hårdt gummi eller har form som runde dupper. Vil du gå flere gange om ugen, gerne længere og raskere ture, eller har du nakke/skuldre eller rygproblemer, vil jeg ikke anbefale dig, at investere i sådan et sæt, selv om det virker fristende. Endvidere er handske, skaft og stav ofte født sammen, hvilket gør, at slides f.eks. handsken, kan du ikke udskifte den separat. Kulstof/glasfiber stave er lette, stødabsorberende og holdbare, men også dyrere. De er eminente til gang på hårdt underlag og i kuperet terræn. Vælg stave, som er forsynet med handske eller en skrårem, som gør det lettere at slippe håndgrebet og fange det igen under armenes pendulbevægelser. Handske eller skrårem skal kunne reguleres til din hånd. Er der kun en skistrop, forhindrer den dig i, at løsne grebet under fraskubbet. Og du kommer til at spænde for meget i skulder- og nakkemuskler. Der findes mange gode mærker på markedet af forskellig kvalitet og i forskellige prislejer, men det allervigtigste er, at stavene ligger godt i dine hænder og passer til dine behov. Hvor kan jeg finde flere oplysninger Hvis du har fået lyst til at komme i gang, og gerne vil sætte dig yderligere ind i stavgang, kan du finde mere information ved at gå på nettet og søge på»stavgang«eller»nordic walking«, så dukker der flere muligheder op. Det meste er dog på norsk eller engelsk, men er meget læsevenligt. Desuden kan du kontakte Idrættens Hus, herunder Dansk Arbejder Idræt på tlf og få oplyst, hvor og hvornår der påtænkes afholdt instruktørkurser i stavgang. Käthe Lisa Rasmussen Fysioterapeut og stavgangsinstruktør. 9\n10 B O G A N M E L D E L S E SLANKEFÆLDEN Forfatter: Debra Waterhouse Slankefælden: læg din mors usunde slankevaner bag dig og stol på din krop/ Debra Waterhouse ; oversat fra amerikansk af Hanne Jul-Rasmussen udgave, 1. oplag. - [Kbh.] : EBF, sider : ill. Originaltitel: Like mother, like daughter Indhold: Generationsfælden; Mødre, som ubevidst sender faklen videre; Slankekuren er farlig for din datters helbred; Fra pige til kvinde: den sunde biologiske overgang; One size passer ikke alle: kropsrevolutionen; Fri os for udtæring: kostuafhængighedserklæringen; Genfødslen af sunde kostrelationer mellem mor og datter; Fra generationsfælde til generationstriumf; Mødre, døtre og mad Med litteraturhenvisninger og Internetadresser KONFERENCE i DGI-BYENs Konferencesal Tietgensgade 65, 1704 København V En dag med erfaringer, inspiration og faglig debat. Kampen mod overvægten hvorfor er det så svært? v. talskvinde Susanne Anthony Staten og overvægten hvad sker der? v. projektleder Regitze Siggaard, Sundhedsstyrelsen Narrativ medicin - en anderledes livsstilsmedicin. v. alment praktiserende læge Claes Kjær Overvægt, motiverende samtaler og hverdagsliv hos den professionelle behandler v. ernæringsøkonom Birgitte Mailund Spisekultur i Tolkiens Ringenes Herre v. psykoanalytiker Pia Skogemann Evidens og motiverende samtaler v. Professor, dr. med. Carl Erik Mabech Arrangør: landsforeningen mod overvægt med støtte fra Overvægtspuljen. Pris: kr. 625,- inkl. frokost og kaffe. Sidste frist for tilmelding: 15. august 2004 og tilmeldingen kan kun foregå ved indbetaling på giro s kasserer Lise Rasmussen, tlf Se mere om programmet for dagen på www. adipositasforeningen.dk 10\n11 AKTIVITETSKALENDER MAJ 2004 TIL SEPTEMBER 2004 MAJ AUGUST Afholdte arrangementer: Deltagelse fra i Kontaktudvalgets årsmøde i Kolding (Center for frivilligt socialt arbejde). Deltagelse fra i Ældremobliseringens møde i Roskildes vedr. oprettelse af projekt Motionsvenner i Vallø kommune målrettet ældre og handikappet der ikke kan deltage i de bestående motions tilbud i kommunen. Foredrag med Søren Ventegodt i Sundhedshuset i København. Foredrag om: Retten til at være rund og lykkelig - Retten til livskvalitet Bestyrelsesmøde + temadag i Odense Kommende arrangementer: Bestyrelsesmøde i Odense Konference Kampen om overvægt og hvorfor det er så svært DGI byens Hotel og konferencecenter i København. (se SEPTEMBER Deadline d. 15. september for Nyhedsbrev nr JUNI var inviteret af Sundhedsstyrelsen til at deltage i et Brainstormingsmøde, som start på projektet Tidlig opsporing omhandlende hvordan vi bedst opspore børn med uheldig vægtudvikling. Foredrag med Per Brændgaard Mikkelsen fra videncenter på Suhrs seminarium. Foredrag om vægttab Strategier til vægttab Udviklingsprojektet: Motiverende samtale Af Nina Frahm modtog i 2003 midler fra Sundhedsstyrelsen til et udviklingsprojekt, der har til hensigt at afprøve en bestemt metode i praksis i forebyggelsen og behandlingen af overvægtige. Dette førte, til at fik mulighed for at tilbyde 15 behandlere og vejledere, der arbejder med overvægtige i deres daglige arbejde, et kursusforløb i Den motiverende Samtale. Kursusforløbet er gennemført over et år, hvor der er afholdt 2 x 3 dages internatkursus. Undervejs har der været afholdt personligt supervision, og den afholder, i samarbejde med Sundhedsstyrelsen, som afslutning på udviklingsprojektet en konference i DGI byen København (se detaljer andet sted). Den Motiverende Samtale er en metode, der er udviklet at to amerikanske Psykologer Miller og Rollnick. Metoden bygger på, at terapeuten respekterer at klienten er eksperten i eget liv og at det er et ligeværdigt møde mellem klient og vejleder/ behandler. Det handler om at lytte til klienten, og forstå klientens model af verden, og give den vejledning klienten er klar til at modtage. Samt at give mulighed for den motivation som klienten selv vælger og at afdække motivationen ud fra de forskellige fordele og ulemper der altid vil være ved radikale livsstilsændringer. Metoden involvere også udarbejdelse af et motivationsskema. F.eks. skal klienten selv skrive de forhold, der taler for at ændre på den nuværende situation, og de forhold, der taler imod eller gør det besværligt at ændre på.. Motivationsskemaet er desuden et godt redskab til fortsatte drøftelser af klientens problemstillinger. Et af de vigtigste aspekter i Den Motiverende Samtale er, at vejlederen/terapeuten ikke påtager sig ansvaret for processen, men lader det være klientens ansvar for hvilke valg han/hun vil gøre. Vil du vide mere om metoden så klik på 11\n12 K O R T N Y T K O R T N Y T K O R T N Y T K O R Banebrydende samarbejde med Novo Nordisk På det nyligt afholdte Formandsmøde løftede DFIF og Novo Nordisk A/S sløret for en 3-årig samarbejdsaftale omkring kampagnen Arbejdspladsen Motionerer. DFIF og Novo Nordisk har indgået en 3-årig værdibaseret samarbejdsaftale omkring kampagnen Arbejdspladsen Motionerer gældende for perioden Novo Nordisk vil i denne periode være DFIF s eneste samarbejdspartner i relation til denne kampagne MpA s andre aktiviteter berører ikke dette samarbejde. Samarbejdsaftalen giver Arbejdspladsen Motionerer en økonomisk saltvandsindsprøjtning, der sikrer kampagnen gunstige vilkår de næste tre år. Mindst lige så vigtigt er det, at kampagnen får en yderst professionel samarbejdspartner, der helt på linje med DFIF, har store ambitioner om at udvikle og udbrede kampagnen år for år. I forhold til samarbejdet omkring Arbejdspladsen Motionerer er det specielt behandling af type-2 diabetes, som er i fokus. Denne type diabetes er langt den mest udbredte - ca % af alle tilfælde og er karakteristisk derved, at en af behandlingsformerne er regelmæssig motion. Både derfor, og fordi Novo Nordisk sammen med DFIF ønsker at forbedre den generelle sundhed og livskvalitet i Danmark, har man i Novo Nordisk fundet det interessant at indgå i dette samarbejde. Kampagnen Arbejdspladsen motionerer løber af stabelen i ugerne 37, 38 og 39. Motionskampagnen løber i ugerne 37, 38 og 39, fra mandag den 6. september til søndag den 26. september. Der er åbent for tilmelding fra uge 24 og sidste frist for tilmelding er mandag den 30. august Kilde: Dansk Firmaidrætsforbund Fædre passive overfor fedme hos deres børn Doktor Skrump hjælper overvægtige børn Mænd tager ansvar for egen fedme, men de mener, deres børns fedme er genetisk bestemt. Det gør dem passive, viser ny forskning. Mænd har svært ved at hjælpe deres egne børn med at tabe sig. Resultater fra en undersøgelse på Juliane Marie Centret på Rigshospitalet viser, at mænd ser forskelligt på deres egen og deres børns fedme. Hvis mændene selv er fede, tager de ansvaret og angiver forkert mad og for lidt motion som årsagerne. Men når det kommer til deres overvægtige børn, mener mænd, at fedmen er genetisk og uden løsning. Ifølge cand. psyk. Hanne Olsen, der står bag undersøgelsen, er problemstillingen vigtig, da mænd får stadig større betydning i hjemmet. Derfor skal der sættes fokus på faderrollen, så flere mænd tager ansvar for deres børns sundhed, konkluderer Hanne Olsen. Kilder: Jens Grund og Chr. Thye-Petersen, Jyllands-Posten ( ), 1. sektion, s. 1+4; Urban ( ), s. 6. Et nyt website henvender sig til overvægtige børn i alderen år samt behandlere, som skal hjælpe børnene med at tabe sig. Doktor Skrump er et interaktiv website, der kan hjælpe behandlere med at få overvægtige børn til at tabe sig. Doktor Skrump henvender sig primært til sundhedsplejersker, diætister og praktiserende læger og er beregnet til børn i alderen år. Websitet giver behandlerne en udvidet mulighed for at hjælpe børn med svære overvægtsproblemer. Der er tale om en slags interaktiv behandling, hvor barnet bliver inddraget i beslutninger, som vedrører ændringer af kost- og motionsvaner. De eneste forudsætninger for at benytte websitet er, at behandleren skal godkendes som behandler, og at både barnet og behandleren har adgang til en computer med internetopkobling og printer. Barnet skal følges tæt Baggrunden for websitet er, at det er svært af få overvægtige børn til at tabe sig. De fleste børn taber dog typisk et sted mel- STOF TIL EFTERTANKE STOF TIL EFTERTANKE Tonsvis af mad ud i skraldespanden Danskerne smider en halv million tons mad ud om året. Men vi kan gøre vores madspild mindre og spare penge ved at planlægge de ugentlige indkøb. Læs mere på: nyhedsbrev/nyhedsbrev-22-april-2004/- tonsvis-af-mad-ud-i-skraldespanden/ Kan man smage økologi? Er økologi godt for sundheden, for dyrene og for samfundsøkonomien? Læs mere på: edsbrev/nyhedsbrev-22-april-2004/kanman-smage-okologi/ Lige så mange sultne, som overvægtige! Antallet af svært overvægtige mennesker er nu globalt set på linie med antallet af sultende, da der er 1, 2 milliarder af begge. Den amerikanske ernæringsekspert Barry Spears mener, at man må begynde at betragte mad som et narkotikum. Kilde: Netdoktoren Mens børns slikforbrug er steget afholder gratis frugt på arbejdspladsen voksne fra at spise slik. Børns forbrug af slik er steget med 30 % siden 1995, viser en undersøgelse fra Fødevaredirektoratet. Til gengæld reduceres voksnes slikforbrug, hvis der er gratis frugt på deres arbejdsplads. Det kunne også tænkes at gælde for børn, i hvert fald har ordninger som»skolefrugt«haft en positiv indflydelse på børns frugtindtag, konkluderer Fødevaredirektoratet. (Børsen 24. maj 2004) 12\n13 T N Y T K O R T N Y T K O R T N Y T K O R T N Y T Gastric-Banding-operation lem 9 og 10 kg, når de opholder sig på et Julemærkehjem. Men når børnene befinder sig i deres eget miljø, er det meget sværere. Det er ikke nok at informere barnet og familien om, at de skal spise fornuftigt og dyrke meget motion. Der skal mere til. Børnene skal følges tæt af en behandler, som kan arbejde med både børnenes og forældrenes motivation, og som kan give meget konkrete råd, som tager udgangspunkt i det enkelte barns situation. Derfor er websitet konstrueret sådan, at barnet kun kan få adgang til websitet af en behandler. Og systemet fungerer kun, hvis behandleren med jævne mellemrum ser barnet og taster barnets vægt ind på websitet. Skræddersyede opgaver Første gang barnet logger på Doktor Skrump, bliver han/hun bedt om at oprette en sundhedsprofil ved at svare på en række spørgsmål om vaner i hverdagen. Barnets besvarelse er afgørende for de ændringer af kost- og motionsvaner, som Doktor Skrump herefter foreslår. Sundhedsprofilen genererer en lang række opgaver, som barnet kan vælge imellem. Hver opgave på listen giver et bestemt antal point, og hver uge skalbarnet vælge opgaver for mindst 100 point. I løbet af ugen skal barnet løse opgaverne så godt som muligt, og når ugen er slut skal han/hun selv vurdere sin egen indsats ved hjælp af et simpelt evalueringssystem. Regelmæssige kontrolvejninger Behandleren holder via websitet øje med, hvordan barnet bruger websitet, og om det får tilstrækkeligt med point. Systemet fungerer kun, hvis behandleren jævnligt indtaster resultatet af kontrolvejninger på websitet. Et typisk behandlingsforløb varer cirka seks måneder og inkluderer konsultationer. Hvad gør man, når man vejer 200 kilo - og bare ikke kan tabe sig? Man har prøvet alt - diæter, motion, sund kost - intet hjælper. For ekstremt overvægtige kan en operation være en mulighed. Det kan f.eks. være i form af en såkaldt gastric-banding operation. Det vil sige, at kirurgen sætter en slags livrem rundt om den øverste del af mavesækken, så der ikke længere er plads til så meget mad, og så man hurtigere bliver mæt. Selve indgrebet foregår på den måde, at kirurgen indopererer et silikonebånd om den øverste del af mavesækken på størrelse med en tennisbold, så man ligesom får lavet en lille pose foroven. Båndet er med en slange forbundet til en kapsel, så lægerne kan regulere båndets størrelse ved at sprøjte saltvand ind i det. Når båndet udvider sig, strammer det til om mavesækken, og man kan ikke spise mere end nogle mundfulde pr. måltid. Til gengæld skal man spise seks gange om dagen. Godt 100 patienter får hvert år en gastric- banding operation. Det foregår i hhv. Århus og Aalborg. De patienter, der henvises til operationen skal have et såkaldt Body Mass Index på over 40. Hvis man er normalvægtig, så ligger det mellem 18 og 25. Og de skal have andre lidelser, eksempelvis sukkersyge, dårlige hofter og knæ m.v., som følge af deres fedme. Mulige bivirkninger efter operationen kan være utilpashed, smerter eller opkastninger, men det er langt fra alle, der får det. Patienterne går efterfølgende til kontrol på hospitalet for at få reguleret båndet i maven - og for at tale med hospitalets diætister om, hvad man skal spise. Thomas Duus Jürgensen har oprettet sin egen hjemmeside hvor man kan læse mere om metoden og hvor opererede kan udveksle erfaringer med hinanden. Websitet udspringer af udviklingsprojektet»behandling af overvægtige børn og deres familier«, som er et samarbejde mellem Københavns Kommune og Rigshospitalet. kilde STOF TIL EFTERTANKE STOF TIL EFTERTANKE WHO: Danske unge sundere end de tror Utilfredshed med krop og vægt hos danske unge overstiger statistiske tal for overvægt. Faktisk er de sundere end jævnaldrende verden over. Det viser ny undersøgelse fra WHO. Danske unge placeres blandt de sundeste i WHO s nye undersøgelse af unges helbred - foretaget i mere end 30 lande eller områder. På trods af det, er en stor del af de danske unge utilfredse med deres vægt. Ikke mindre end 48 procent af danske 15- årige er utilfredse med deres kroppe, og 36 procent af samme aldersgruppe meddeler, at de er på kur eller søger at holde deres vægt nede. Til sammenligning viser statistikken, at 10 % af danske 15-årige piger og 14 % af de jævnaldrende drenge er overvægtige. Undersøgelsen viser dog samtidig, at danske unge halter bagud i motionsstatistikkerne, og at de ryger og drikker mere end gennemsnittet. Kilde: Mette Jørgensen, Information ( ), s. 1 og 14. Hvad er din mening? Fortæl den på under debat. 13\n14 Blev stiftet i 1999 med det mål, at inddrage den overvægtige, som den vigtige part i debatten omkring de indsatsinitiativer, der iværksættes omkring bekæmpelsen og forebyggelsen af den alarmerende stigning af overvægtige i Danmark. Hvem er vi? er en frivillig interesseorganisation/patientforening, der repræsentere 1,3 millioner (40%) overvægtige mennesker i Danmark, hvoraf de (13%) er svært overvægtige. De af de svært overvægtige har direkte fysiske helbredskomplikationer. består af en gruppe mennesker der frivilligt stiller sin tid til rådighed for foreningens formål og bestyrelsen rummer bl.a. fagområder som; Forskere, Læge/speciallæge, Psykoterapeut, Samlivs- og seksualrådgiver, højskoleforstander med speciale i Livsstilskursus, diætister, kostvejledere og Bevægelses- og Motoriklærer. Vi er alle involveret i overvægtsproblematikken gennem vore pårørende, arbejde og eller eget overvægtsproblem. Eksterne samarbejdspartnere s eksterne samarbejdspartnere spænder vidt, da overvægtsproblematikken er infiltreret i mange faggrupper, patientforeninger og organisationer. 14 Adipositas foreningen Landsforeningen for overvægtige i Danmark Foreningens formål søger ved at inddrage det hele menneske fysisk, psykisk og socialt: At hjælpe overvægtige og andre med forebyggelse initiativer på vej til et sundere og bedre liv. At tale de overvægtiges sag over for det private, fællesskaberne og offentlige regi. At bryde de overvægtiges isolation og nedbryde tabuer og fordomme. At fjerne diskrimination og mobning i skolerne og på arbejdspladser. At arbejde for at forbedre livsvilkårene for overvægtige i Danmark. At arbejde for at fremme forskning i og oplysning om overvægt. At formidle viden om overvægtsproblematikken for politikere, fagfolk og enkelte personer. At deltage i den offentlige debat og søge indflydelse i stat, amt og kommune. At samarbejde med andre instanser og foreninger der arbejder for og om overvægtige. At støtte initiativer for og om overvægtige lokalt som på landsplan. At arbejde for at skabe behandlingssteder og rådgivningscentre for og om overvægtige. At hjælpe med oprettelsen af lokalforeninger og derved give mulighed for at møde ligesindet og hente inspiration og støtte til sunder livsstilsvaner. Samt at udbrede kendskabet til foreningens formål og ved at deltage i den offentlig debat, påvirke lokalsamfundet både i det private (familien), i fællesskaberne (Skoler, institutioner og idrætsforeninger) og det offentlige (Kommunen og amtet). Det laver vi i s Forskningsprojekt: De psykiske aspekter i behandlingen af overvægt. Livsstilsændring med kostomlægning og øget motion skønnes veldokumenteret, men hvilke faktorer der influerer på den enkeltes motivation til start på livsstilsændring og vedligeholdelse, håber vi at kunne afdække. Spørgeskema undersøgelse I Adipositasforening har gennemført en spørgeskema-undersøgelse, der spurgte de overvægtige, hvad de selv mente, der kunne hjælpe dem til bedre kost og motionsvaner. 75 procent der mente, at det var indenfor det psykologiske felt, de havde brug for hjælp og støtte. Det at kunne takle at spise på følelser. Det at få fat i motivationen så man kan komme i gang og bevare gode vaner. Undervisningsprojekt Den motiverende samtale har modtaget midler til et uddannelsesforløb for forskellige faggrupper arbejder med overvægtige Den motiverende samtale er en metode til at øge den overvægtiges motivation til at ændre livsstil og bygger på nogle grundprincipper som; En empatisk, respektfuld og ikke-formynderisk holdning, afklaring af ambivalens, undgåelse af modstand samt at styrke troen på, at forandring er mulig. Udgangspunktet for en samtale er behandlerens vurdering af, hvor i processen den overvægtige befinder sig. Den National handlingsplan mod svær overvægt en håndbog med løsninger og perspektiver. var med i Sundhedsstyrelsens eksterne gruppe, der udmønter sig i en rapport til politikerne, med forslag til forebyggelse af overvægt i fremtiden. betragter rapporten som en håndbog og opslagsværk som alle relevante partnere bør bruger i bestræbelserne på at afhjælpe og forbygge overvægts problemerne i Danmark. Udover rapporten har fremlagt et forslag til nye uddannelser/efteruddannelser der integrerer alle sider af overvægtsproblemet under mottoet samarbejde over faggrænser. (Denne uddannelsesplan er separat tilsendt Sundhedsministeren fra ). Det mener : mener, at der skal være meget mere fokus på de psykologiske sider at overvægtsproblematikken. Dette kunne gøres ved mere tværfaglig tilgang til løsninger, bl.a. ved at have livsstilscentre der har både kost, motion og psykologi med i behandlingstilbudet. Slankekure og slankemidler kontra livsstilsændringer s holdninger til slankekure og slankemidler kan siges meget kort. Vi mener ikke at nogen slankekure og eller slankemidler er godt for helbredet. Vi går ind for sunde livsstilsændringer der sigter målrettet på den enkeltes behov for sunde energirigtige madvarer. Diætist / psykoterapien på recept s mener at, der ud over motion på recept også skal tilbydes den overvægtige en recept til diætist / psykoterapeut frem for slankepiller og udlevering af standardiseret kostvejledning. Respektere forskelligheder Stop mobning. mener at vi skal se og opfatte hinanden som ligeværdige mennesker, tyk som tynd, og respektere at vi er forskellige. Ved en større accept af hinanden, har vi mulighed for at hjælpe hinanden til en sundere livsstil. Moderne livsform er den store synder Vi har en effektiv og dygtig fødevareindustri der laver billige og velsmagende fede og søde sager i monsters størrelser. Dette fører for mange mennesker til social og psykisk dårlig livskvalitet og desuden giver det en stærkt øget risiko for livsstilssygdomme som bl.a. aldersdiabetes, hjertekarsygdomme og slidgigt. Opfordring til Politikkerne mener at vores politikere skal give klare valg. Vores samfund må sætte standarder for hvilket slags tilværelse vi skal gå efter. anbefaler at man forbyder reklamer for de meget usunde produkter. Det skal ikke via reklame gøres trendy og sejt at drikke søde sodavand og spise chokoladebarrer og chips eller opfordre vores børn at gå på burgerbar via farvestrålende reklamer med klovne, balloner og legetøjsfigurer. Bliv medlem gør en forskel! Bliver du medlem af s enten som privat person, forening, faggruppe eller organisation, så giver du foreningen bedre økonomisk mulighed for få indflydelse. Vi har følgende kontingentsatser: Studerende/pensionister/efterlønnere kr. 100 Personligt medlemskab kr. 200 Familiemedlemskab kr. 300 Og har du tid og lyst til at give en frivillig hjælpende hånd, vil du gøre foreningen stærkere.\n15 Præsentation af bestyrelsen Formand Nina Halse Frahm Strøby Bygade 21 A 4671 Strøby Tlf.: Medlem Birgitte Majlund Fredensborgvej Tikøb Tlf.: Suppleant Gythe Krag Eklund Banegårdspladsen 6, Vordingborg Tlf.: Uddannet samlivs- og sexualrådgiver, revalideringskonsulent og nådlerske. Studerede i en årrække psykoanalytisk psykologi. Udviklet og igangsat en revalideringsvirksomhed og udarbejdet nye gruppearbejds- og træningsteknikker og metoder i forbindelse med arbejdsprøvning og pensionsafklaring. Arbejdet som voksenunderviser i fag som pædagogik og psykologi, samt som underviser på voksenvejlederuddannelsen. Ud over bestyrelsesarbejdet i fungerer Nina Halse Frahm som organisationssekretær for foreningen. Næstformand Ole Kæmpe c/o Højskolen på Samsø Kolby 8305 Samsø Tlf.: Højskoleforstander. Uddannet bankassistent og lærer. Læst en årrække på jysk åbent universitet. Underviser som timelærer i psykologi på Vallekilde højskole og Ubberup. Beskæftiger sig ud over foreningsarbejdet i primært med planlægning og igangsætning af forskningsprojekter. Kasserer Lise Rasmussen Åderupvej Næstved Tlf.: Medarbejder på en familieinstitution for dysfunktionelle familier. Uddannet datamatiker og merkonom grundmodul 1 i Virksomhedsøkonomi samt i ledelse og samarbejde. Officer i Frelsens Hær, med arbejdsopgaver som; undervisning, opsøgende arbejde, rådgivning, børne- og ungdomsarbejde. Drift og koordinering af frivillig arbejdskraft samt for kommunalt aktiverede og personer i samfundstjeneste. Medlem Susanne Anthony Ydingvej Østbirk Tlf.: Uddannet psykoterapeut, bioanalytiker, lægemiddelkonsulent og voksenunderviser. Har i 15 år arbejdet med livsstilssygdomme som diabetes og hjertekarsygdomme. Siden1997 har Susanne Anthony fortrinsvis undervist og arbejdet med klienter med overvægtsproblemer med særlig fokus på livsstilsændringer, kostomlægning, selvindsigt og motion. Desuden har hun siddet i Sundhedsstyrelsens eksterne ekspertgruppe, omkring den netop udkomne rapport Oplæg til national handlingsplan mod svær overvægt, som giver oplæg til politikerne og os andre om, hvad samfundet kan gøre for at forebygge den epidemiske udvikling af fedme i Danmark. Ejer og leder Kost skolen som er et rådgivningsog livsstilscenter i Tikøb, Nordsjælland. Hun er uddannet ernæringsøkonom og har taget PD i Human Ernæring. Sidder i Hjerteforeningens lokalbestyrelse i Helsingør, har derudover arbejdet for Hjerteforeningen med bl.a. udarbejdelse af opskrifter til Hjerteforeningen slankeguide. Hun holder foredrag i bl.a. Sund livsstil. Medlem Bruno Mainborg Kongens Nytorv 21, København K Tlf.: Arbejder som logopæd / talepædagog med hovedarbejdssted på Rigshospitalets øre næse og hals klinik. Arbejdet er med voksnes stemmeproblemer, funktionelt betinget, sygdoms betinget og psykisk betinget, så det spænder lige fra sangeren, forretningsmanden mv. med funktionelle fejl til den mundhuleopererede cancer patient. Er rulleskøjteinstruktør i en klub med ca medl. og deltager i Berlin maraton på rulleskøjter synger i musikhøjskolens kammerkor. Er vinterbader og med i et modelbureau hvor han bl.a. går catwork og deltager i forskellige reklamefilm og spillefilm som statist. Har i nogle år fungeret som guide på Helseture til Polen. Bruno Mainborg mange berøringsflader og har altid interessere sig for menneskets livs situationer og livsbetingelser, vil derfor gerne bidrage med erfaringer fra arbejde og fritid i overvægtsproblematikken. Medlem Tove Barner Rævehøjparken Lyngby Tlf.: Bankuddannet. Har I 37 år arbejdet indenfor forskellige områder I Danske Bank. Har i flere år selv kæmpet med overvægt. Stor interesse primært for det psykiske aspekt i forbindelse med overvægt. Har deltaget i forskellige kurser indenfor dette område. Suppleant Lis Fisker Knudsen Rødegårdsvej 287, st. tv Odense M Tlf.: Merkonon i virksomhedsorganisation og økonomi. Grundkursus i psykologi fra Folkeuniversitetet i København. NLP-psykologi fra Danske NLP Institut. Egen klinik for NLP Psykoterapi i Odense. Vægtkonsulent hos De Danske Vægtkonsulenter efter eget vægttab på 17 kg. Er meget glad for sit arbejde med at hjælpe overvægtige danskere ned i vægt på den sunde og ernæringsrigtige måde og glæder sig til sit arbejde i. Har i mange år beskæftiget sig med børn og unge i forbindelse med svømmeundervisning. Har uddannelse som lærer i handicapsvømning inden for den»hensyntagende Specialundervisning«. Har i de seneste år beskæftiget sig med undervisning i vandgymnastik for ældre og overvægtige i Køge Svømmeland. Har i forbindelse med egen overvægt og arbejdet med andre overvægtige, gjort mange gode erfaringer med den effektive motion vandgymnastik giver især denne kategori af mennesker! Vil i den kommende tid gerne gøre brug af sine erfaringer, til også at komme overvægtige børn til gode, evt. sammen med deres forældre. De arbejder i kulissen Geert Saaby Jensen Rødovre Centrum Rødovre Tlf.: Speciallæge og praktiserende læge. Han har igennem mange år arbejdet intensivt med kostvejledning og gruppevejledning af sine patienter. Har ligeledes skrevet forskellige artikler bl.a. Er det lige fedt, hvordan vi behandler overvægt og fedme, samt udgivet bogen Kalenderkost. Beskæftiger sig udover foreningsarbejdet i primært med planlægning og igangsætning af forskningsprojekter. Lone Bak, ad hoc medarbejder Uddannet tresproglig korrespondent. Tidligere næstformand og formand i. Måtte desværre opgive formandsposten på grund af sygdom, men er nu tilbage og arbejder med ad hoc opgaver. Ulla Lauridsen, frivillig informationsmedarbejder Har påtaget sig at skrive nogle artikler til Nyhedsbrevet og løse andre kommunikationsopgaver for for at få lidt praktisk erfaring. Er næsten færdig med sin uddannelse som mag.art., og håber at komme til at arbejde med sundhedsoplysning, videnskabsjournalistik eller andre informationsopgaver. Har ikke selv haft problemer med overvægt, men har altid interesseret sig for sammenhængen mellem kost, helbred og livskvalitet. Ser det som en spændende opgave at være med til at udvikle foreningen, fordi den arbejder med en stor, svær og relativt ny udfordring for samfundet bekæmpelsen af overvægt og fedme. kunne og burde blive lige så væsentlig for forskning og sundhedsoplysning som Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen og Diabetesforeningen er i dag og få de samme offentlige tilskud til arbejdet. 15\n16 Returadresse: Lise Rasmussen Åderupvej Næstved Eftersendes ikke ved vedvarende adresseændring men tilbagesendes med oplysning om den nye adresse. Hvad kunne DU få ud af et medlemskab i? Aktivt at være talerør for de overvægtige i kampen mod den globale fedme epidemi Hjemmeside med aktuelle informationer Økonomisk støtte til bl.a. transport, så medlemmerne af hovedbestyrelsen, lokalforeninger og andre undergrupper får mulighed for at arbejde aktivt for s formål. Lobbyaktivitet overfor myndigheder og indflydelsesrige faggrupper, f.eks. forskere og læger. At indgå i relevante samarbejdsrelationer, lokalt såvel som på landsplan, i forbindelse med forskellige konkrete initiativer, bl.a. forskning og udviklingsprojekter. Medlemsblad Nyhedsbrev 4 gange årligt. som sparringspartner er et rigtig godt udgangspunkt for et tværfagligt samarbejde mellem behandlere, myndigheder og den enkelte borger imod den alvorlige og globale overvægtsepidemi. Vore gode samarbejdsrelationer viser sig bl.a. ved at vi via Sundhedsministeriet har fået forskningsmidler til en målrettet, tværfaglig efteruddannelse af behandlere (f.eks. læger, diætister og psykologer) med direkte kontakt til den overvægtige. TEMA Motivation Adipositas foreningen l a n d s f o r e n i n g e n for ov e r v æ g t i g e»motivation is not the same thing as enthusiasm. When you have no enthusiasm, when you are discouraged, when things look bleakest, and you STILL take action towards your goal that is motivation.«derfor vil vi i det kommende år bruge mange kræfter på at styrke interessen for at bruge foreningen til at få iværksat ny forskning, behandlingsmetoder og andre aktiviteter, også på lokalt plan. Læs mere på: Nyhedsbrev Nr. 2 August Motivation og selvværd Tarzan og Jane - et projekt for overvægtige børn Hvordan jeg blev min sukkertrang kvit Tykke Filips onde cirkel Fedmebehandling - et kvælende, medicinsk luk-munden-favntag? Nordic walking - stavgang Boganmeldelse Aktivitetskalender Udviklingsprojekt: Motiverende samtale Kort nyt Indhold Indhold


Lillerød | Webfronten\nI 1890 etablerede familien Johansson en kurvefabrik i den lille nordsjællandske by Lillerød. Filosofien var at skabe smukke og nyttige genstande til daglig brug, kun ved hjælp af materialer, man kunne finde i skoven.\nFabrikken var i mange år et vigtigt fokuspunkt for familien og deres venner. I 1970 måtte familien Johansson dog erkende at brugen af moderne plastikposer havde overtaget kurven som transportmiddel, og produktionen blev lukket ned.\nI 2016 blev Lillerød kurvefabrik imidlertid genetableret af Lisbeth Kamstrup-Holm og hendes far. Familien Johansson var venner af Lisbeths bedsteforældre tilbage i Lillerød, og en dag kom Lisbeth på en gammel bog, der beskriver kurvenes historie. Fascineret over historien, produkterne og menneske bag var hun fast besluttet på, at arven og skønheden ved produkterne ikke skulle gå tabt for fremtiden. Sammen med sin far påtog Lisbeth sig derfor opgaven med at puste liv i produkterne igen.\nMens kurvens filosofi er blevet bevaret, er kvalitet og efterbehandling opdateret for at skabe kurve, der har en kvalitet og en finish, der matcher de fine og omhyggeligt udformede møbler af gamle danske træbearbejdningsvirksomheder. I modsætning til mange kurve på markedet afsluttes Lillerødkurvene således med en solid kant i toppen, hvilket giver en unik og smuk finish til fletværket. Hvor man i gamle gange typisk fremstillede kurvene af fyrretræ, er Lillerødkurvene produceret af ren naturlig aske af højeste kvalitet.\nLisbeth havde brug for en hjemmeside, som dels præsenterer kurvene på en måde der retfærdiggør det unikke og smukke håndværk, dels giver interesserede kunder mulighed for at bestille og betale for de kurve de måtte ønske.\nMed udgangspunkt i det smukke og moderne design som Camilla Skov har udviklet, har Webfronten udviklet et simpelt website integreret med en effektiv webshop. Temaet er Beaver Theme, og webshoppen er lavet i WooCommerce med en række avancerede tilpasninger. Derudover integrerer webshoppen med den eksterne fragtløsning Pakkelabels.dk, så flowet fra kunden bestiller en kurv, til den leveres foregår så automatisk og gnidningsløst som mulig.\nDet har været en udsøgt fornøjelse at have været med til at bringe Lillerod.com til live og være en del af denne fantastiske historie.\n© 2020 Webfronten | Privatlivspolitik | Cookiepolitik| Handelsbetingelser\nRediger dit cookie-samtykke


Mere end vin - Dit Frederiksberg\nMere end vin\nOpslag på byportalen er sponseret af vores partnere, udgivet 22. august 2019\nDet skal være en god oplevelse både at købe vin, snakke om vin og smage vin. Det er tanken bag sloganet ”Holte Vinlager – for de gode oplevelser”.\nHolte Vinlager på Frederiksberg Allé 28 er en af de ældste butikker i Holte Vinlager-kæden. Her bliver du budt velkommen af bestyrer Christian Nielsen, som sammen med de andre ansatte gerne deler ud af deres store viden om kvalitetsvin og guider dig til det bedste vinkøb.\nUdover vin til både hverdag og fest byder butikken på en masse andre kvalitetsvarer. Der er blandt andet et stort udvalg af spiritus og specialøl, og du finder også specialbrændt kaffe og lækre specialiteter. Der er rig mulighed for at finde en værts- eller værtindegave eller købe noget til at forkæle din egen smagssans med.\nDer er gode parkeringsforhold ved butikken, og personalet hjælper gerne med at bære dine varer ud til bilen. Har du købt stort ind (min. 36 flasker), kan du få det leveret til døren – endda fragtfrit i udvalgte områder.\nDu kan læse mere om Holte Vinlager på Dit Frederiksberg’s partnerside her.


Det går ad helvede til i København – Document\nAf: Aia Fog\t16. oktober 2017, 06:55\nMan kan ikke bebrejde muslimer i Danmark, at de hænger ved deres kulturelle udgangspunkt og ønsker, at Danmark skal indrette sig efter sharia og koranens forskrifter. Det er ganske naturligt.\nHvad der ikke er naturligt, er at bekræfte dem i deres ønsker og hjælpe dem til at fastholde en muslimsk kultur, som målt på alle væsentlige parametre er grundlæggende uforenelige med livet i et sekulært samfund baseret på kristne værdier.\nDet er ikke desto mindre hvad det politiske centrum-venstre har gjort lige siden vedtagelsen af udlændingeloven i 1983 – og i København kan vi se det foreløbige resultat:\nDanske forældre vælger folkeskolen fra og over 30% af eleverne har i dag indvandrerbaggrund. En alt for stor del af dem forlader skolen som funktionelle analfabeter.\nGhetto-dannelsen tager til og skaber grobund for kriminalitet og radikalisering – og vi har indvandrerbanderne på Nørrebro og i Nordvest som et direkte resultat.\nVi diskuterer stadig, om muslimske særkrav om kønsadskillelse i de kommunale svømmehaller og halal-kød i dagsinstitutioner skal trumfe fælles svømmeundervisning og frikadeller med rødkål.\nVi tillader fortsat imamer at prædike drab på jøder og vantro i moskéen i Heimdalsgade – Hizb-ut Tharirs stammoské.\nOg for nyligt blev militæret sat ind for at bevogte synagogerne i Krystalgade og Ole Suhrs gade . Med militær i gaderne har vi de facto fået undtagelsestilstand – og der er intet, der tyder på, at det vil være en undtagelse.\nTværtimod vil soldater fremover vil være en lige så permanent del af gadebilledet, som de koranklodser vi kan se allevegne i København og som vi håber kan bremse den næste islamiske terrorist, der vil pløje en bil gennem en menneskemængde.\nI København har rød blok med Socialdemokraterne i spidsen svaret på truslen fra islam ved at bruge milliarder på håbløse integrationsprojekter, fædregrupper, mentorordninger, modersmålsundervisning – og ikke mindst hundedyre kvarterløft af de københavnske ghettoområder. Alene forskønnelsen af Mjølnerparken har kostet 800 mio. kr.\nSiden 1938 har Socialdemokraterne siddet tungt på overborgmesterposten. Så tungt, at de betragter posten som deres ejendom, og har gjort den til en retrætepost for politikere, man ellers ikke ved, hvad man skal stille op med. Det har været en katastrofe for København. Alligevel er der intet, der tyder på, at vælgerne ved det forestående kommunalvalg besinder sig og fjerner socialdemokraterne fra byens ledelse. Det er dybt deprimerende.\n« Boltreplass for kunstnerspirer\nHvorfor forsvarer Cepos-direktøren ikke retten til at gå med bare bryster ned ad Strøget? »\n3 svar til “Det går ad helvede til i København”\nMichelle Lisa Poulsen siger:\n16. oktober 2017 kl. 12:20 pm\nHadet mod ikke muslimer har ikke rod i en enkelt moské, men underbygges i samtlige moskéer i verden.\nDet er endda en del af fredagsbønnen.\nDer investeres store summer fra islamiske stater i moskébyggerier i Vesten og der gøres store anstrengelser samme sted fra for at fastholde migranter med efterkommere i en snæver muslimsk identitet.\nDer opkøbes medier som eksempelvis “The Independent” hvor det falske budskab om islams fortræffeligheder spredes.\nDe politiske magthavere foretager sig intet og fornemmet at de har solgt majoriteten af deres loyalitetsaktier, sammesteds.\nNye Borgerlige har tænkt sig at ændre dagsordenen inden det er for sent.\nRigmor May Nielsen siger:\n16. oktober 2017 kl. 8:25 pm\nDet er allerede for sent på fredelig vis – integrering er en stor feiltakelse\nihvertfall når det gjelder deres integrering i vår kultur – det er nok det\nomvendte bildet vi må venne oss til – at vi ligger der med dem og ber\nom vi vil beholde hodet festa til kroppen. De ligger ikke ute i gatene\npå denne måten – i sine egne land – og stenger trafikken.\nAnitha Andersen siger:\n16. oktober 2017 kl. 12:53 pm\nHvorfor skal vi “Danskere” hele tiden tage hensyn til den muslimske tro ? Da jeg boede i et Arabisk land i 4 år, fik jeg besked på at klæde mig og opføre mig som det forventes. Kunne og ville jeg ikke dette, så måtte jeg rejse hjem. Jeg ved at mange af dem er født i danmark nu, men problemet er at de stadig har en anden kultur og ikke opdrager deres børn efter danske forhold. Jeg har efter alt hvad der er sket i årene i europa og danmark fået den holdning, at vi skulle have en ny lov…..at hvis ikke børnene blev opdraget til at begå sig efter vores love, så må hele familien sendes tilbage til deres gamle hjemland eller bedsteforældres hjemland. Det samme gælder de arabiske dragter. Hvis de ikke kan tage det af i det offentlige rum, hvad skal de så her…. Vi er et kristen land og det må respekteres. Der er trusler alle steder og disse arabiske dragter gør det nemt for en terrorist at gemme sig….Jeg husker hvordan det var at kunne gå fredeligt på gaden. Nu frygter vi for vores børnebørns fremtid, men ingen tør gøre noget….. Glistrup fik ret…….Det ville give problemer at lukke de fremmede ind og han fik ret……


Forenklede Fælles Mål og Læseplan – GZU\nFælles Mål for folkeskolens fag og emner\nFælles Mål er nationale mål, der beskriver, hvad eleverne skal lære i skolens fag og emner samt børnehaveklassen. Del Fælles Mål består af fagformål, kompetencemål og underliggende færdigheds- og …\nForenklede Fælles Mål og Læseplan – Folkeskolen.dk\nSe De Forenklede Fælles Mål og Læseplanen til engelsk, som ministeriet har sendt i høring. Bemærk, at dette er de Forenklede Fælles Mål for engelsk, der er sendt i høring. Der kan være mindre ændringer, når de gældende Forenklede Fælles Mål udsendes til august.\nEngelsk – Fælles Mål, læseplan og vejledning | EMU\nEngelsk – Fælles Mål, læseplan og vejledning På denne side finder du fagformål, introduktion, Fælles Mål, læseplan og vejledning for faget engelsk. Målene findes både i printvenlig pdf- vesion og i excel-version, hvor målene kan eksporteres, fx til en årsplan.\nNye Forenklede Fælles Mål | Dansklærerforeningen\nNYE FORENKLEDE FÆLLES MÅL Undervisningsministeriet har nu færdiggjort arbejdet med nye forenklede fælles mål. Processen har strakt sig over det seneste år, og målene træder i kraft for alle skoler i august 2015. I Dansklærerforeningen har vi fulgt – og følger fortsat processen for målene i …\nForenklede fælles mål! by Trine Falck Steen on Prezi\nNye forenklede fælles mål. Formål: – at understøtte arbejdet med elevernes læringsudbytte ved at skabe sammenhæng mellem lærerens undervisning og mål for elevernes læring. Kompetence- og stofområder Status: Der er 4 centrale færdigheds- og kundskabsområder i hver fag.\nIndhold i Fælles Forenklede Mål natur/teknologi – Den gode\nJeg har derfor, for at bidrage til debatten, lavet en komparativ tekstanalyse i forhold til indholdselementer og sammenlignet mellem Fælles Mål 2009/FM for (daværende) natur/teknik og Forenklede Fælles Mål/FFM for natur/teknologi.\nForenklede Fælles Mål tysk – UCC\n• Skal: Mål og læseplan (Læseplanerne giver en uddybende beskrivelse af, hvad eleverne skal lære) Forenklede Fælles Mål skal være brugbart redskab i arbejdet med målstyret undervisning Se EMU Christina Hellensberg, CFU, UCC, [email protected] . Vælg layout 1.\nLærere og pædagogisk personale – Grundskole – emu.dk\nForenklede Fælles Mål Matematik – dkmat.dk\nFagformål Fælles Mål 2009 Forenklede Fælles Mål Formålet med undervisningen er, at eleverne udvikler matematiske kompetencer og opnår viden og kunnen\nForenklede Fælles Mål – nationalparkthy.dk\nForenklede Fælles Mål Naturfagene Forenklede Fælles Mål 6 • Færdigheds- og vidensmål Læseplan Sidst i trinforløbet arbejder eleverne med forståelsen af liv og med modeller over livets udvikling, herunder selektionsmekanismer, bl.a. variation, tilpasning\nab — sproget.dk


4. oktober 2019 - kl. 11:47 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nSkøn ejendom tæt ved skole og indkøbsmuligheder…\nNybolig udbyder nu Mølleparken 14 i Ålbæk.\n“Lysets Landsby” bliver Ålbæk kaldt, og det er her man finder denne yderst præsentable ejendom.\nByen byder på gode indkøbs- og handelsmuligheder, skole og fritid. Ålbæk havn med erhverv- og lystsejlere, naturoplevelser i og omkring byen og meget børnevenlig badestrand. Fra bugten kan man se helt til Skagen mod nord og til Frederikshavn mod syd.\nEjendommen ligger på en rolig lukket vej, som egner sig særligt godt til børnefamilier. Herfra har man kort afstand til det meste.\nHuset er indrettet med: Køkken/alrum, stor spisestue med åben forbindelse til stue med stort lysindfald og direkte adgang til terrasse. Soveværelse, 3 værelser, 2 badeværelser med brus og kar, bryggers og stor entré.\nDer forefindes endvidere til ejendommen en carport, skur, værksted, samt en skøn have med en flot varieret beplantning, 2 terrasser hvor solen kan nydes hele dagen.\nEjendommen er med sit 2x 6 kW solcelleanlæg billig i opvarmning.\nHør nærmere om denne skønne ejendom hos Nybolig…\nLink til salgsopstilling: https://www.nybolig.dk/villa/9982/moelleparken/240005/22689990\nJette Rasmussen til Så skete det!: Til John Neppelunde: Vi/ man kunne både læse og skrive og havde en historie også inden... (kl. 20:52)


Cops n' Bandits spilleautomat Med Spillehallen Casino bonus | april 2021\nCops n- Bandits slot er udviklet af softwareproducenten Playtech og tilbyder flot grafik, og ikke mindst spændende bonusspil og høje gevinster.\nSpillet er desværre ikke tilgængeligt for danske spillere endnu.\nTil gengæld kan du besøge Spillehallen Casino, som har en væld af andre sjove spilleautomater.\nOm Cops n’ Bandist spilleautomat\nSkinny Larry og Tiny George er tyve og ingen huse er sikret fra disse hensynsløse kriminelle.\nDet er derfor op til dig og politibetjent Slim McThin at finde de mistænkte.\nDet gode gamle begreb “de gode vs. de onde” er tilbage, og PlayTech har understreget dette i deres Cops n’ Bandits spilleautomat. Spillet er egentlig ikke så alvorlig, og grafikken virker mere barnlig end noget andet, men samlet er spiloplevelsen bestemt behagelig.\nCops n ‘ Bandits slot har sin egen unikke tegneseriestil, der med sjov musik og autentiske effekter virkelig er et spin værd.\nSpillets gameplay er også gennemført med en bred vifte af specielle funktioner.\nHvordan spilles Cops n’ Bandits online?\nCops n ‘Bandits slot spilles altid med 30 aktive betalingslinjer.\nAntallet af aktive betalingslinjer er fast og kan derfor ikke ændres af spilleren.\nGevinstsymbolerne i Cops n’ Bandits online forestiller tegneserielignende objekter, der alle knytter sig til forbrydertemaet.\nPå hjulene finder du blandt andet de tre hovedpersoner: de to kriminelle, Skinny Larry og Tiny George samt politimanden Slim McThin. Derudover finder du også de lavere gevinstsymboler som håndjern og pengeposer samt A, K, Q, J og 10.\nUdover de normale gevinstsymboler har Cops n’ Bandits spilleautomat også et Wild- og Scatter-symbol.\nCops n’ Bandits spilleautomat har et Wild-symbol, der erstatter alle normale symboler i spillet, undtagen Scatter-symbolet.\nDet sjove begynder først rigtig, når du får Scatter-symboler på hjulene. Det gyldne politiskilt er Scatter-symbolet i den unikke Cops n’ Bandits online, og får du tre eller flere Scatters udløses gratis spins.\nFår du fire eller fem Scatter-symboler på hjulene, kan du vinde helt op til 60 gratis spins!\nHvad, der især gør gratis spins særlig indbringende, er, at alle Wild-symboler, som vises i løbet af dine gratis spins, forvandles til ekspanderende Wilds.\nEndelig kan du spille ”Line Up” bonussen, hvis du får Line Up-symboler på både hjul et, tre og fem i Cops N ‘Bandits slot.\nDu vil herefter stå over for en line-up af seks kriminelle.\nDu er nødt til at finde den korrekte gerningsmand for at vinde pengepræmien, der vises øverst på skærmen.\nHvis du gætter forkert, fratrækkes et beløb fra pengepræmien.


Sosu-assistent er anklaget for massemord | Øjvind Kyrø\nSosu-assistent er anklaget for massemord\nJyllands-Posten | 25.09.2011\nMassakrer: Vidner skal flyves til Danmark, når nævningesagen mod en herboende rwander, der står anklaget for massemord, begynder.\nTil nytår begynder i byretten i Roskilde en nævningesag mod en ansat i hjemmeplejen i Høje-Taastrup, som under folkemordet i 1994 i Rwanda skal have anført massakrer mod mindretalsgruppen af tutsier.\nBirgitte Vestberg, statsadvokat for særlige internationale straffesager, har udfærdiget et anklageskrift mod den 49-årige rwander, som siden december har siddet varetægtsfængslet.\nFor 17 år siden var E. K. skoleinspektør i det sydlige Rwanda og kontrollerede to vejspærringer, hvor mange tutsier blev dræbt med macheter, køller og spyd.\nK. myrdede personligt sammen med tre andre gerningsmænd 13 navngivne ofre, hævdes det i anklageskriftet, hvor der blandt andet står, at E. K. slog en kvinde og hendes to små børn ihjel ved, »at tiltalte huggede kvinden i halsen med et sværd«.\nDen største massakre fandt sted på en høj ved navn Kabuye, hvor over 20.000 tutsier havde søgt tilflugt og holdt stand fra den 21. til den 25. april 1994.\nOverlevende øjenvidner så, at E. K. to gange kastede håndgranater ind i mængden, »hvorved adskillige personer blev dræbt«, som det lakonisk hedder i anklageskriftet.\nDesuden skal E. K. have givet en tutsi, hvis navn statsadvokaten har skjult med et nummer, et nådesstød ved »med sværd at have dræbt den hårdt sårede F15, som havde overlevet massakrerne i dagene forinden«. Massakrerne på Kabuyehøjen er detaljeret blevet kortlagt ved FN’s Internationale Krigsforbryderdomstol for Rwanda, hvor en række af de ansvarlige for myrderierne er blevet dømt.\nI over et år har dansk politi undersøgt anklagerne mod E. K. i Rwanda, og sagen skal føres ved en dansk domstol, fordi FN-tribunalet skal lukke og derfor ikke tager flere sager op.\nEn prominent person\nNogle af øjenvidnerne skal flyves til Danmark for at vidne i Roskilde, mens Birgitte Vestberg forudser, at andre kan blive afhørt via videolink, eller deres vidnesbyrd kan blive afspillet i retten, hvis de er blevet forhørt i Afrika, mens forsvarsadvokaten har været til stede.\nK. har været en prominent person i det skarpt opdelte miljø, som hersker i Danmark mellem flygtede hutuer og tutsier. E. K var i et par år formand for hutuafdelingen, der kalder sig “Iwacu” – hvilket betyder “hjemme” – og den nuværende formand kender ham udmærket.\n»Jeg glædede mig over at opleve, hvor dejligt et forhold han havde til sine fire børn, da jeg besøgte ham og konen i deres hus i Roskilde,« siger Eugène Munyangoga, som til daglig er driftsleder i Novo Nordisk.\nK. fik efter sin ankomst til Danmark for 10 år siden en uddannelse som sosuassistent og har indtil anholdelsen arbejdet i hjemmeplejen i Høje-Taastrup, hvor hans kolleger kalder ham »respekteret, sød og dygtig«.\n»Han er en hårdtarbejdende forsørger, der omhyggeligt passede sit arbejde. Jeg synes, han er et godt menneske, og jeg vil ikke dømme ham,« siger Eugène Munyangoga, som har besøgt E. K. i arresten. Om besøget fortæller han: »Han var trist og sagde: “Hvor er jeg uheldig”.«\nSåvel formanden for Iwacu som et af medlemmerne, kioskbestyrer Elaste Usbimana, er trygge ved, at retssagen foregår i Danmark og ikke under det nye tutsistyre i Rwanda: »Alle, der er mod præsident Paul Kagame, bliver sat i fængsel og dømt. Selvfølgelig skal de skyldige straffes, ellers kan der ikke ske nogen forsoning, men det kræver, at Kagame går af, for han er en del af problemet,« siger Elaste Usbimana.\nDe peger begge på, at det næsten udelukkende er hutuer, der bliver dømt, selv om de har familiemedlemmer, der er blevet dræbt af tutsier.\nForsvarsadvokat Bjørn Elmquist mener, at statsadvokaturen har »sovet i timen«, fordi dommeren i Roskilde mener, at den danske lovgivning om folkedrab fra 1955 ikke omfatter massakrer uden for det danske rigsfællesskab og derfor ikke kan bruges.\nDet kan trække ud\nHvorvidt paragraffen om folkedrab kan fortolkes sådan, at den kan bruges anno 2011, skal både landsret og højesteret afgøre, og det vil tage meget lang tid, forudser Elmquist.\nMen statsadvokaten er optimistisk: »Hvis forsvaret gør sit yderste for at trække tiden ud, kan der blive problemer med hurtigt at få sagen gennem instanserne, men ellers har jeg svært ved at se, at det skulle være så tidsrøvende,« siger Birgitte Vestberg.\nAnklageskriftet tager imidlertid højde for, at E. K. måske ikke kan dømmes for folkedrab ved desuden at anklage ham for manddrab, og her er strafferammen den samme.\n»Teoretikere og ofre mener, at det er interessant at dømme efter paragraffen om folkedrab,« mener Birgitte Vestberg og citerer fra Shakespeares “Romeo og Julie”: »Hvad ligger der i et navn? Det, vi kalder en rose, ville dufte lige sødt, hvilket navn den end havde.«.\nFakta: SAGEN KORT\nI 2001 rejste en rwandisk skoleinspektør til Danmark og fik asyl med hustru og fire børn.\nHan slog sig ned i Kirke Sonnerup på Midtsjælland og flyttede senere til Roskilde.\nI 2010 blev han anholdt og fængslet, fordi Statsadvokaten for Særlige Internationale Straffesager havde fundet ud af, at han havde oplyst falsk navn og var efterlyst for massakrer under folkedrabet i Rwanda.\nDet er tredje gang, at en rwandisk flygtning i Danmark bliver mistænkt for massemord.\nEn er blevet frikendt, mens en anden – “Slagteren fra Skjern” ved navn Innocent Sagahutu – i maj blev dømt af FN’s Krigsforbryderdomstol til livsvarigt fængsel.


Kent N.: Flot kamp, men vi skal vinde større - Silkeborg IF\nKent N.: Flot kamp, men vi skal vinde større\nForside » Kent N.: Flot kamp, men vi skal vinde større\nKent Nielsen var tilfreds med meget af det, han så i 4-2 sejren over Hobro. Men han ærgrede sig over de to mål imod i det sidste kvarter.\nKent Nielsen var naturligvis tilfreds. Og også glad efter sejren på 4-2. Men så alligevel. Det nagede lidt i den erfarne træner, at der blev lukket to mål ind til sidst – og at der ikke blev scoret flere mål i forhold til det antal chancer, SIF skabte.\n– Det var højt niveau, men ind imellem laver vi også fejl. Der er dog ingen tvivl om, at når tingene lykkes for os, så er vi en håndfuld. Og det var vi i dag. Vi var ekstremt dygtige i 1. halvleg – men fører med for lidt. Der er dog alt i alt stor ros til vores offensiv, og vi skal også rose, at vi evner at holde dem væk fra målchancer. Midtstopperne var i svære situationer forstået på den måde, at vi spiller mand-mand. Det løser vi godt, og det var ikke til fare for os, når de slog nogle lange bolde, sagde Kent Nielsen og fortsatte:\n– 2. halvleg bliver lidt mere rodet, og vi afslutter dårligt. Og så er jeg irriteret over, at de får to mål. Glædesbarometeret var ikke så højt oppe, som det kunne have været. Vi var rigtig glade efter at have vundet 4-0 i Kolding, og det havde vi også været i dag, hvis vi havde gentaget det. Det betyder ikke noget for pointene og i stillingen, men det er bare mere tilfredsstillende at spille til nul.\n– Det er noget af det, vi skal kunne. Selv om det ikke har konsekvenser, så betyder det noget at vinde 4-0 fremfor 4-2. Det havde givet en snert af en anden fornemmelse, slog han fast, men fandt dog hurtigt tilbage i det positive spor.\n– Det skal dog ikke tage noget fra, at vi var gode. Vi var dygtige, det var vores bedste kamp. Der er lange perioder, hvor vi er gode med bolden, og som hold har vi udviklet os ved at vi ikke giver mange chancer væk. Dér har vi steppet op, sagde Kent Nielsen.\nDer er nu pause i 1. division på grund af landskampe. SIF har dog endnu en vigtig kamp allerede på torsdag, hvor det gælder Esbjerg på udebane i Sydbank Pokalens anden runde. Næste divisionskamp er fredag 16. oktober i Hvidovre, mens næste hjemmekamp er torsdag 22. oktober, hvor Viborg FF kommer på besøg på JYSK park.\nTidligereForrigeSIF vinder 4-2 i opvisnings-stil\nNæsteMagnus blev MOMNæste


Fødselsdag: Bedstefar i skyggen af den store tragedie | stiften.dk\nFødselsdag: Bedstefar i skyggen af den store tragedie\nTroels Holch Povlsen har grundlagt tøjkoncernen Bestseller, som i dag ledes af hans søn Anders Holch Povlsen. Mandag 9. september fylder den danske tøjkonge 70 år. Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix\nBestsellergrundlæggeren Troels Holch Povlsen mistede i påsken tre af sine børnebørn i et terrorangreb. Mandag 9. september fylder den århusianskfødte milliardær 70 år.\n09 sep. 2019 kl. 10:32\n70 Mangemillionæren Troels Holch Povlsen har haft sin del af tragiske begivenheder inde på livet. Når den århusianskfødte grundlægger af tøjfirmaet Bestseller mandag 9. september fylder 70 år er det med både en langvarig trusselssag og en dramatisk sag om kidnapning i bagagen.\nOg værst af alt med det nylige tab af tre af sine børnebørn, der i påsken i år blev ofre for et terrorangreb på et hotel i Sri Lanka. Her var Troels Holch Povlsens og hustruen Meretes søn, Anders Holch Povlsen, på rejse med sin familie, da lokale ekstremister angreb kirker og hoteller og blandt andet dræbte de tre mindreårige danskere.\nSønnen var også i centrum i sagen om kidnapningen, der fandt sted i Indien i 2003. Her blev en søn til koncernens danske arkitekt bortført. Bortførerne troede imidlertid, at de havde fat i Anders Holch Povlsen.\nBlot fem år tidligere var det Troels Holch Povlsen selv, der var mål for en forbryder. En tidligere soldat ved garden truede gennem 10 måneder både familien samt venner og nære medarbejdere med lemlæstelse eller død, hvis ikke tøjkongen betalte 12 millioner kroner. Gardersoldaten brød blandt andet ind i Bestsellers hovedkvarter og på familiens gods Gyllingnæs, hvor han få meter fra Troels Holch Povlsen og hustruens soveværelse efterlod et trusselsbrev. Sagen endte med, at politiet fangede pengeafpresseren, der i 1999 blev idømt tre og et halvt års fængsel.\nFør millionerne begyndte at rulle ind som følge af Troels og Merete Holch Povlsens første tøjbutik i Ringkøbing i 1975, tog den unge Troels handelseksamen i Aarhus. Han blev efterfølgende elev på Skive Museum under den daværende museumsinspektør, forfatteren og debattøren Peter Seeberg.\nBestseller vil opfinde sig ud af klimakrisen\nHolch Povlsen-familien tog afsked med tre børn: Aarhus i stilhed


Requiem - Find it on KultuNaut\nMon 22 Jan. 2018\nInstruktør og billedkunstner Jacob Schokking vender tilbage på Betty Nansen Teatret - denne gang med iscenesættelsen af Peer Hultbergs "Requiem", der vises fra 25. januar. (Foto: Emilia Therese)\nSidst Jacob Schokking slog sine folder på Betty Nansen Teatret var, da han sidste efterår iscenesatte Kieslowskis tv-serie fra 1980erne, Dekalog. Nu gælder det den danske forfatter Peer Hultbergs monumentale gennembrudsroman Requiem. Dette, ligesom med Dekalog, i samarbejde med dramaturgen Karen-Maria Bille, der har omsat de 600 romansider til et skuespil.\nI Hultbergs roman giver forfatteren stemme til 537 forskellige mennesker - alle med det tilfælles, at de bærer på en smerte og en uro. De 537 monologer er i forestillingen kogt ned til 80 karakterer, alle sammen spillet af Andreas Jebro, Solbjørg Højfeldt, Julie Agnete Vang, Steen Stig Lommer, Olaf Johannessen, Marie Bach Hansen, Elliott Crosset Hove og Lise Baastrup.\nRequiem kan opleves på Betty Nansen Teatrets Hovedscene 25. januar - 18. februar.\nMere information og billetter: www.bettynansen.dk


Forskel: Singlecoin- vs. Multicoin-spillemaskiner | online-casino.dk\nSinglecoin- vs. multicoin-spillemaskiner online\nHjem > Spillemaskine Guide > Singlecoin Vs Multicoin Spillemaskiner Online\nOnlinespillemaskiner tilbyder spillere førsteklassesunderholdning, actionfyldte bonusspil og muligheden for at vinde stort ved ethvert spin. Selvom der er mange forskellige typer væddemuligheder tilgængelige i moderne spil, forstår de fleste spillere ikke helt forskellen mellem singlecoin- og multicoin-maskiner. Derfor tager vi et kig på fordele og ulemper ved hver systemtype, og hvordan udbetalingerne rent faktisk fungerer.\nForklaring på værdier og betalingslinjer\nPå de fleste onlinespillemaskiner, er der 3 hovedparametre der kan indstilles i starten af spillet. Dette inkluderer værdien og antallet af mønter, og antallet af betalingslinjer. Single-maskiner tilbyder kun 2 af disse parametre; værdien og antallet af betalingslinjer. Værdien er det fysiske beløb der tildeles den virtuelle kredit. Dette kan være alt fra 0,01 til 1,00 euro afhængigt af spillet.\nDesto højere værdien er, desto hurtigere kommer du gennem din onlinecasino-saldo. Men hvis værdien er højere, er en udbetaling på 1000 kreditter mere værd.\nDen anden parameter er betalingslinjenummeret. Normalt stables 1 kredit for hver aktiv betalingslinje. Jo flere betalingslinjer du aktiverer, desto flere kreditter bruger du per spin. På den anden side, hvis du har flere betalingslinjer aktiveret på hjulene, er dine chancer større for at lande en vindende kombination på 1 af de aktiverede linjer.\nTidligere skulle spillere kun tænke på, at indstille værdien og beslutte hvor mange linjer der skulle spilles på. De fleste moderne spillemaskiner bruger Ways to Win og maskiner med fastlåste linjer. Det betyder, at den eneste mulighed er at indstille værdien og måske antallet af mønter. Med multimaskiner har du mulighed for at satse fra 1 og op til 5 per linje. Dette er undertiden udtrykt som et indsatsniveau, som kan indstilles på en trykknap nederst på skærmen.\nForøgelse af indsatsniveauet\nMange af de spillemaskiner der er til rådighed på et onlinecasino i Danmark, kommer med valgmuligheden mellem multicoin eller indsatsniveau. Ved at øge antallet af satsede kreditter per linje, øger du den samlede indsats. På den ene side kommer du hurtigere gennem din saldo, men på den anden side skaber du en potential meget større udbetaling. Ved at øge tallet fordobler, eller tredobler, du den potentielle udbetaling.\nDer findes 2 typer multicoin-maskiner; der er de lineære og ikke-lineære. Fra et udbetalingsperspektiv vil du helst spille på en ikke-lineær maskine. Med standard lineære multispil-udbetalinger vil hver ekstra kredit satset fordoble udbetalingen. For eksempel vil der på en 20-linje-spillemaskine, være en potentiel udbetaling for at lande 5 symboler på 200 for en enkelt indsats, 400 på et tomøntsvæddemål og 600 for et tremøntsvæddemål. Ved at hoppe fra niveau 1 til niveau 2 betyder det, at du satser 20 kreditter mere for en mulig udbetaling på 180. På samme måde betyder det, at hvis du hopper til niveau 3 for 40 ekstra kreditter, får du en potentiel udbetaling på 360.\nDe bedste online casinoer tilbyder ikke-lineære maskiner, hvor udbetalingerne stiger eksponentielt. For eksempel kan en enkelt 30-linjes-spillemaskine udbetale 25 kreditter for et sæt symboler. Ved at øge indsatsniveauet til 2 per linje, vil udbetalingen stige til 60. Satsning af 3 per linje vil øge kurven yderligere til 200, og i nogle tilfælde vil tilføjelse af en fjerde betyde en udbetaling på 1000 kr. Det er her, hvor mange væddemål er ekstremt rentable. Din indsats stiger, men den potentielle belønning opvejer risikoen.\nNu ved du hvad forskellene mellem de 2 er, og kan derfor vælge de onlinespillemaskiner du foretrækker, og satse på at vinde!


Ludomani eller spilleafhængighed? - Vi tilbyder GRATIS hjælp!\nDet eneste du er garanteret, når det kommer til held er, at det ikke varer for evigt\nHvad er ludomani og spilleafhængighed?\nSpilleafhængighed kaldes også Ludomani. Det primære kendetegn ved ludomani er, at du ikke er i stand til at kontrollere dit forbrug af pengespil. Hvis dit forbrug af pengespil kontrollerer dig, i højere grad end du kontrollerer spillet, kan det være et tegn på, at du er ludoman.\nHos Gadegaard Ludomanibehandling betragter vi ludomani som en afhængighed på linje med alkohol- og stofafhængighed. Forskellen er, at ludomani er en adfærdsmæssig afhængighed, der ikke påvirker dig fysisk på samme måde som alkohol- og stofafhængighed.\nSå hvornår er jeg ludoman?\nMon ikke alle mennesker på et tidspunkt har været fristet til at spille med penge? Det tror vi. Men der er langt fra tanke til handling. Endnu længere er der fra at spille for et mindre beløb, en enkelt gang eller to, til at spille igen og igen.\nSå hvornår spiller du blot for hyggens skyld, og hvornår har dit spillemønster udviklet sig til ludomani? Typisk ser vi, at et af de primære kendetegn ved ludomani er, at du fortsætter dit pengespil til trods for de negative konsekvenser, det fører med sig.\n>> Du kan læse mere om symptomer på ludomani her.\nVi har erfaret, at der er en række tankemønstre, som kan være et tegn på, at du har udviklet ludomani.\nSe de typiske tankemønstre herunder.\nOplever du, at du måske har behov for hjælp til dit spilleforbrug? Det kan også være at du har en pårørende som har brug for en samtale?\nVores dygtige og erfarne ludomanibehandlere sidder klar til din henvendelse – GRATIS, fortroligt, uforpligtende og sikkert!\nLudomani begrænser din personlige frihed og din livskvalitet\n– spillet bliver et altoverskyggende fokus i dine tanker, dine følelser og din adfærd.\n”Så længe jeg har råd til at spille, har jeg ikke et problem”\nDet er ikke udelukkende din økonomi, som afgør, hvorvidt du er ludoman. Økonomiske problemer er ofte et resultat af ludomani, men ludomani har en lang række andre konsekvenser. Har dit spil en negativ indflydelse på dine relationer? Er det sværere for dig at varetage dit job? Oplever du, at dit humør og generelle velvære er faldet, efter du begyndte at spille? Det er ikke kun tallet på din konto, der afslører, om du har et spilleproblem.\n”Ludomaner er mennesker med manglende viljestyrke og manglende ansvarlighed.”\nLudomani påvirker alle typer mennesker i alle sociale lag med mange forskellige bagland. Mennesker der har været ansvarlige på en lang række punkter hele deres liv, og som har en stor viljestyrke kan være ligeså tilbøjelige til at udvikle spilleafhængihed som alle andre.\n”Jeg spiller ikke hver dag, derfor er jeg ikke ludoman.”\nMange spilleafhængige har hverken råd til eller mulighed for at spille hver dag. Nogen har, men det er langt fra alle. Derfor er det ikke blot hyppigheden af dit spil, der afslører, om du er afhængig af spil. Dit spillemønster kan have udviklet sig til en afhængighed, hvis det forårsager problemer i dit liv, og du ikke føler dig i stand til at stoppe med at spille.\n”Det kan godt være, at jeg tabte i går, men jeg kan mærke, at heldet er med mig i dag.”\nDu vågner med en god følelse i maven om, at i dag må heldet være med dig. Men det der føles som en god mavefornemmelse er ofte mere en håbefuld tanke, der driver dig til at spille endnu en gang. At spille er at tage chancer, og chancer er forbundet med risici.\nAlarmklokker ved ludomani\nDu holder omfanget af dit spil hemmeligt\nDu forsøger at stoppe med at spille, men det lykkes ikke\nNår dagligdagen bliver udfordrende, øges din lyst til at spille\nDu bliver mere og mere interesseret i spil\nDu har et evigt håb om, at du vinder næste gang, uanset hvor meget du taber.


Uddannelse under armen - Forebyggelse\nLymfeknuder er vigtige organer i det menneskelige immunsystem. Dette er en slags filter, en barriere for skadelige vira og bakterier, de deltager ikke i dannelsen af celler. I normal tilstand er placeringen af sådanne noder næppe mærkbar. En person ved måske ikke engang, at de eksisterer. Men hvis lymfeknuden under armen pludselig bliver betændt, kan det indikere tilstedeværelsen af en sygdom i nærliggende organer. Med pludselige bevægelser og tryk oplever en person akut smerte. Det betyder, at det er tid til at se en læge..\nHvad betyder en bump under armen?\nEn klump eller kugle under armhulen er en hård klump, der normalt altid føles ubehagelig og smertefuld. En stigning i lymfeknuder under armhulerne skyldes iført stramt, ubehageligt undertøj, manglende overholdelse af hygiejnebestemmelser og en barberkniv. Derudover gør klumpen under armen ondt som følge af svækkelse af immunsystemet efter en alvorlig infektiøs sygdom. Axillære lymfeknuder kan stadig forstørres på grund af betændelse i brystkirtlerne eller på grund af kraftig sveden.\nSmerten under armhulen kan være alvorlig. Imidlertid udvikler betændelse i lymfeknuderne ofte langsomt. Først udvikler en person en lille forsegling på størrelse med en ært, og smerter vises ved palpering. Huden bliver rød og varm. Hvis der ikke træffes foranstaltninger rettidigt, kan patientens lymfeknuder svulme meget op, temperaturen vil stige kraftigt. Som regel har kvinder og mænd de samme symptomer, hvis betændelsen er forårsaget af lymfadenitis:\nen byld kan springe ud;\narmhulen gør ondt, når den trykkes\nkan skyde i området af det hævede område til venstre eller højre.\nBetændelse i lymfeknuderne under armen ledsager ikke altid smerter. Udseendet af dette symptom afhænger af den interne årsag, der fremkaldte forstyrrelsen: Hvis lymfeknuderne under armen bliver betændt hos en patient med tuberkulose, syfilis, vil der ikke være nogen stærke brændende fornemmelser. Ubehag kan ikke mærkes af en person, hvis lymfeknuder er forstørret som følge af kræft (kræft, sarkom).\nI en sund tilstand forstyrres ikke lymfeknuderne under armhulen. Hvis de begynder at blive betændte, bliver store, smerter mærkes, der er hævelse, betyder det, at processen med infektion i kroppen er begyndt. Du kan ikke ignorere disse tegn og selvmedicinere. Du skal se en læge, få råd. En klump i armhulen hos kvinder skyldes ofte visse sygdomme, såsom:\nLymfeknude gør ondt og smerter i armhulen\nEn almindelig årsag til aksillær smerte er forstuvning. Ubehag kan stadig forekomme som et resultat af problemer med brystkirtlerne, der gennemgår brystkirurgi. Den cykliske karakter af smerte opstår på grund af mastalgi, der vises før menstruation. En allergi over for deodorant såvel som udseendet af en bums eller kog bidrager til forekomsten af ubehagelige fornemmelser i armhulerne. En sådan byld kan bryde igennem når som helst. Det kan efterlade et grimt ar efter det..\nDen røde plet under armen vises i form af en afrundet form og ikke straks af en lys skygge, først observeres en murstenfarve. Til sammenligning kan du se et foto af sådanne pletter. De er ikke altid glatte at røre ved - nogle gange kan du se små skalaer. Som regel forsvinder røde pletter, når en person begynder at udføre et sæt hygiejneprocedurer. Årsagerne til dette udseende af pletter under armhulerne:\nhudreaktion på solstråler\niført ubehageligt tøj\nhos et barn - på grund af iført ubehagelige, stramme tøj\nfysisk aktivitet, øget svedtendens, utilgængelighed af badning fører til vækst af mikroorganismer, der forårsager betændelse;\nbetændelse i svedkirtlerne og betændelse i folliklerne manifesteres ved akut smerte: komplikationer i form af feber og dannelse af en byld kan observeres;\nen allergisk reaktion på visse lægemidler.\nFor at slippe af med en hævet klump under armhulen skal du forstå årsagen til dets udseende. Hvis det opstod som et resultat af mislykket hårfjerning, skal du bare anvende behandling med antiseptiske midler. Du kan bruge den gamle folkemetode - at lave et jodnet på armhuleområdet. Hvis forseglingen vises efter brug af en antiperspirant, skal du kassere den og behandle huden med alkohol. Du kan også bruge specielle antibiotiske salver. Echinacea-tinktur på alkohol er effektiv i kampen mod sådanne neoplasmer.\nHvis du ikke forstår, hvorfor lymfeknuderne under armhulen er betændt, er det vigtigt straks at konsultere en specialist - en kirurg. I receptionen vil han omhyggeligt undersøge dig, undersøge noderne og give en henvisning til test. Efter diagnosen ordinerer kirurgen behandling. Hvis det viser sig, at tumoren er godartet, er det ikke nødvendigt at fjerne klumpen. Det kan helbredes med stoffer. Hvis hævelsen er med pus, vil lægen lave et snit, og pusen kommer ud. Hvis tumoren er ondartet, vil en specialist ordinere en operation.