Frivillig socialrådgivning: "Vi skal blive endnu bedre til det, vi allerede er gode til!" - Caritas Danmark\nFrivillig socialrådgivning: “Vi skal blive endnu bedre til det, vi allerede er gode til!”\nCaritas Danmark er netop blevet medlem af brancheforeningen RådgivningsDanmark. Det er et branchefællesskab for gratis, sociale rådgivningstilbud til mennesker i vanskelige livssituationer. Caritas er blevet medlem for at sikre, at Åben Rådgivning kan blive endnu bedre til dét, vi allerede er gode til – at rådgive mennesker, der står i en svær livssituation. Aktivitetsleder for Åben Rådgivning Bent Stelsberg fortæller: ”Åben Rådgivning tilbyder gratis og anonym rådgivning til mennesker, der har det svært. RådgivningsDanmark kan være med til at sikre, at Åben Rådgivning fortsat yder rådgivning af høj kvalitet og dermed forbedrer livsvilkårene for udsatte mennesker i Danmark.”\nÅben Rådgivning har i 2019 fordoblet antallet af besøgende i forhold til . Årsagerne til flere besøgende er der flere grunde til, mener aktivitetslederen: ”Hver eneste bruger med en positiv oplevelse af Åben Rådgivning er en potentiel ambassadør for indsatsen. Samtidig er Åben Rådgivning blevet synliggjort i både katolske medier og i lokalområdet i øvrigt.”\nÅben Rådgivning har åbent hver onsdag kl. 17-19.30 i Caritas Center\nStenosgade på Stenosgade 4A, København V. Der er både åbent for fremmøde og for telefoniske henvendelser på telefon 22 99 38 18. Rådgivere og værter sidder klar til at hjælpe, rådgive og vejlede omkring trivsel i familier, økonomiske rettigheder og kontakt med myndigheder. Det vigtigste er, at vi tager udgangspunkt i dit behov og din situation. Læs mere på www.caritas.dk/aaben-raadgivning\nLæs mere om RådgivningsDanmark på www.raadgivningsdanmark.dk\nFor mere information: kontakt projektkoordinator i Caritas Ulrik Gade Husted på ugh@caritas.dk eller 52 52 95 81.


Klichéerne blev leveret på ICT-messen | Cloud Computing Weblog\nKlichéerne blev leveret på ICT-messen\nDet er efterhånden noget tid siden der har været nyt på bloggen. Derfor er det ekstra interessant at antallet af besøgende er uændret. Det er vi naturligvis glade for og det må være udtryk for, at interessen for cloud computing er velbevaret, hvilket for så vidt også gælder for vores eget vedkommende.\nMen der har ikke været så meget nyt under solen siden vi afsluttede vores speciale om emnet i slutning af 2008. Efter vores bedste overbevisning er Amazon web services stadig førende i sit felt mens andre mindre virksomheder piggybacker på konceptet og tilbyder value added services inden for skalering og administration af en stack (fx. Rightscale og Heroku). Microsoft synes med Azure nu også at gå all-in med en cloud computing-satsning – en udvikling der bliver spændende at følge med i.\nI går var jeg på ICT-messen i Bella Centeret i København hvor paneldebatten om cloud computing mest af alt bød på klicheer som også eksisterede for et år siden, hvor vi begyndte vores arbejde inden for emnet.\nI debatpanelet sad:\nMax Olsen, Associate director i Gartner\nTrond Heier, Adm. direktør i Redpill Lindpro (Norge)\nBrian Vinter, Professor ved Københavns Universitet\nDe repræsenterede tilsammen professoren som sagde at “vi har jo haft grids i mange år, så hvad skal vi med en ny betegnelse?” – Gartner-konsulenten som omtalte hype (Gartners teknologiske glaskugle) og spåede om fremtiden, og endelig direktøren for et firma der leverer SaaS-løsninger og drifter virtuel infrastruktur baseret på open-source software. Tilsyneladende et spændende setup, men udfaldet var meget klichéefyldt – især hvis man i løbet af det seneste år har fulgt bare lidt med i mediernes omtale af cloud computing. På opfordring fra de tilhørende, blev snakken hurtigt ledt hen på emner som sikkerhed, privacy og availability, begreber som stadig synes at være genstand for de største bekymringer for cloud computing. Måske er frygten berettiget – måske blæses problematikken blot op af virksomheder som nyder godt af at bevare status quo?\nHer på bloggen har vi tidligere omtalt “money in the mattress-teorien” som bygger på at før vi lærte at stole på bankerne, syede vi formuen ind i madressen fordi det blev anset for mere sikkert. I dag er det lige omvendt. Denne klichefyldte analogi blev således også fremhævet af Trond Heier (Redpill Lindpro). Analogien er måske stadig god men ikke engang comon’s artikler værdig længere. Der må simpelthen kunne fremhæves bedre argumenter hvis man som virksomhed vil gøre sig gældende i branchen.\nI vores speciale, som også er at finde på bloggen, har vi givet mulige svar på mange at de problematikker som stadig optager folk. For at skubbe danske virksomheder og andre interessenter fremad i snakken om cloud computing, har vi i specialet fokuseret på IT-strategiske, økonomiske og driftsmæssige aspekter som efter vores mening bør optage virksomheder mest af alt i den kommende tid.\nLad os derfor komme videre i snakken om cloud computing med følgende i baghovedet:\n1. Det må alt andet lige være i cloud- og SaaS-udbydernes interesse at levere sikre løsninger til deres kunder. Selv det mindste medieomtalte sikkerhedsbrud hos en cloud-udbyder vil betyde den sikre død for denne. Selvom markedet endnu ikke er modent for alle leverandørers vedkommende, så forvent kun at det går i den rigtige retning. Imens bør du så…\n2. begynde erfaringsopbygningen inden for cloud computing og SaaS i din virksomhed. Selvom virksomhedens mål for nuværende ikke er at anvende cloud computing, vil erfaringsopbygningen være nødvendig for at kunne følge med konkurrenterne allerede inden for et par år. Samtidig vil det med eksisterende erfaring være nemmere at opstarte projekter der indeholder aspekter af cloud computing-tiltag.\nDet var alt for nu. Kommentarer er velkomne.\n~ af anderskann på februar 27, 2009.\nTags: Cloud Computing, INTERNET EXPO, SaaS


Europa Italien Toscana Province of Grosseto Monte Argentario Porto Santo Stefano Restauranter i Porto Santo Stefano Lo Sconciglio\nNr. 21 af 53 Restauranter i Porto Santo Stefano $$ - $$$\nItaliensk, Fisk og skaldyr, Fra middelhavsområdet Piazzale Dei Rioni 22, 58019 Porto Santo Stefano, Monte Argentario, Italien+39 0564 810869Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 324 anmeldelserFremragende48 %Rigtig god27 %Gennemsnitlig12 %Dårlig8 %Frygtelig5 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Italiensk, Fisk og skaldyr, Fra middelhavsområdet PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Piazzale Dei Rioni 22, 58019 Porto Santo Stefano, Monte Argentario, ItalienAlle oplysninger Forbedr denne registreringSpecialiserer denne restaurant sig i supper? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende2Rigtig god2Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (5)Italiensk (300)Engelsk (12)Flere sprog Sprog Dansk (5)Italiensk (300)Engelsk (12)Tysk (6)Fransk (3)Russisk (2)Hollandsk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaolo RAtlanta, Georgien94Anmeldt 18 september 2016 fra mobile enheder Enkel ærlig madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdselvanWarrington, Storbritannien304202Anmeldt 26 august 2013 Fremragende lokalmad tæt ved havetMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAmanda SMünchen, Tyskland12Anmeldt 3 august 2013 Godt valgHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLinda SFirenze, Italien9041Anmeldt 1 maj 2013 Frisk fisk dejlig atmosfæreMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjolev11Rom, Italien5726Anmeldt 21 august 2012 Gennemsnitlig mad, dårlig serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenLo Sfizio1.357 anmeldelser 0,24 km væk trattoria Dai Frati293 anmeldelser 0,22 km væk Trattoria Il Moletto750 anmeldelser 0,26 km væk Osteria La Pace278 anmeldelser 0,17 km væk Seværdigheder i nærhedenCala Galera Diving Center20 anmeldelser 0,8 km væk Centro Immersioni Costa D'argento28 anmeldelser 0,46 km væk Gelateria Bar Chiodo51 anmeldelser 0,07 km væk Fortezza Spagnola20 anmeldelser 0,28 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Lo Sconciglio.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nPiazzale Dei Rioni 22, 58019 Porto Santo Stefano, Monte Argentario, Italien Placering:


Tør du vise, hvem du er? Blogindlæg af Anita Cordes\nEr du blandt de efterhånden mange tusinde selvstændige i Danmark, der ejer en virksomhed, hvor du kun er dig selv?\nSå har du med næsten 100% garanti også en hjemmeside. Det er ret svært at drive virksomhed i dag uden en hjemmeside, for hvordan skal dine mulige kunder ellers finde ud af, hvordan du kan hjælpe dem?\nMen hvordan omtaler du dig selv på din hjemmeside?\nSkriver du jeg, fordi der kun er dig? Eller gør du, som jeg ofte er stødt på, og skriver vi?\nJeg bliver jævnligt spurgt om min holdning til, hvad der er bedst at bruge: vi eller jeg? Jeg er ikke et sekund i tvivl. Hvis der kun er dig i din virksomhed, så skal du naturligvis skrive jeg.\nMen hvorfor bruger så mange ordet vi?\nDer kan være flere årsager til, at mange ofte vælger at omtale deres virksomhed med vi, selvom der ikke er nogen ansatte i virksomheden. Her er nogle af grundene:\n“Jeg har svært ved at stikke næsen frem og fortælle min omverden, at der kun er mig i virksomheden. Hvad nu, hvis folk tænker, jeg bare er en lille virksomhed.”\n“Min målgruppe er større virksomheder, og jeg er bange for at blive opfattet som useriøs, fordi der kun er mig til at løse opgaverne.”\n“Jeg synes, det er svært at markedsføre mig selv som mit eget brand. Hvad nu, hvis folk ikke synes, mit profilbillede er pænt osv.”\nÆrlighed varer som bekendt længst. Derfor skal du turde markedsføre dig personligt. På den måde ved din målgruppe lige fra starten af, hvem du er, og hvad du står for.\nI stedet for at prøve at gemme dig bag ordet vi. Det kan virke arrogant, fordi du – bevidst eller ubevidst – kommer til at puste dig op til noget større, end du i virkeligheden er.\nDesuden risikerer du, at dine potentielle kunder starter med at få en helt forkert opfattelse af dig og din virksomhed. Fordi du ikke viser det sande billede.\n3 gode grunde til, at du skal vise, hvem du er\nDu er eksperten på dit område, og det gør dig til noget helt unikt. Derfor skal du aldrig tøve med at stå ved, hvem du er.\nDu skal vise din omverden, at du har formået at bygge en virksomhed op. At være selvstændig er sindssygt hårdt arbejde, så du kan godt klappe dig selv på skulderen.\nDu skal være stolt af, hvad du og ingen anden har skabt. Og nyd så at du i sidste ende kan tage hele æren for alt dit hårde arbejde.\nEr det så aldrig ok at skrive vi?\nJo, det er det, hvis du f.eks. har en side, hvor du skriver om nogle samarbejdspartnere, du bruger for at løse forskellige opgaver. På denne side giver det god mening at bruget ordet vi. F.eks. kan du skrive noget i stil med:\n”Når jeg skal løse en opgave, som kræver flere kompetencer end mine egne, bruger jeg forskellige samarbejdspartnere. Sammen udgør vi et godt team, der sørger for, at du får den bedst mulige løsning.”\nPrøv lige at tjekke din hjemmeside og se, om du også er kommet til at omtale dig selv i vi-form? Hvis ja, så overvej om det er nu, du skal ændre på din tekst, så du markedsfører dig endnu mere personligt over for dine potentielle kunder.\nVis hvem du er – du vil ikke fortryde det.\nLæs også disse blogindlæg, hvor du får mange flere tips og gode råd til din hjemmeside:


Vendsark.dk - Side 2 af 3 -\nmaj 19, 2020 maj 19, 2020 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nSikkerhed kan være mange ting. Måden vi har omfavnet sikkerhed, både som private forbrugere og som virksomheder, har ændret sig gevaldigt gennem de senere år. Når vi kigger på sikkerhed i dag, tænker man sikkert meget på online sikkerhed. Sikre betalingsløsninger på webshops, sikre politikker og procedurer om datahåndtering og meget mere. Men sikkerhed har jo naturligvis ikke altid været præget af den digitale on online verden.\nFra fysisk sikkerhed til virtuel sikkerhed\nMan kan i allerhøjeste grad godt argumentere for, at der i langt større dele af vores hverdag i dag, bliver taget større virtuelle sikkerhedsforanstaltninger end virtuelle. Kriminaliteten har i takt med digitaliseringen og den teknologiske udvikling, bevæget sig meget væk fra fysiske tiltag som store hegn, vagter og lignende, til at være meget mindre håndgribeligt som kryptering af betalinger på hjemmesider, sikker opbevaring af data med mere.\nMen det betyder ikke, at behovet for fysisk sikkerhed ikke længere er der. Det foregår bare på en anden måde. I dag bliver den fysiske sikkerhed faciliteret gennem de online kanaler. Virksomheder køber deres sikkerhedshegn online, booker deres alarmsystemer online og sågar booker deres fysiske vagter online. Alt dette er på meget få år gået fra at være meget menneskebaseret og med masser af kundekontakt, til at være end nu et ’produkt’, der lægges i kurven.\nFremtiden for sikkerhed\nDer skal ingen tvivl herske om, at sikkerheden for fremtiden fortsat vil være mere virtuel og teknisk. Cyberkriminalitet er et stadig nyt fænomen, hvor både forbryderne og hackerne hele tiden prøver nye tiltag, og det samme gør dem, der vil beskytte sig selv mod disse. Verden vi lever i i dag, er væsentligt anderledes end for blot få generationer siden. I dag har langt de fleste virksomheder mere fokus på IT-sikkerhed, end på den fysiske sikkerhed. Ikke fordi, at den fysiske sikkerhed ikke er vigtig, men for at se realiteterne i øjnene, så er risikoen for et virtuelt sikkerhedsbrud bare væsentligt større for mange virksomheder og private mennesker, end for et fysisk sikkerhedsbrud.\nmaj 14, 2020 maj 14, 2020 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nTeknologien har haft et stort indspil i den måde vi behandler sygdomme, skader og psykologiske lidelser. Det er blevet muligt at måle og analysere på mere samtidig med at den historiske data selvfølgelig vokser med tiden. I og med den historiske data vokser, vokser succesraten for succesfulde behandlingsformer ligeledes.\nPolio medførte nye behandlingsmetoder\nI 40’- og 50’erne indtog Polio (børnelammelse) for alvor rædsel verden over. Mange blev ramt af lammelser, der påvirkede åndedrættet, med den fatale konsekvens at mange også døde af Polio. Dertil kom massage som hurtig fik en nøgleposition, da dette hjalp på mange der børn der led under symptomerne fra polio. Denne behandlingsmetode hed ”lunge-massage” og var helt ny på daværende tidspunkt. Ydermere blev der benyttet behandlingsformer som massage, sygegymnastik, bandagering, lejringer, aktiv øvelsesterapi og elektriske behandlinger.\nErgonomien får sin betydning\nÅrerne er efter 2 verdenskrig. Den industrielle udvikling tager fart og fokus på arbejdsmiljøet begynder at vokse. Det bliver mere og mere almindeligt at have en massør eller ergonomisk konsulent tilknyttet arbejdspladserne. Fænomenet tog fart og folk kunne hurtig se belønningen for den bedre ergonomi på arbejdspladsen, både medarbejdere og ledelse.\nDer skulle dog gå 20/30 år mere før ergonomi for alvor fik sin retmæssige plads på de sundhedsfaglige uddannelser. Året var 1975 og pensum blev større – nu skulle alle sundhedsfagligt personale uddanne sig med et fokus på at forebyggelse og ergonomi.\nAkupunktur virker for nogen som den mest kontroversielle behandlingsform. Men for mange andre er den lige så naturlig som müsli oven på din yoghurt. Akupunktur har kinesiske rødder i naturfilosofien – sidenhen har videnskaben dog bevist at det er behandlingsform, der virker.\nAkupunkturen virker bedst ved en serie på 6-12 behandlinger og kan lindre muskel- og ledsmerter. Som regel bruges akupunktur til at behandle veldefineret smertetilstande i muskler og led, men også til behandlingsform mod migræne og spændingshovedpine. Akupunktur behandling har længe været en af de mest populære behandlingsform verden over.\nmarts 30, 2020 marts 30, 2020 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nmarts 19, 2020 marts 19, 2020 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nMarketing, eller markedsføring, er et begreb der har eksisteret i tusinder af år. Men før vi dykker ned i historien, er det vigtigt at forstår hvad det er. Marketing er defineret som værende en bred vifte af tiltag, der alle handler om at ’få et produkt på markedet’ altså ’markeds-føre’. Det handler om at få et givent produkt ud til de rette forbrugere, det handler om at skabe kendskab til et givent produkt, det handler om at ændre købsvaner, det handler om at reklamere for et produkt.\nFørste dokumenteret brug af marketing\nDet er dokumenteret at tilbage i år 79 e.kr., i byen Pompeji, at der er fundet udgravet skilte, der ønskede at gøre folk opmærksom på, at der lå et bordel ikke langt fra hvor de befandt sig. Marketing. Det er ikke til at vide, men mon ikke at denne strategi har været opfundet før. I de næste 1400 år forblev udviklingen den samme, da ressourcerne til at markedsføre sig på var simple og primitive.\nMarketing i udvikling\nMen i 1447 udvikles trykkekunsten, og der tager marketing for alvor fat. Trykkekunsten medførte at ressourcerne for at sprede et budskab, som marketing især handler om, blev store. Herefter ses det, at flere begyndte at trykke annoncer i papirer og dele dem ud til forbigående mennesker. Det næste store skridt, skete i 1631, da en franskmand oprettede et reklame- og marketingbureau. Hans mål var at formidle varer og services for andre virksomheder, og dette blev hurtigt populært. Han oprettede derefter den franske avis ”La Gazette”, så han kunne komme ud med endnu flere budskaber. Op genem 1800-tallet begyndte bevidstheden om markedsføringen at starte hos den gængse borger. Særligt var England, Frankrig og USA helt fremme i skoene, hvad angik marketing. Herefter fulgte TV’et og andre medier, og især TV’et havde stor effekt på marketing. Allerede efter 2 verdenskrig, blev der spillet reklamer i TV i USA, resten af verden fulgte trop, og Danmark var med på bølgen i 1960’erne.\nMarketing i dag\nI dag er marketing en helt anden størrelse. Du kan ikke undgå at blive ramt af reklamer over andre marketingtiltag. Især i dag ses der et stort forbrug af reklamer på Sociale Medier og på Google med Google Ads. De sociale medier har medført at marketing er gjort mere personligt, så i stedet for at skyde med spredehagl, som der blev gjort i gamle dage – bliver alt nu målrettet til at ramme den specifikke forbruger.\nEn bil, som det hedder i dag, er en forkortelse af ordet automobil, som blev brugt i gamle dage. I dag ser man biler alle steder, og i gennemsnit har hver familie i Danmark 1,3 biler. Nogle har 3, nogle ’nøjes’ med 1. Først var der menneskebåret transport, derefter kom der hestevogne, derefter opfandt en bil, der blev trukket af heste – derfor hestekræfter.\nDen tyske ingeniør, Carl Benz, var et lille skridt foran konkurrenter i kapløbet om at producere verdens første bil. Patentet kom i hus år 1886 med navnet Benz Patent – Motorwagen. Bilen havde 3 hjul modsat 99% af biler i dag. 10 år tidligere blev benzinmotoren opfundet, og revolutionerede måden man førte industri på – det skulle også vise sig at revolutionerede logistik og transport.\nI dag er Mercedes Benz opkaldt efter den tyske ingeniør Carl Benz, som en cadeau til hans arbejde tilbage i 1880’erne.\nUdviklingen tog fart, og der gik ikke længe før der var flere om at producere biler. Konkurrencen gjorde, at flere måtte tænke innovativt, og derfor var udviklingen enorm. Bilerne gik fra 3 til 4 hjul. Fra 1 cylinder til 4/6/8/12 cylindre, og selvfølgelig hastigheden fulgte med. Dengang kunne en bil ikke køre meget hurtigere end en hest kunne trække. Men allerede i 1950’erne begyndte vi at se de første ’klassikere’ som vi kender så godt i dag. Ford Mustang, Corvette, Nissan Skyline, Opel Rekord osv. Igen var udviklingen enorm, og nu handlede det ikke så meget om fart længere, men størrelse på bilerne.\nI dag, kan vi ikke forestille os en hverdag uden biler. Der er skabt erhverv rundt om biler – varetransport, logistik, taxakørsel og selvfølgelig autoværksteder, der lever af at sælge serviceaftale, reparationer og selvfølgelig nye biler.\nDet øgede fokus på klima har gjort at bilerne helst skal kunne gå så langt på literen som muligt – selvfølgelig hvis det er en økonomisk bil, man er på jagt efter. Bilerne er ikke store længere, nu snakker om rummelighed ift. størrelse. Bilen skal altså være så lille som muligt men stadig have en høj rummelighed. Der findes sågar selvkørende biler, buser, lastbiler osv.\nfebruar 21, 2020 februar 21, 2020 Ellen Mortensen\tLeave a comment\ndecember 10, 2019 december 10, 2019 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nOmverdenen og vores miljø stiller højere og højere krav til forandring og mere miljøvenlige løsninger indenfor alle industrier. Klimakrisen er på alle verdenslederes læber i disse dage, og regeringer fortsætter med at intensivere fokus og indsatsen på at booste den grønne omstilling.\nMen verdens førende regeringer og veludviklede regeringer kan ikke løfte hele læsset selv. Der skal mere til. Heldigvis er det private erhvervsliv og private virksomheder verden over begyndt at intensivere fokus på den grønne omstilling og innovere på nye løsninger. Banebrydende innovation ses oftere og oftere komme fra den private sektor, mere end aldrig før i historien.\nHistorisk set er der en række industrier, der har været mere forurenende end andre. Især her har ventilations- og blæserindustrien trukket et stort læs. Men dette er begyndende fortid. I dag er der nemlig store, private virksomheder der påtager sig en stor del af ansvaret for den grønne omstilling inden for industrien. Her er særligt NOVENCO Building & Industry, som siden 1947 har udviklet innovative ventilationsløsninger til større bygninger og hovedkvarterer, parkeringshuse, tunneller, datacentrer og meget mere.\nGrøn udvikling i ventilationsindustrien\nFormålet med et ventilationssystem er at holde større bygninger eller konstruktioner, nedkølede under unormale omstændigheder. Dette har historisk set været en stor udfordring, som ikke altid har været lige overkommelig for alle. Generelt har udbydere af ventilationssystemer været svære at opsøge, og løsningerne har været langt mere uholdbare end i dag.\nDen teknologiske udvikling booster innovation\nMen, ligesom inden for så mange andre brancher og industrier, fører den teknologiske udvikling gode ting med sig. Innovative og bæredygtige virksomheder stryger op som aldrig før, og det begynder at kunne mærkes på global plan.\nTilbage i januar 2019 vandt NOVENCO Building & Industry en ordre fra giganten Facebook, om at levere bæredygtige og miljøvenlige ventilationsløsninger til det sociale medies nye datacentre i USA.\ndecember 9, 2019 december 9, 2019 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nnovember 12, 2019 november 12, 2019 Ellen Mortensen\tLeave a comment\nSommerferien er en tid på året, mange glæder sig til. Solen skinner, vejret viser sig fra sin bedste side og man får masser af tid med familie og venner. Det er også en tid, hvor man skal tage stilling til, hvordan og hvorhen man vil rejse.\nCharterferier er en meget populær rejseform, netop fordi at fly samt hotel er inkluderet, så man derfor ikke behøver at tænke mere over dette. Hvis man ikke er til charterferier, skal man ikke lede længe efter den næste måde at rejse på. Mange tager på kør selv ferie, fordi det at køre til destinationen, er en ferie i sig selv.\nMange vælger at leje et sommerhus, en feriebolig eller et feriehus, hvis man tager på kør selv ferie. Der er mange forskellige firmaer, man kan udleje hos. Sommerferie.nu er en portal, hvor private udlejere, kan leje deres private sommerhuse, ferieboliger, feriehuse mm., ud til folk, der gerne vil leje i sommerferien.\nSommerferie.nu råder ikke kun over private udlejere lokaliseret i Danmark, men har også private udlejere, der lejer deres huse ud i Spanien, Tyrkiet, Tyskland, Italien, Frankrig og mange andre spændende lande. Der er derfor mange muligheder for, at komme sydpå til varmen, men det er stadig muligt at leje sommerhuse i Danmark.\nFordelen ved at leje et sommerhus, en feriebolig eller et feriehus er, at man har det for sig selv og ikke bliver forstyrret. Det giver anledning til fred og ro, hvis det er det, man søger på sin ferie. Har man valgt at tage bilen, giver det rig mulighed for, at køre andre steder hen, så man kan opleve det land, man holder ferie i. Der er masser af spændende seværdigheder, lige meget hvor man tager hen. Der er mange oplevelser, at komme efter.\nHvis man gerne vil leje et sommerhus, en feriebolig eller et feriehus, så besøg Sommerferie.nu og tag et kig på de forskellige muligheder. Der er mange forskellige sommerhuse, ferieboliger og feriehuse at vælge mellem, så det handler bare om at finde det rigtige samt det land, man gerne vil på sommerferie i. Rigtig god ferie!


Historien om Andelsmejeriet Uhrekilde | ugeavisen.dk\nDette billede af Uhrekilde Mejeri er taget i første halvdel af halvfjerdserne, mens mejeriet endnu var i drift. Foto: Poul Henry Lund/Lokalhistorisk Arkiv\nUhrekilde Mejeri blev stiftet i 1890 og nåede at fejre 75 års jubilæum.\n30 dec. 2020 kl. 12:09\nUhre: Efter flere forsøg lykkedes det i 1889 at samle landmændene i Uhre-området om at bygge et mejeri. Året efter, i 1890, blev der afholdt en stiftende generalforsamling, hvor man dannede et interessentskab, der mundede ud i opførelse og drift af et mejeri i Uhre. Samme år blev der valgt en bestyrelse med gårdejer Lars Kr. Nielsen Engholm som formand.\nNu gik det hurtigt. Allerede senere samme år blev det nye mejeri opført, og driften påbegyndtes 30. august.\nDet første år blev der behandlet omkring 400.000 kg mælk, som blev leveret til mejeriet af omkring 70 leverandører. Begyndelsen voldte lidt besvær, idet landmændene i starten var spredt over et stort område fra Skarrild og Arnborg til enkelte i Give, så det var store afstande for mælkevognene.\nDa mejerierne i Brande og Karstoft blev bygget i 1899, valgte flere landmænd på grund af afstanden at flytte til de to nye mejerier. Denne afgang blev dog langt mere end opvejet ved, at landmændene i Uhre-området kom tilbage til Uhrekilde, ikke mindst på grund af tilflytning af mange nye landmænd.\nSom i mange andre mejerier besluttede bestyrelsen, at man skulle indkøbe rapskager, som var et vitamintilskud til kørerne, der blev leveret til landmændene i forhold til den leverede mælk.\nLigesom mange andre mejerier blev mange besætninger i området angrebet af kvægtuberkulose, og for at få den behandlet hurtigt, betalte landmændene fem kroner pr. ko, og det lykkedes at begrænse smitten.\nMejeriet havde i starten problemer med fremstillingen af smør, og det kneb at opnå markedsprisen. Flere mente, at det gamle "Bondesmørs" mindre gode omdømme var grunden.\nSenere blev det rettet, og smørret opnåede samme kvalitet som det øvrige smør på markedet. Den stadig stigende levering af mælk til mejeriet betød, at bestyrelsen i 1904 opførte nye bygninger for at klare den fortsatte stigning i antallet af leverandører.\nAllerede i 1925 indkøbte mejeriet to salgsvogne til smør, mælk og ost, som betød, at folk kunne købe deres mejeriprodukter, når salgsvognene kom igennem Brande. Salgsvognene blev en stor succes med god omsætning.\nSeks bestyrere på 77 år\nDe mange nye landmænd betød, at leveringerne til Uhrekilde Mejeri fortsatte med at stige, og i 1942 kom mejeriet helt op på 170 leverandører. Kort før krigen nåede man op 4,2 millioner kg mælk og en årlig omsætning på omkring 600.000 kroner.\nOsteproduktionen på Uhrekilde Mejeri betød, at man i 1953 opførte et ostelager til 30 tons ost samt indkøbte de nødvendige maskiner.\nUhrekilde Mejeri havde gennem de mange år seks bestyrere, og især to satte deres præg på mejeriet. Frode Lassen, der kom fra Langkjær Mejeri, bestred stillingen fra 1908 til sin død i 1931. På generalforsamlingen i 1931 valgte man Tage Møller som ny mejeribestyrer, en stilling han bestred helt frem til 1973, hvor han tog afsked efter 42 år på posten.\nBilledet her er fra 1973, hvor den daværende formand for Brande Mejeri, Niels Truelsen (t.v.), tager afsked med mejeribestyrer Tage Møller efter 42 års virke. Foto: Lokalhistorisk Arkiv\nDen 24. august 1966 blev der afholdt en ekstraordinær generalforsamling med assistance fra mejerikontoret i Århus. Emnet var en sammenlægning af de tre mejerier i Langkjær, Uhre og Brande, og det betød oprettelse af Brande Egnens Mejeriselskab.\n74 af de fremmødte stemte for en sammenlægning, og kun fire var imod. 13. december samme år afholdt Uhrekilde Mejeri den sidste generalforsamling som selvstændigt mejeri. På behørig vis sluttede man af med en 75-års jubilæumsfest på kroen for andelshaverne, og en epoke sluttede for Uhrekilde Mejeri.\nEn del af bygningerne blev senere (i 1984) overtaget af Uhre Kro.\nDette var den tredje artikel i serien om de lokale mejerier i Uhre, Brande, Blåhøj og Langkær. Avisen har tidligere bragt historien om Blåhøj Andelsmejeri og om Andelsmejeriet Langkjær. Historien om Brande Mejeri vil blive bragt i det nye år.\nUhrekilde Mejeri, som det ser ud i dag. I mange år var bygningerne en del af Uhre Kro på den modsatte side af Uhre Byvej, og i en kort periode i 2014 blev de benyttet til midlertidig indkvartering af ca. 75 syriske flygtninge. Nu ejes de af Give Steel, som benytter dem til indkvartering af nogle af virksomhedens medarbejdere. På facaden skiltes der fortsat med ”Uhrekilde Hotel”. Bemærk også den indmurede urfugl i gavlen. Foto: Mikael Lund


Luksus sommerhus Val-d'Illiez | Stort udvalg | Lej hurtigt og sikkert\nLuksus sommerhus Val-d'Illiez\nLej hurtigt og nemt jeres luksussommerhus i Val-d'Illiez her på siden. Vi har samlet hele udvalget af luksussommerhuse i Val-d'Illiez, så I får det fulde overblik og let kan finde det hus, der passer jer allerbedst.\nEfterspørgslen på luksus sommerhus i Val-d'Illiez bare stiger og stiger. Turisterne har fået øjnene op for de mange kvaliteter, luksus sommerhuse har, og det er da heller ikke svært at forstå, hvad der tiltrækker dem.\nHvis I virkelig vil nyde hinanden i luksuriøse omgivelser, hvor I bare kan læne jer tilbage i de komfortable møbler og slappe af, er et luksus sommerhus Val-d'Illiez lige noget for jer. Her behøver I ikke tænke på rengøring og daglige pligter. I bestemmer helt selv tempoet, og et luksus sommerhus i Val-d'Illiez kan både danne rammen om en ferie fyldt med aktiviteter og ture rundt i lokalområdet eller en ferie, hvor I kommer væk fra den travle hverdag og får ladet batterierne godt op. Der findes også luksus sommerhus med pool Val-d'Illiez, og luxus sommerhusene har i det hele taget mange kvaliteter.\nFå hjælp til at leje luksussommerhus i Val-d'Illiez\nHvis I har brug for hjælp til at finde det helt rigtige luksus sommerhus i Val-d'Illiez, sidder vores kundeservice klar alle ugens dage med råd og vejledning. Lej Ferieboliger i Val-d'Illiez her. I kan også ringe, hvis I har særlige ønsker og ikke lige kan finde det hus, der til fulde lever op til jeres ønsker. Så kan kundeservice i mange tilfælde hjælpe og prøve at finde det luksus sommerhus Val-d'Illiez eller i et af de opgrænsende områder, som passer jer bedst.\nDe store luksus sommerhuse i Val-d'Illiez er den ideelle ramme om ferien for hele den store familie eller vennegruppe. Her er plads nok til, at I kan trække jer tilbage og nyde roen for jer selv, og der er samtidig rig mulighed for at møde på fællesarealerne til mange timers leg og hygge.\nEn ferie i et luksussommerhus i Val-d'Illiez er uden tvivl noget, I vil huske og mindes i lang tid.


Guide: TOP 5 spisesteder i KBH K - Lebenstad\nEr du også typen, der undgår midtbyen, når du skal arrangere en tur på restaurant med vennerne? Man kan hurtigt frygte, at Københavns centrum er forbeholdt turister, der ikke ved at de betaler overpris for letkøbt nordisk gourmet. Men faktisk rummer de gamle brostensgader nogle af byens bedste spisesteder. Herunder får du vores bud på Københavns Ks TOP 5 bedste (uturistede) restauranter.\nPå Mes har Mads Rye Magnusson skabt en restaurant med “Mine bedste retter og vine, skabt og leveret af mine fantastiske kollegaer og mig. Vinene er hovedsageligt fra Tyskland og Jura, og maden tager udgangspunkt i sæsonen, lokale råvarer og hvad vi synes er godt”. Mads har en fortid på nogle af landets bedste restauranter, så når han serverer sine personlige favoritter, kan du kun glæde dig til at sætte dig til bords.\nBrace er et lille hjørne af Norditalien i Københavns idylliske midte. I køkkenet står kokke fra Støvlelandet med en kærlighed for det nynordiske. Det betyder, at du kan forene din interesse for det italienske køkken, med det moderne og simple nordiske. En kombination vi varmt kan anbefale.\nFra Norditalien til Sydamerika – hos PMY får du autentiske deleretter fra et verdenshjørne, der elsker store smage og smæk på farverne. Bag restauranten står tre kokke med fortider hos top-klasse restauranter, og sidste år kunne de tilføje vinder af Bib Gourmand prisen for PMY, til deres CVer.\nRestaurant Meille i Sankt Peders Stræde ejes af den tidligere Michelin-kok Mads Rye Magnusson. Med to andre anmelderroste restauranter i byen og en baggrund i køkkenet på bl.a. Noma, Geranium og Falsled Kro må han siges at kunne sit kram. Køkkenet er moderne, men komplet uaffekteret med smagsstærke retter kogt ind til et nordisk, personligt udtryk og følelsen af sand kærlighed på en tallerken uden så mange dikkedarer.\nKøkkenchefen Martin Hylleborg er uddannet på Michelin-restauranten Ensemble. Selvom Rebel kokkererer på Michelin-niveau og også har vundet Bib Gourmand prisen, sætter de en ære i at kombinere de delikate og elegante serveringer med en afslappet og usnobbet bistrostemning. I sidder hyggelig tæt, og du bliver ikke påduttet lange forklaringer om druedistrikter, med mindre du er interesseret – du er nemlig kommet for at hygge dig og spise god mad.\nMed andre ord: glem ikke vores hovedstads charmerende gamle gader og stræder, næste gang du skal ud og spise!


Jensby: Stein Bagger havde hemmeligt kontor - Computerworld\nOpdateret: Stein Bagger havde et hemmeligt kontor, som Asger Jensby fik adgang til søndag. Her lå der tegninger over, hvordan bedrageriet foregik.\n1. december 2008 kl. 11.32\nDet er mindre end et døgn siden, at Asger Jensby opdagede, hvor meget svindel der foregik i IT Factory. Et hemmeligt kontor afslørede Stein Baggers omfattende svindel. Asger Jensby er formand i selskabet, og han meldte selv virksomheden til politiet, da han så papirerne på kontoret.\n"I løbet af sent lørdag aften finder vi indikationer på, at Stein Bagger i nærheden af IT Factory har oprettet et hemmeligt kontor. Det hører jeg første gang om lørdag, og først da vi søndag fik adgang til det, fik vi dannet os overblikket," afslørede Asger Jensby på dagens pressemøde, som blev transmitteret på TV2 News.\nDet var rystende dokumenter, som bestyrelsesformanden pludselig fandt frem til. Igennem selskabet JMI Invest ejer Asger Jensby en stor aktiepost i IT Factory.\n"Vi fandt papirerne, og da fik Lars Brammer (direktør i JMI) og jeg et overblik over situationen. Her var tegningen til en omfattende bedragerisag. Det er under 20 timer siden, og chokket har langt fra lagt sig endnu," sagde Asger Jensby.\nDet var en stor mundfuld for Asger Jensby at afsløre det her.\n"Det er ikke en let opgave at komme igennem med det. Stein Bagger er en person, som holder kortene tæt til kroppen. Vi gennemgik det fredag, men fandt ingen uregelmæssigheder. Om lørdagen kunne vi heller ikke finde uregelmæssigheder, og fakturaerne er betalt til tiden. Der er det nødvendige cash flow," fortalte Asger Jensby videre.\nSom et led i bedrageriet indgik IT Factory leasing-aftaler med fremmede selskaber, som Asger Jensby ikke ønskede at sætte navn på. Det overlod han til politiet. Bestyrelsesformanden havde underskrevet aftalerne ved første øjekast, men:\n"Hvordan kunne jeg ikke kende til de her leasing-aftaler? Samtlige leasing-aftaler skal jo underskrives af direktør og formand. Leasing-aftalen er underskrevet af mig, men det er ikke min underskrift. Den er forfalsket," berettede Asger Jensby.\nBestyrelsesformanden omtalte Stein Bagger som en mand med "psykopatiske egenskaber", og som en mand, der igennem bevidst adfærd kunne snyde kollegaerne.\n"Jeg har talt med de øvrige medlemmer i direktionen. Årsagen til det er, at vi har denne fantastiske, karismatiske og intelligente leder, som har været i stand til at skille dem og have dem i en til en relationer," fortalte Asger Jensby på pressemødet.\nHan fortalte, at han stadig var dybt rystet under et døgn efter, at hans guldæg blev afsløret.\nBagger stemplede ud i lufthavn\nI sidste uge var Stein Bagger på rejse til Dubai, som er et af de arabiske emirater.\n"I onsdags tog Stein Bagger på en kombineret forretnings- og privatrejse sammen med konen og venner," fortalte Asger Jensby.\nOg her forsvandt sporene efter Stein Bagger.\n"Han er meldt forsvundet torsdag nat klokken tre. Lokal tid er hans pas stemplet ud af emiraterne klokken 13 torsdag i Abu Dhabi lufthavn. Lørdag melder hustruen Anette ham til politiet som forsvundet, og der går meddelelse derfra til Interpol," sagde Asger Jensby.\nSamme torsdag deltog han tidligere på en telekonference, hvor han meldte, at han ville mødes med sine medrejsende mellem klokken 18 og 19 om aftenen.\nBedrageri for 500 millioner kroner\nAsger Jensby opsummerede kort hvad status i sagen var.\n"Jeg kan konstatere, at der er sket nogle uregelmæssigheder, og der er lavet bedrageri for minimum 500 millioner kroner, og Stein Bagger er borte. Vi ved ikke, hvor han er," sagde han.\nOg Asger Jensbys engagement i den nu konkursramte fik dermed en brat afslutning.\n"Min sidste handling som formand for IT Factory var at indgive konkursbegæring og anmelde Stein Bagger til politiet," fortalte Asger Jensby.\nBestyrelsesformand understregede, at det fremtidige efterforskningsarbejde nu er overladt til politiet.


⇒ Bestil Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm – 1485 kr.\nLund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm\nGuldhjerte fra Lund CopenhagenKorset er i 14 karat guld og måler 10×12 mm.Hjertet sælges uden kæde, men kæde kan tilkøbes. (Læs mere)\nNavn: Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm\nFlere internet handler tildeler heldigvis et hav af forskellige løsninger til levering. En der er meget populær er på nuværende tidspunkt udleveringssteder, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente dine nye varer når det passer dig bedst. Fragtformen er nemlig ualmindeligt nem, samt i mange tilfælde desuden den billigste form for fragt ved køb af Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm.\nDu bør tillige vælge at vælge at få sendt til dit hus eller til hvor du arbejder. Muligheden viser sig som oftest en tak dyrere, men ydermere ekstremt smertefri. Den mest betalelige form for fragt er utvivlsomt selv at hente varerne, hvilket betinges af at du befinder dig i nærheden af online forretningens adresse.\nFragttiden på Hjerter kan være temmelig essentiel såfremt vi skal bruge varerne om et øjeblik, så herved er det uden tvivl væsentligt at man kontrollerer tidshorisonten for levering for den pågældende vare.\nMasser af e-firmaer i Danmark giver løfte om muligheden for dag-til-dag levering på en lang række af deres varenumre, eksempelvis Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm, hvilket dog står og falder med at transaktionen realiseres tidligere end et bestemt tidspunkt, sådan at de kan nå at få varen afsted forinden logistikpersonalet holder fyraften.\nEn hel del internet shops sikrer fragt uden omkostninger, men tit er det påkrævet at man shopper for en bestemt sum. Desuden skal man udse dig den mest betalelige mulighed for levering, hvilket mange gange – uafhængig om du er tæt på Fredericia, Værløse eller Nivå – er at få dem til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nDet er i dag særligt smertefrit for os alle at finde frem til de bedste priser fra diverse internet virksomheder, og følgelig har langt de fleste Lund Copenhagen online virksomheder været nødt til at mindske prisniveauet på mange af deres produkter – til babyer og børn, og ligeså til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange tilbyde portofri levering.\nDet kan dog immervæk blive lukrativt at kigge forbi flere internet firmaer efter tilbud på Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm inden du placerer ordren, sådan at man er på den sikre side med at modtage den billigste pris.\nMan bør alligevel være så påpasselig, at i tilfælde af at en e-forhandler forhandler deres varer for en pris der anses for kolossalt fremragende, så kunne det ofte være et signal om en snydagtig butik. Kortbestillinger er på den anden side en del af en retningslinje, hvilket redder dig overfor svindlende internet forretninger.\nVi går generelt ind for betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du anvende en løsning fra f.eks. ViaBill, såfremt du higer efter at afdrage pengene senere.\nFør folk køber i en Lund Copenhagen e-forretning kunne de når alt kommer til alt se på virksomhedens handelsvilkår, men det er uden tvivl ikke særlig spændende.\nEt andet forslag kunne derfor være at se om internet forretningen er verificeret af e-mærket, hvilket typisk er et sympol på at online forhandleren lever op til dansk lovgivning, udover at e-shoppen en gang i mellem vurderes af sagkyndige som har nøje kendskab til reglerne. Derudover giver det dig genvej til en håndsrækning, ifald du udsættes for vanskeligheder ved dit køb.\nLigeledes foreslår vi at man er opmærksom på de mest aktuelle regler der har indflydelse på handlen, f.eks. den returret internet webshoppen tilbyder. På grund af dette er det på samme måde relevant, at man til enhver tid beholder ens ordremail, således man en anden gang kan bekræfte sin bestilling af Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm, uden hensyn til om man søger en vare til en dame eller herre.\nTrustpilot fremskaffer helt gunstige genveje til at vurdere ret mange tidligere forbrugeres iagttagelser og derved slår vi et slag for, at du kigger på webshoppens omtaler af Lund Copenhagen Hjerte 14 karat guld – 10×12 mm før du færdiggør din shopping.\nFacebook resulterer i derudover en lang række nyttige muligheder for at få kendskab til internet firmaets popularitet. I øvrigt er der mange e-firmaer som tilbyder folk at notere en kritik af deres købsoplevelse, som på samme måde bør udnyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har aftaler med masser af internet varehuse eftersom vi formidler firmaernes produkter, og får honorar for så vidt vores besøgende gennemfører et køb.\nAnvisninger angående varer og internet webshops opdateres løbende, men der tages forbehold for korrektioner der måtte være iværksat efter at vi sidste gang opdaterede sidens data.


FAQ - Information og gode råd om dyner, puder, dun og fjer - DYKON A/S FAQ - Information og gode råd om dyner, puder, dun og fjer - DYKON A/S\nHer har vi samlet en masse nyttig information og gode råd omkring dun, fjer, dyner og puder.\nInformation om dun og fjer\nDe fineste, største og stærkeste dun kommer fra gæs og ænder, der lever i bestemte regioner på jorden, hvor dag- og nattemperaturen varierer meget. Fuglene har udviklet evnen til at holde var-men, når det er ekstremt koldt, og samtidig have det godt, når det er meget varmt; alt sammen med samme fjerdragt.\nDe bedste dun får man fra fuldvoksne fugle. Når disse fugle samtidig behandles godt, og får den bedst tænkelige ernæring, så sikrer man de bedste kvaliteter af dun og fjer.\nFugle der kommer fra varme egne, behandles ikke så godt og endvidere slagtes de i en meget ung alder. Dermed opnås der ikke nogen god dun- og fjerstyrke. Den smule styrke, der måtte være i varen, forsvinder meget hurtigt i brug. Disse dårlige kvaliteter dun anvendes for det meste i de billige produkter.\nDet er de meget store kvalitetsforskelle på fjer og dun, der giver den meget store prisforskel på de færdige dyner og hovedpuder.\nBæreevnen er et udtryk for dunenes isoleringsevne og kvalitet. En høj bæreevne betyder at dunene er lette, luftige og isolerer godt fordi de indeholder meget luft – det er netop dunenes stillestående luft, som holder på kropsvarmen. Jo dårligere kvalitet dun, og jo flere fjer, jo lavere bære- og isoleringsevne – og dermed et ringere produkt.\nFør 2019 blev bæreevnen målt på en skala op til 13, hvor 13 er var den bedste og mest isolerende. Denne målemetode er nu opdateret, så den passer til den angivelse af bæreevne, man kender fra soveposer og dunjakker. Ændringen betyder, at der fremover vil stå en ny bærevne på produkterne.\nNu bliver bæreevnen målt på en ny skala, der går op til 900. Selvom bæreevnen nu hedder noget andet, er det præcis de samme produkter, der er tale om.\nEt eksempel på dette er en 90% europæisk moskusdun, som tidligere havde en bæreevne på 11. Den har fremover en bæreevne på 725. Men fyldet (dunene) er fuldstændig det samme.\nDe fineste dyner med det mest eksklusive vår, kombineres normalt med en dunprocent helt op til 100%. Alle andre komponenter, specielt småfjer, er således igennem en meget tidskrævende proces, sorteret fra. Dunprocenter på 80-90% er mere almindelige, og giver også et rigtig godt og luftigt produkt.\nTil puder skal der derimod være en vis mængde fjer. Fjer har en væsentligt større affjedring end dun, idet de har en fast kile, der på udvalgte kvaliteter, helt naturligt buer kraftigt. Igennem fjerenes spændstighed opnås støtten til hovedet. Det er ofte en smagssag om man ønsker en fast pude med lav dunprocent (typisk 15% dun) eller en mere luftig og blød pude med typisk 50% dun.\nPå illustrationen er hvert rør fyldt med 30 g.\nTil venstre ses 100% fjer og til højre 100% dun.\nHvad betyder mærkerne på varen?\nDer stilles store krav til DYKON som leverandør og det er derfor en forudsætning at fyld og vår skal kunne certificeres ud fra de højeste og strengeste regler og aftaler der er gældende på dun- og fjerområdet.\nDYKON lægger også stor vægt på, at vandet fra produktionen bliver miljørigtigt renset, så der ikke sker miljøbelastninger.\nSTANDARD 100 by OEKO-TEX®, Klasse I\nSTANDARD 100 by OEKO-TEX® er en international og frivillig produkt-kontrol.\nStandarden skal bl.a. sikrer at dundyner og -puder er af højeste sundhedsmæssige kvalitet, og dermed ikke er skadelig for brugeren. Alle vores dyner og puder er i den højeste klasse I.\nLæs mere om STANDARD 100 by OEKO-TEX® her\nNOMITE klassifikation dokumenterer, at dundyner ikke kan indeholde husstøvmider. Våret er så tætvævet, at hverken husstøvmidens ernæring, hudafskalninger fra mennesker, eller miden selv, kan trænge igennem.\nDer er flere gode grunde til at vælge en NOMITE-mærket dundyne. Se mere her.\nDownafresh® greenline mærket er din garanti for et højt kvalitetsprodukt, som er produceret efter de strengeste krav gældende i Europa. Det vil bl.a. sige at de rå fjer renses i vand og tørret ved mere end 100 grader C.\nDownafresh® greenline mærket kan kun anvendes af medlemmer af EDFA (European Down and Feather Association), som producerer eller handler med naturfyld til dyner og puder med fjer og dun fra Europa.\nLæs mere om Downafresh® greenline her\nHvordan er en dyne konstrueret?\nFor at undgå kuldebroer i en dyne, anvendes i alle helårs- og vinterdyner kanalvægge, der er en adskillelse imellem de to lag stof, der omgiver dunene.\nPå denne måde sikres, at der overalt i dynen er dun, der lægger sig helt op ad væggene, fremfor en gennemsyning, der netop presser dunene væk fra syningen.\nForskellige kassetteantal anvendes afhængigt af fyldmængden. Ved lav fyldmængde anvendes flere kassetter, for bedre at holde på dunene.\nVed sommerdyner anvendes ganske små kvadrater, og gennemstukne syninger dvs. ingen kanalvægge for at holde på den lave dunmængde.\nSådan vælger du din dundyne\nDet er meget vigtigt, at du overvejer, hvilke behov du har, inden du vælger din dyne. Skal dynen bruges om sommeren eller om vinteren? Sover du med åbent vindue? Alt for ofte køber man en dyne, der er for varm. Og sover man for varmt, er der risiko for, at man får ødelagt den dybe søvn. Husk, at du jo heller ikke går med skitøj om sommeren.\nDernæst er det vigtigt, at dynen er mindst 30 cm. længere end dig, og at den skal være mindst 30 cm. bredere end dit brystmål. Vælger du en dobbeltdyne, skal den være mindst lige så bred som sengen. En dobbeltdyne er kun en god idé, hvis du har samme behov som din partner. Det dur ikke, hvis du fryser, og din partner sveder.\nNår du skal vælge kvaliteten af din dyne, skal du kigge på bæreevnen. Bæreevne er et udtryk for dunenes isoleringsevne og kvalitet. En høj bæreevne betyder, at fyldet er let, luftigt og isolerer godt. Edderdun har den højeste bæreevne. Og en andedunsdyne med bæreevne 10 er en bedre kvalitet end en gåsedunsdyne bæreevne 8. Du kan sagtens købe en sommerdyne med en høj bæreevne, blot du vælger en dyne med en lav fyldvægt. Der er altså ingen grund til at vælge en lavere kvalitet, blot fordi du har det varmt.\nTil sidst kan du få hjælp fra de forskellige mærkninger, som dynen har. Kig efter, om dynen er produceret i Danmark. Om den lever op til Øko-Tex, Klasse 1 standarden, hvilket betyder, at selv babyers sarte hud kan være i berøring med produktet. Om dynen er mærket med NOMITE, hvilket sikrer, at husstøvmider ikke kan kommer ind i produktet, og om fyldet er mærket med Downafresh, hvilket betyder at fyldet er vasket og tørret efter meget strenge regler, som fjerner alle mikroorganismer. Dermed er dyner med dun og fjer ofte mere velegnede til allergikere.\nHusstøvmider har optimale livsbetingelser, når luftfugtigheden er høj og temperaturen ligger mellem 17 og 32 grader, som den gør netop i soveværelset.\nMange tror fejlagtigt, at de er allergiske overfor dun. Kun 2-3% er allergiske overfor dun og fjer, synderen er oftest, at de erallergiske overfor husstøvmider. Symptomer på allergi over for husstøvmider kan være tilstoppet næse, nys, øjenkløe, røde og hævede øjne samt forværring af børneeksem og astma. Symptomerne ligner til forveksling høfeber. .\nVore produkter overholder den europæiske NOMITE klassifikation, der dokumenterer, at vore dunprodukter ikke indeholder husstøvmider. Våret er så tætvævet, at husstøvmiden ikke kan trænge igennem.\nAlle vores dunprodukter er allergenneutrale, da de kan vaskes ved 60o C – ved 55o C dør husstøvmiden.\nVi tilbringer 1/3 af vores liv i sengen, uden at vi tænker på dynen og pudens vedligeholdelse. Hver nat afgiver man mere end ½ liter væske, noget via udåndingsluften, men det meste i form af sved.\nEn del af sveden optages i dynen og hoved-\npuden, hvilket bevirker at dunene og fjerene efterhånden klumper sig sammen. Dynen føles tungere og isoleringsevnen forringes.\nIntet produkt tåler vand bedre end dun og fjer fra gæs og ænder – disse dyr er jo næsten mere i vand end på land!\nDesuden er dyne- og pudevåret lavet af 100% bomuld og tåler ligeledes vask.\nDundynen vaskes i en 7 kg vaskemaskine ved 60 grader C. Skal centrifugeres godt og tørretumbles sammen med en sko eller et par tennisbolde ved 80-90 grader C i ofte op til 3-4 timer. Tag dynen ud af maskinen og ryst den under tørreprocessen.\nPuder kan vaskes i en almindelig 5 kg vaskemaskine.\nBrug ca. 1/3 af den normale mængde vaskemiddel – det skal dog være enzymfrit.\nFor at du skal få glæde af din dyne og pude i mange år, er det vigtigt at du løbende vedligeholder din dyne.\nNår du står op om morgenen, så undlad umiddelbart efter opvågning at lægge sengetæppe på, så dynerne kan komme af med den fugt, den har optaget i løbet af natten.\nDet er en gang imellem en god ide at putte den i en tørretumbler så forsvinder fugten, og dynen eller puden er igen dejlig og luftig.\nRyst din dyne når du reder sengen, derved holder du dynen fyldig, let og luftig. Husk at ryste fra forskellige sider, så fyldet holdes jævnt fordelt.\nDu bør lufte både dyne og pude så ofte som muligt, dog altid i betrækket – aldrig i direkte sollys da det kan skade det naturlige lanolinlag der beskytter dunene og fjerene.\nDet er vigtigt at undgå at støvsuge eller banke dynen. Brug i stedet for en blød børste.\nLøbende vedligeholdelse er vigtigt for din dyne og pudes levetid….


Kom til fødselsdag i INDGANGEN\nDa Ældre- og Handicapforvaltningen sidste år slog dørene til INDGANGEN op, var visionen klar: Dette skulle være et sted, hvor dialog og personligt nærvær skulle danne rammen om borgernes møde med Odense Kommune. Og den vision har vist sig at være den rigtige:\n”Vi har formået at skabe et sted, hvor ingen borgere går forgæves, og hvor udgangspunktet er en uformel dialog om, hvad der rører sig for borgerne lige nu. Vi hjælper rigtig mange på stedet, og hvis vi ikke har alle svarene, kan vi altid hjælpe borgerne videre til enten et frivilligt tilbud eller et andet sted i kommunen, og det er der også mange, der er rigtig glade for”, fortæller Karen Nymann Larsen, rehabiliteringschef i INDGANGEN.\nIdéen med INDGANGEN er, at man som borger kan komme direkte ind fra gaden og få en snak med enten en medarbejder fra Odense Kommune eller en frivillig om, hvad man har på hjerte. Ofte modtager de borgere, der kommer, ikke hjælp fra Odense Kommune endnu, og det er lige præcis sådan, det skal være.\n”Vi ønsker faktisk at gå i dialog med f.eks. de ældre meget tidligere, end vi har været vant til. For hvis vi kommer tidligere ind i borgernes liv, kan vi forhåbentlig få lov til at støtte og vejlede allerede, når de små ting i dagligdagen begynder at skride og dermed være med til at hindre, at problemerne vokser sig uoverkommelige for borgerne,” forklarer Karen Nymann.\nINDGANGEN i tal\nINDGANGEN har i løbet af sit første år betjent ca. 2000 borgere. INDGANGEN indgår i samarbejde med flere frivillige foreninger. Seneste aftale er med Ældre Sagen, der hver onsdag står klar på Dalumvej til at snakke med de ældre borgere, der kommer forbi. Der er 25 medarbejdere ansat i INDGANGEN, der udover det personlige møde med borgerne på Dalumvej, varetager traditionel sagsbehandling inden for bl.a. personlig pleje, bolig og hjælpemidler.


U19: FC Nordsjælland vs Brøndby IF - 8. juni 2021 | Debat hos 3point.dk\nSkrevet af nannasoph, 8. juni 2021\n8. juni 2021 siden\nChristian Sørensen ser sikkert stadig en god udvikling…\nVi virker enormt flade og langsomme. Fair play, vi stiller med et meget ungt hold og FCN med klart flest 02ere, som for en stor dels vedkommende er enormt fysisk stærke.\nUndrer mig, at Mwamba ikke har kunne spille sig på holdet i det her forsvar.\nJoblar 8. juni 2021 siden\nHvad er det der foregår med det U19 hold ? Konklusionen må vel være at der bare mangler kvalitet hele vejen rundt, de spiller jo den ene dårlige kamp efter den anden, der har vitterlig ikke været meget at skrive hjem om, må håbe at der bliver steppet gevaldigt op næste sæson, for det her er sgu ikke Brøndby værdigt.\nWollmeister 8. juni 2021 siden\nPinligt, at en klub som Brøndby, kan have så svagt et u19 hold. Der går vist lang tid inden, at der igen kan rykkes nogen op i SL truppen\nKuffe 8. juni 2021 siden\nDe bliver jo splittet ad\nMan må sgu håbe at nogen af alle millionerne fra EL bliver brugt på at forstærke MC, det her er sgu under det niveau jeg forventer af Master Class - navnet forpligter !\nJeg er overrasket over Oliver Jeppe ikke er kommet med et bedre niveau og giver et mere power fuldt indtryk\n@nanna - tager jeg fejl ?\nDer på ske noget på trænerfronten inden næste sæson. Den er jo helt gal.\nMåske en podcast med CS om U19 nu og den kommende sæson kunne være spændende\nDet positive er, at vores keeper Ziegler har været fremragende.\nJeg talte med Magnus Ravns agent til mesterskabsfesten og han lød ikke specielt positiv på sin klients vegne..\nBIF_Sherra 8. juni 2021 siden\nKampen bliver vist live på youtube søg FCN Live\nZiegler virker vild. Synes de roser ham hver gang.\nHvem er nummer 12 for os ? En helt håbløs præstation fra ham\nDet har det med at gå op og ned i de her ungdomsrækker. Sidste år var det jo os og OB der blev 1 og 2. Det er typisk de hold med flest anden års u19 der ligger i toppen. Vi kommer til, at være med i toppen igen næste år.\nDiser nummer 12... Og så laver han sådan et mål :O\nGod moral at komme tilbage fra den røvfuld i 1 halvleg.\nFantastisk comeback! Der må sidde et par udskiftet spillere med røde kinder..\nStærkt comeback af CS og drengene !!\nMwamba med en rigtig flot indsats !! Ligesom de fleste af indskifterne.\nEnig flot comeback dog lidt en gåde at man spiller så to forskellige halvlege\n@Joblar det er ungdomsfodbold. Det sker hele tiden, niveauet er noget mere svingende.


Project Apollo: Saturn V-raketten\nI dette afsnit sætter vi fokus på den nærmest legendariske Saturn V-raket.\nAfsnittet er i uddrag baseret på Aulis Online, juni 2014.\nPræsident John F. Kennedy talte visionært om en amerikansk måneraket af historiske dimensioner og muligheder. Den skulle sætte mennesket fri af Jordens tyngdefelt og bringe det til Månen. Giganten kom til at repræsentere det ypperste af, hvad USA (måske menneskeheden) kunne præstere i raketteknologi i løbet af 60’erne og begyndelsen af 70’erne. Eller det er, hvad vi har fået at vide.\nDe officielle data for Saturn V (“saturn-5”) kan hentes på Wikipedia.\nAlligevel kom Saturn V snart til at stå i skyggen af, hvad russerne kunne præstere af løfteraket. Grundlaget for den sovjetisk udviklede raketteknologi efter Anden Verdenskrig var i princippet det samme som for USA. Det byggede på tysk V2-teknologi og den ekspertise, der kunne findes og overtales til at arbejde for den sovjetiske eller amerikanske raketudvikling i årene efter krigen. Efter alt at dømme var Vernher von Braun ikke den egentlige kapacitet “på gulvet”. Meget tyder på, at russerne allerede havde et forspring kort efter krigen.\nTil forskel fra den amerikanske strategi, der gik ud på at skabe optimale betingelser for de naturaliserede tyskere og lægge den videre udvikling i hænderne på folk, der allerede udgjorde ekspertisen – sørgede russerne fra begyndelsen for selv at lære kunsten ved at afæske de tyske eksperter deres viden. Ruslands geografiske udstrækning, håbløsheden i at modarbejde styret og muligheden for at opnå en rimelig social status – har alle været stærkt formidlende faktorer.\nForsøg at forestille dig hastigheden 11,2 km/s eller 40.320 km/t. For nogen passer det med turen til købmanden og retur på 1 sekund. Det er den mindste hastighed, der er nødvendig for at overvinde Jordens tyngdefelt. Den nødvendige acceleration (hastighedsforøgelsen pr. tidsenhed) for at bygge en sådan hastighed op gennem atmosfæren kræver en formidabel energiudladning inden for relativ kort tid. Forestil dig energien der skal til for at få 45 tons nyttelast til at flyve 11,2 km/s på vej ud af Jordens tyngdefelt eller bare til et kredsløb om Jorden. Den totale startvægt for Saturn V-raketten oplyses at have været næsten 3.000 tons. Apollo-rejsernes kommando- og servicemodul, CSM, vejede fuldt bemandet og udrustet omkring 30 tons, fordelt med 5,5 tons på kommandomodulet og 24,5 tons på servicemodulet. Dertil kom vægten af månelandings- og startmodulet, LEM, på ca. 15 tons, altså små 45 tons tilsammen. Den officielle nyttelast var 118 tons til indsættelse i kredsløb om Jorden (LEO: Low Earth Orbit) og kun 43,5 tons til indsættelse i kredsløb om Månen (TLI: Trans-Lunar Injection). Resten af den samlede vægt var raket og brændstof.\nEn af første trins fem F-1 -motorer fra Rocketdyne. Foto: Internettet\nApollo V var en 3-trins raket. Det nederste (1.) trin var forsynet med 5 amerikansk udviklede kæmpemotorer af typen F-1 produceret af Rocketdyne. Denne motor havde ry for at være den kraftigste raketmotor, der nogen sinde er bygget. Imidlertid viser et 750 siders Architecture Study* af F-1 motoren, at den i 2005 hverken blev overvejet som reservemotor eller grundlag for en ny prototype i den fortsatte udvikling af raketmotorer. Den omtales kun perifert i den foreliggende detaljerede undersøgelse af NASA’s muligheder inden for raketvidenskab og -teknologi. (Arch. Study, 2005, side 467.)\n*) Arch. Study, 2005: NASA, “NASA’s Exploration Systems Architecture Study – Final Report” (NASA-TM-214062), november 2005.\nEfter alt at dømme skyldtes dette opgør med F-1, at motoren forårsagede strukturelle svingninger, der blev igangsat af vibrationer i trykkamrene. Det blev observeret i den anden test af Saturn V efter en ubemandet opsendelse den 4. april 1968, kendt som Apollo 6-missionen. De såkaldte pogo-svingninger** viste sig at være så kraftige, at de blev vurderet at være helbreds- eller ligefrem livstruende for mandskabet og ville kunne skade lasten, herunder månelandingsmodulet (LEM el. LM). Selv i 1968 indrømmede man: “Havde der været mennesker ombord på Apollo 6, ville besætningen sandsynligvis have afbrudt missionen under pogo-svingningerne, der ville ryste dem så voldsomt, at de ikke havde kunnet kontrollere fartøjet.” (Apollo, 1989, side 314. Ref.: Murray, Charles and Catherine Bly Cox, Apollo: The Race to the Moon, Simon & Schuster, New York,1989)\n**) Selvforstærkende svingninger; navnet er hentet fra “Pogo-stylten”.\nTil trods for den problematiske test i april 1968, løftede Saturn V-raketten vellykket (ifølge NASA’s rapporter) allerede i december 1968 Apollo 8 med en tre mands besætning ud i en bane til Månen. Meget senere, under den tredje ubemandede opsendelse af Saturn V med Skylab ombord, vendte problemet med vibrationerne tilbage. Under en opsendelse den 14. maj 1973 blev Skylab-stationen alvorligt beskadiget af svingningerne under første trins motorfase. Et solpanel rev sig løs fra hoveddelen og ramponerede den så voldsomt, at stationen en overgang blev anset for tabt.\nSpørgsmålet trænger sig på: Hvordan kunne Saturn V-raketten fungere perfekt fra 1968 til 1972 og derefter, kun et halvt år efter afslutningen af Apollo-missionerne, retardere til niveauet fra før 1968? For det var præcis mellem den 2. og 3. ubemandede opsendelse af Saturn V, at alle de tilsyneladende succesfulde missioner til Månen foregik.\nDisse historiske begivenheder kan være en hjælp i forsøget på at forstå de seneste beslutninger i NASA under den videre udvikling af et kraftigt løftefartøj. Uden at bekymre sig om Apollos-æraens ypperste teknologi har NASA kæmpet for og med et nyt design til en løfteraket af tilsvarende format. Projektet er stødt på umådelige problemer med vibrationer i motoren fuldstændigt som dem, der indtraf under mindst to ubemandede opsendelser af Saturn V.\nI midten af 2009, omkring 18 måneder efter de første kommentarer til vibrationerne i første trin af Ares I, som den nye løfteraket blev kaldt, indrømmede GAO*** samtidig med Augustine komiteens**** rapport, at NASA stadig havde problemer med vibrationerne i Ares I: “Et andet problem i forhold til vibrationer er de akustiske svingninger – trykket fra disse svingninger, der skyldes affyringen af Ares I’s første trin og rakettens acceleration gennem atmosfæren, kan måske medføre strukturelle svingninger gennem hele Ares I og Orion. Ifølge agenturets talsmænd er NASA stadig i gang med at undersøge, hvordan disse vibrationer og akustiske effekter vil kunne påvirke fartøjerne.” (GAO, 2009, side 13.)\n***) GAO, 2009: Government Accountability Office, “NASA: Constellation Program Cost and Schedule Will Remain Uncertain Until a Sound Business Case Is Established” (GAO-09–844), august 2009.\n****) Augustine, 2009: Review of U.S. Human Spaceflight Plans Committee, “Seeking a Human Spaceflight Program Worthy of a Great Nation”, oktober 2009.\nAugustine komiteen udtrykte sig tilsvarende om Ares I-raketten, uden at foreslå nogen reel løsning. “… NASA besluttede, at den oprindelige plan om at bruge rumfærgens hovedmotor i Ares I’s anden fase, ville blive for dyr … Men erstatningsmotoren leverede mindre tryk og havde elendig brændstoføkonomi, så raketterne til første fase måtte nødvendigvis modificeres for at kunne levere større total impuls. Denne ændring bidrog til et vibrationsproblem, hvis løsning endnu ikke er fundet.” (Augustine, 2009, side 111.)\nOpsummerende: En fireårig researchperiode for at finde frem til et brugbart design mundede ud i et nøgleproblem analogt med det, der blev konstateret under de ubemandede Saturn V-missioner. Kort tid efter blev Ares-projektet droppet.\nAngiveligt var vibrationsproblemet under Apollo 6 allerede blevet løst i december 1968, for Apollo 8-missionens løfteraket skulle have modtaget følgende modifikation: “Det nye helium-forkammer-tryksystem vil udføre S-IC (første fase af Saturn V-banen) for første gang. I dette system bliver gruber i forkamrene for den flydende ilt fyldt med helium for at danne buffere eller “stødabsorbere”, der skal dæmpe svingningerne. Dette system blev installeret for at forhindre for store svingninger om længdeaksen under Apollo 6-flyvningerne.” (Ap-8 PK, 1968, side 47. Ref.: NASA, “Apollo 8 Press Kit” (No. 68–208), 15 december 1968.)\nHvis problemet med svingninger virkelig var blevet løst, kan vi konstatere, at løsningen ikke blev brugt før uheldet med Skylab, og ingen har til dato foreslået den som en løsning i fremtiden. Igen ser vi, at i essentielle spørgsmål er tilliden hos moderne raketeksperter i USA til Apollo-projektets erfaringer – minimal, og historierne om alle de succesfulde Saturn V-opsendelser og de ni bemandede Apollo-missioner må anses for tvivlsomme.\nAndet trin havde fem J-2 motorer (udviklet af Rocketdyne). Foto: Internettet\nSaturn V-rakettens 2. og 3. trin.\nTredie trin med en enkelt J-2 motor. Foto: Internettet\nUafhængigt af problemerne med første fases tunge løftefartøj havde man valgt en brintmotor, J-2X, til de efterfølgende faser. Raketten, der var planlagt til at udføre fasen fra banen om Jorden og videre ud i rummet, skulle være en J-2X, dvs. en nyudvikling, en slags derivat fra J-2 motoren, der allerede udførte anden fase i Apollo-Saturn-systemet (2. og 3. trin).\nKombinationen af motorerne F-1 og J-2 var det teoretiske grundlag for Apollo-projektets succes. J-2 motoren leverede et tryk, der ikke kunne opnås på nogen anden måde i forhold til mål og vægt. Det var nødvendigt at kunne sende kombinationen kommando-/servicemodul og landingsmodul ind i en yderlig bane om Jorden, hvorfra lasten yderligere ville blive slynget ud i en bane mod Månen. J-2 motoren var ikke blevet brugt efter Apollo-missionerne med undtagelse af en enkelt gang ved opsendelsen af en Saturn 1B-raket i 1975 som led i et rendezvous med et Soyuz-fartøj i lavt omløb om Jorden (Apollo-Soyuz Test Project).\nI begyndelsen af CxP, (Constellation Program med målet: “Retur til Månen ikke senere end 2020.”) var NASA indstillet på at modificere J-2, skønt agenturet indrømmede, at der var problemer: “Brugen af J-2S motoren i frigørelsesfasen fra Jorden (EDS) er risikabelt, fordi J-2S motoren aldrig har været i luften. J–2S blev oprindeligt designet for at erstatte Saturn-rakettens J-2 motorer til øverste fase … Dermed frembyder den estimerede tid på 4 år til forberedelser, fabrikation og afprøvning af motoren en betydelig risiko for programmet.” (Arch. Study, 2005, side 8.)\nDa analyserne og designarbejdet allerede havde stået på i 3–4 år, foretog GAO et foreløbigt skøn over de nødvendige ressourcer for redesign og udvikling: “Uviklingsplanen for J-2X er stram og har mindre end 7 år til rådighed fra udviklingens start og til første flyvning, og den må i vid udstrækning foregå parallelt med anden udvikling.” (GAO, 2008, side 12.)\nHvis J-2-motoren virkelig havde fungeret pålideligt o. 40 år tidligere, hvorfor skulle det så (den mellemliggende teknologisk udvikling taget i betragtning) kræve fuldgode syv år at udvikle den forfra? Og hvorfor skulle parallel udvikling være et forsinkende aspekt? Det kunne vel forventes, at NASA fra tidligere parallelle udviklingsforløb med Apollo-systemet havde opnået tillid til egne præstationer.\nGAO når frem til en forbløffende konklusion vedrørende andenfasens J-2X motor: “Selvom J-2X er baseret på J-2 og J-2S motorerne fra Saturn V … er antallet af de planlagte ændringer ifølge NASA’s review-panel sådan, at den nødvendige indsats i virkeligheden svarer til udviklingen af en ny motor.” (GAO, 2008, side 10.)\nHvordan harmonerer den erkendelse med hele Apollo-programmet, der blev færdiggjort inden for 7 år gennem midten af 60’erne og i alle henseender konfronterede ukendte problemer og måtte løse dem parallelt med andre kritiske problemer – det hele for første gang i historien?\nKonstruktionen af en kraftig løfteraket under CxP-projektet blev omsider opgivet i 2010. Ares I blev testet ved en ubemandet flyvning en enkelt gang. Det var i oktober 2009, og det stod allerede da klart, at raketten ikke havde nogen fremtid. De bærende elementer i Saturn V-raketten fandt ikke nåde hos nogen, tværtimod udtryktes der mistillid til såvel den kraftfulde F-1-motor i første fase som til J-2-motoren i anden fase.\nUnder CxP projektet blev tidens nye måneraket baseret på en udvikling, der intet arvede fra Saturn V-raketten. Den legendariske F-1-motor nævnes end ikke i nutidens NASA-dokumentation. Det er som, havde den aldrig eksisteret. Når NASA endnu ikke råder over en kraftig og pålidelig løfteraket, styrkes mistanken om, at agenturet intet brugbart har kunnet hente fra Apollo-programmets floromvundne teknologiske landevindinger.\nSaturn V rakettens løfteevne antagelig langt dårligere end oplyst\nNASA har oplyst, at Saturn V-raketten var i stand til at sende 45 tons ind i en bane mod Månen, og det var den absolut nødvendige forudsætning for, at Apollo-missionerne kunne lykkes; for den samlede vægt af kommando-/servicemodulet og månelandingsfartøjet var netop 45 tons.\nMange har senere stillet spørgsmålet: Hvorfor skrottede NASA Saturn V og brugte nye milliarder af dollars på at fremstille et løftesystem forfra til rumfærgen, når de lige så godt kunne have placeret rumfærgen i forlængelse af Saturn V-rakettens 3. trin?\nDet ville have sparet masser af ressourcer – fx i udviklingstid – på et system, der alligevel kun kunne transportere en brøkdel af, hvad Saturn V angiveligt kunne sende i kredsløb om Jorden, nemlig hele 118 tons.\nDet oplagte svar er sandsynligvis, at Saturn V aldrig har kunnet løfte hverken 118 tons ind i et lavt kredsløb om Jorden eller 45 tons ind i en bane mod Månen.\nEt interessant studium blev udført af russeren S. G. Pokrovsky (måske omkring 2010). Han var/er videnskabsmand inden for tekniske videnskaber og udførte to undersøgelser under overskrifterne:\nUndersøgelse af Saturn V-rakettens fart og evne til at placere den påståede last i en bane mod Månen, hhv. Forbedrede estimater over Saturn V-rakettens fart og dens evne til at placere den påståede last i en bane mod Månen.\nDen første af undersøgelserne resumeres således:\nEn undersøgelse blev foretage ramme-for-ramme af filmmaterialet fra første trins separation fra Apollo 11 Saturn V-raketten. Den fart, der var opnået i separationsøjeblikket, viste sig at være betydeligt mindre (800‑1100 m/s) end nødvendigt for at gennemføre den planlagte flyvning. Denne opdagelse antyder, at den påståede løfteevne, der var nødvendig for at sende den pågældende mission til Månen og retur, ikke var til stede, og lasten kunne ikke have nået ind i en bane mod Månen.\nUndersøgelserne blev oversat til engelsk i 2011, her er 1. del.\nDen anden undersøgelse indeholder yderligere præciseringer:\nI første del blev der udført et estimat af Saturn V-rakettens booster og Apollo 11-rumfartøjets fart i øjeblikket efter første trins adskillelse, baseret på eksisterende filmmateriale og fotografier. Det resulterende estimat viste, at den opnåede fart var betydeligt (800‑1100 km/s) under den nødvendige fart for at opfylde formålet, nemlig at sende missionen til Månens overflade. Yderligere studier konkluderer, at ikke over 28 tons, inkluderende Apollo 11-rumfartøjet, ud af NASA’s påståede 45 tons kunne have været sendt ind i en bane mod Månen.\nHer er undersøgelsens 2. del.\nPointen i S. G. Pokrovsky’s konklusion er, at hvis Apollo V-raketten på vej ud af Jordens tyngdefelt på det sted i banen, hvor 1. fase sluttede – endnu ikke havde opnået den tilstrækkelige fart til at sende 45 tons ind i en bane mod Månen – ville 2. og 3. trin ikke kunne kompensere for den manglende acceleration.\nEn maksimal last på 28 tons for rejser mod Månen (svarende til en slanket udgave af kommando-/servicemodulet UDEN månelandingsfartøjet!) repræsenterer i sig selv et påtrængende indicium for, at Apollo 11-månelandingen aldrig fandt sted.\nTidligere udvikling undsiges\nDet gamle programs brugbarhed er med starten af det nye program seriøst blevet anfægtet inden for NASA (dog ikke udtrykkeligt, men gennem agenturets og forskellige ekspertpanelers implicitte afstandtagen). Hvis der ikke var megen ekspertise at arve fra det legendariske Apollo-program, så bringes spørgsmålet, om et sådant program overhovedet kunne have været gennemført for 40 år siden, alvorligt ind i søgelyset. NASA står stadig over for tekniske udfordringer, der efter alt, hvad vi har fået at vide, blev løst for mere end 40 år siden. Det overordnede budskab fra de seneste NASA-rapporter er, at den nødvendige teknologi for at rejse til Månen ikke er til rådighed. Det samme gælder en løfteraket, eller endda et modul til sikker transport af en besætning ud i rummet og tilbage til Jorden.\nAt starte fra Månens overflade var tilsyneladende ren rutine under Apollo-æraen, men siden er der opstået betydelige problemer med at overvinde den såkaldte dybe gravitationsbrønd. Desuden indrømmer NASA i dag, at agenturet ikke råder over tilstrækkelig viden om strålingen uden for det lave kredsløb om Jorden. Hvis bare ét af disse kritiske led mangler i kæden, bliver hele programmet med at oprette en månebase illusorisk.\nEt sådant kritisk led er varmeskjoldet og dets evne til at beskytte returnerende besætninger efter rejser til det ydre rum ved genindtræden i Jordens atmosfære, og et sådant skjold mangler stadig at blive udviklet. Uden et effektivt og pålideligt varmeskjold vil enhver bemandet mission til det ydre rum, herunder til Jordens måne, være udelukket. Anflyvning af Jorden fra det ydre rum foregår ved langt højere hastighed, end ved “nedstigning” fra LEO, som eksisterende varmeskjolde udmærket kan beskytte imod. Under Apollo-missionerne beskrev man en meget direkte anflyvning af Jordens atmosfære. Indgangshastigheden var 11,2 km/s, samme hastighed, der kræves for at undvige Jordens tyngdefelt. Den type genindtræden, der samtidig (i princippet) forklarede, hvorfor kapslerne fra Apollo-missionerne landede umådelig præcist inden for et begrænset område i Stillehavet (man kan forestille sig, at den reelle genindtræden har været fra LEO), ville kræve et varmeskjold, der kunne modstå 2.700 ºC. Men i 2014–15 er videnskaben endnu ikke i stand til at frembringe et varmeskjold, der tåler mere end 2.200 ºC (rumfærgerne genererede 1.600 ºC ved genindtræden fra LEO). Igen er erfaringer fra Apollo-æraen ikke tilgængelige (sandsynligvis fordi de ikke eksisterer). Den eneste model, der planlægges for genindtræden fra fremtidige rejser til det ydre rum, har været brugt af russerne længe og indebærer, at rumfartøjet så at sige “slår smut” på atmosfæren og decelererer over en længere og fladere bane mod Jorden. Landingsstedet bliver samtidig langt mindre forudsigeligt (hvilket har mindre betydning over det russiske landområde end over Stillehavet, hvor luftrummet er internationalt).\nI 2013 erkendte Tom Young, en tidligere chef for Lockheed Martin, at NASA (udviklingsmæssigt) beskriver “en faldende kurve”. Asteroiderne og Lagrange punkter kan være “trædesten” i udforskningen af rummet, men er ikke inspirerende nok i det lange løb. De praktiske landevindinger inden for rækkevidde er ret få: Jordens måne, månerne omkring Mars og Mars selv. Så ideen fra tidligere om at bygge en forpost på Månen (Arch. Study, 2005, side 56) har stadig betydning.\nI lyset af de her nævnte og mange senere opdagelser og værdien af at kunne identificere problemerne på et ærligt grundlag og bane vejen for deres pragmatiske løsning – ville det så ikke være mere produktivt, hvis de ansvarlige erkendte, at de bemandede Apollo-missioner til Månen, som skulle have foregået for fire årtier siden, aldrig fandt sted?\n— Phil Kouts\nRetur til første side Næste afsnit: Anflyvning af Månen, landing og start


Cinderella får ny rytter - Ridehesten.com\nCinderella får ny rytter\nDen regerende europamester for pony både individuelt og for hold, Cinderella, har fået ny rytter\nGrete Linnemann og Cinderella - her under JBK-stævnet i 2012. (Foto: Ridehesten.com)\nMed 15-årige Grete Linnemann i sadlen vandt hoppen Cinderella e. Constantin/Donnerhall i sommers guld for både hold og individuelt ved europamesterskaberne i ponydressur i Jazkowo, Polen. Efter Grete Linnemann er blevet for stor til Cinderella, har muligheden budt sig for Sophie Kampmann, som nu er Cinderellas nye rytter. Målet for den nye ekvipage, som først skal lære hinanden bedre at kende, er at gøre det godt i stævnesæson 2012. Kilde: St. Georg\nNytårsstævne hos Slangerup-Lynge Rideklub\n29-12-2016 18:30, af Maria Lerche Mortensen\nI går og i dag afholdte Slangerup-Lynge Rideklub nytårsstævne, der har været klasser for både hest og pony. For pony afholdtes klasser op til PRM, og mange af ponyrytterne red deres sidste stævne på deres elskede ponyer. For hest afholdtes foruden almindelige klasser også to showklasser, hvor der rides op til Grand Prix\nLütkemeier i samarbejde med Schmidt\n08-09-2015 16:01, af Thomas Bach Jensen\nSiden den finske dressurrytter Emma Kanerva efter mange års samarbejde har forladt Hubertus Schmidts dressurstald i Tyskland, har den tyske mester søgt efter en ny Grand Prix-rytter til sit team. Hun er nu fundet\nKvindelig rytter udsat for blotter\n23-03-2009 13:22, af Grethe Næsby\nEn 51-årig kvindelig rytter blev i weekenden udsat for en blotter. Manden beskrives som 25-30 år og sydlandsk af udseende\nMikæl Ketelsen ny rytter hos Højagergaard\n20-07-2012 16:40, af Signe Wiese\nAvlshingste som UNO Don Diego, Prinz K3 og Placido Domingo fra Højagergaard Hingstestation v/ Bente & Jørgen Steen Jensen skal fremover rides af exam. berider Mikæl Ketelsen\nDanmark 2'er ved NM i Finland\n19-06-2011 10:51, af Nina Marie Villadsen\nDen finske rytter Mikæla Lindh og DV-hesten Mas Guapo kostede med et fantastisk ridt Danmark guldet ved de nordiske mesterskaber i dressur for hold\nAnja Plönzkes Le Mont d'Or solgt\n07-11-2012 16:17, af Signe Wiese\nDen tyske Grand Prix-rytter Anja Plönzke har valgt at sælge sin tophest Le Mont d'Or - hesten er solgt til en af Plönzkes elever


9 Trustpilot produktanmeldelser\nSuspend Hvor mange pinde kan du få til at balancere? Et perfekt, underholdende og sjovt familiespil, der kræver en fast hånd og nerver af stål. Spille\nHvor mange pinde kan du få til at balancere?\nEt perfekt, underholdende og sjovt familiespil, der kræver en fast hånd og nerver af stål.\nSpillet går ud på at kunne balancere så mange metalpinde på stativet som muligt. Lyder det enkelt? Det er det ikke!\nAlle metalpinde har små buer flere steder, så det skulle være let at hænge dem op på stativet og/eller hinanden. Metalpindene er desuden beklædt med gummi i forskellige farver ude på spidsen, så man kan holde styr på sine egne pinde og samtidig ikke river sig på spidserne.\nStep 1 er at sætte stativet op. Dernæst er det bare at begynde at spille/hænge metalpindene op. Del metalpindede imellem jer, så I har lige mange. Den som først er færdig med at hænge sine pinde op - vinder.\n- Du må kun bruge en hånd, hår du hænger metalpindende op. Hvis du bruger to hænder eller du kommer til at røre ved de andre pinde på stativet, mister du retten til at hænge din pind op og må vente til næste omgang.\n- Så snart du har sluppet pinden, er det den næste spillers tur.\n- Du må hænge metalpindende op hvor du vil, dog ikke de steder, hvor der allerede hænger en pind.\n- Hvis du får andre pinde til at falde af, må du lægge dem i din egen bunke og hænge dem op påny.\nMed dette spil kommer du til at arbejde med din tålmodighed og en sikker og rolig hånd.\nVejledningen til spillet er på engelsk.\nFinmotorik, Form- og farvegenkendelse, Hånd-øje-koordination, Kognitive færdigheder, Koncentration, Koordination, Logisk tænkning, Årsag / Virkning\nBest Toys Guide - Best Games\nAnmeldelse af Balancespil - Hæng og forlæng\nSuper sjovt spil. Ikke nogen særlig smuk æske/plastikrør til indpakning, men generelt fin kvali og mange timers sjov leg - der er mange niveauer spillet kan spilles på og leges med.\nSjovt og godt på tværs af aldersgrupper\nTine Rahbek Krog\nSjovt og nemt - helt ned til 4 år :)\nEt superspændende spil - som kan spilles af alle aldersgrupper - med rigtig stor fornøjelse for alle parter.\nSupersjovt og fascinerende spil for alle aldre.\nDet svarede til forventningen\nGodt og solidt. Tror der kommer mange timers hygge fra det spil.


Der er altid en særlig aura omkring den sidste nat på en festival.\nDet sidste hovednavn og samlingspunkt har spillet, og mens nogle drysser mod udgangen, ligger andre brak på festivalpladsen og har taget tidligt forskud på nattesøvnen.\nOg så er der dem, der skal have det sidste med. Der skal vride det sidste ud af festen og natten, og ikke stopper, før de bliver sendt hjem.\nDet er en penduleren frem og tilbage mellem den euforiske sidste omgang og den melankoli, der indfinder sig, når det hele er overstået, der kendetegner sidstenatten. Og da Kvelertak skulle gå på Hades-scenen som sidste band lørdag nat og effektivt lukke den store plads, lå afskedsstemningen allerede i luften.\nScorpions var netop gået af hovedscenen efter halvanden times uengagerende heavy rock, der lod til i høj grad at være en gentagelse af deres koncert samme sted for tre år siden. Og mens fyrværkeri blev sendt op i luften for at markere den overståede festival og de 10 år, den har kørt, skulle Kvelertak altså gå på i sådan en post-fejringstilstand, mens den øvrige festivalplads langsomt blev rømmet af sig selv, efterhånden som folk tog hjemad, hvis ikke de altså skulle en tur forbi Biergarten først.\nEfter alt at dømme var vi også en del, for hvem Scorpions ikke viste sig som den headliner, de burde være, for selvom pladsen foran Hades langt fra var fyldt op, havde de fremmødte stadig en masse energi, der skulle brændes af.\nDet havde Kvelertak heldigvis også – og de leverede en fest, der var natten værdig. Med et ”vi er Kvelertak fra Norge!” fik frontmand Ivar Nikolaisen, der overtog rollen som forsanger sidste år oven på Erlend Hjelviks afgang, introduceret bandet. Og så var der ikke så meget andet at gøre end bare at spille.\nDet seks mand store band var veloplagte, og hjulpet godt på vej af fire-fem ildkanoner, der spyede flammer ud igennem koncerten, kom de langt ud over scenekanten med en overrumplende energi, hvilket blev taget godt imod af publikum, der sugede det til sig og kastede sig rundt i jagten på det sidste kick.\nDen gladeste far-metal\nKvelertaks sammenkog af punk, klassisk rock 'n' roll og black metal er meget umiddelbar, og virkemidlerne er velkendte og effektive: Lav et tonsende groove over en tre-fire akkorder, brøl noget uforståeligt på norsk henover, lav et break, smæk en melodisk guitarfigur ind, harmonisér og gentag. Og indsæt så wahguitaren, hvis der skal rockes mere ud, eller slå over i et blastbeat, hvis det skal være mere metal.\nDet er i hvert fald rimelig meget de elementer, der jongleres rundt med i numre som ’Offernatt’, ’Blodtørst’, ’Berserkr’ og ’Mjød’, der alle blev spillet. Og det fungerer.\nFaren er så også bare, at det kan blive så jovialt, at det tipper over mod den rene byfest.\nSom da tempoet tidligt i sættet blev sat ned i ’1985’, hvor den brølende vokal får modspil af durtonalt spil i guitarfigurerne, der vækker minder om et melodisk AOR-band som Boston. Det fik manden i battlevesten ved siden af mig til skeptisk at udbryde: ”De fik al vores olie, vi fik far-metal”, mens gutten i den gule Kadavar-trøje sprang rundt og begejstret råbte: ”Det er det gladeste metal, jeg nogensinde har hørt!”, og vennerne rockede ud omkring ham.\nSådan er der plads til uenigheder om bandets kvaliteter, men man kan næppe forestille sig en gruppe, der mere passende kunne udløse den sidste energi hos et publikum, der på én og samme tid var både trætte, glade, udkørte og oppe at køre oven på tre-fire dages metaludskejelser.\nMed en crowdsurfende guitarist og et sidste ’Kve-ler-tak!’ slap nordmændene taget om natten og lukkede festen efter en lille time. Det blev aldrig den store og samlende afslutning, man kunne have håbet på, og de kunne snildt have spillet mere. Men dén svingom gemmer vi så til en anden gang.


transportnyhederne.dk » Vejtransport » El-lastbil har brint i tanken og fødevarer på ladet\n- Energiselskab får ny markedsdirektør\n- Ny forsøgsordning skal fremme grønne hurtigbusser i hovedstaden\n- Tysk lastbilproducent præsenterer teknologisk strategi for elektrificering\nEl-lastbil har brint i tanken og fødevarer på ladet\nMandag 20. januar 2020 kl: 13:36\nDen norske dagligvarergrosist ASKO og den svenske lastbilproducent Scania har i samarbejde sat fire elektriske lastbiler med brinttanke, brændselsceller og et mindre batteri i drift. Bilerne kan tanke brint, som sørger for energileverancen til bilernes el-motorer, på et nyt brinttank-anlæg hos ASKO i Trondheim i det nordlige Norge. Rækkevidden ligger på mellem 400 og 500 kilometer\nVejen mod en mere bæredygtig fremtid følger flere spor. I et af sporene kører el-lastbiler, der får deres energi via brinttanke. Her har Scania samarbejdet med Asko om at få sat fire lastbiler med el-motorer i stedet for diesel- eller gasmotorer i drift.\n- Scania fortsætter med at udvikle avanceret teknologi, der understøtter overgangen til et fossilfrit transportsystem, siger Karin Rådström, der er leder af salg og markering i Scania.\nEn vigtig del af udviklingen sker gennem samarbejde med nogle af koncernens mest fremsynede kunder - eksempelvis norske ASKO.\nScania satser på udviklingen af elektriske køretøjer på samme måde som med forbrændingsmotorteknologi. Dermed arbejder Scania - lige som mange af konkurrenterne . med en mangesidet tilgang med en bred vifte af mere bæredygtige løsninger.\n- Brint er et interessant alternativ til elektrificering af fjerntransport. Indledende test viser, at teknologien fungerer godt i koldere klima. Samtidig vil jeg gerne lykønske ASKO med virksomhedens vilje til at træffe tidlige og modige beslutninger om at skabe betingelserne for brintforsyning fra vedvarende energikilder og tankningsanlæg, siger Karin Rådström og peger på, at Asko bliver en katalysator i overgangen til bæredygtig transport.\nDe fire brint-elektriske lastbiler er baseret på Scania’s modul-system. I ASKO-lastbilerne er forbrændingsmotoren erstattet af en el-motor, der får strøm fra brændselscellerne, som får energien fra brint - med genopladelige batterier som en del af systemet. Drivlinjen består generelt af de samme komponenter som dem, der bruges i de hybridlastbiler og busser, som Scania allerede leverer.\nFakta om de fire lastbiler til Asko:\nBruttovægt: 26 + 1 ton\nMotor: 290 kW el-motor med 210 kW kontinuerlig effekt\nMaksimalt drejningsmoment 2.200 Nm\nBatterikapacitet: 56 kWh lithium-ion\nIndbygget oplader: 22 kW AC med CCS-opladningsgrænseflade\nBrændselscelle: 90 kW PEFC fra tredjepartsleverandør\nOpbevaring af brint: 33 kg ved 350 bar\nAnslået rækkevidde: 400-500 km\nInteresserede kan læse mere om, hvordan lastbiler med brint som energi-leverandør fungerer, her:\nOg om elektrificering hos Scania her:\n- Lastbilleverandør tilbyder finansieringsløsninger til elektriske lastbiler\n- Transportkoncern justerer sine priser\n- S-Regeringen holder fast i tidsbegrænset parkering på motorvejsrastepladser\n- Vognmandsorganisation er tilfreds med ministers afvisning af EU-Kommissionen\n- - Der er akut behov for flere rastepladser


Racersko - Kvalitets cykelsko til race på landevej (landevejssko)\nVælg størrelse Str. 45 - På lager Str. 41 - På lager Str. 47 - På lager Str. 43 - På lager Str. 46 - På lager Str. 42 - På lager\nVælg størrelse Str. 47 - På lager Str. 38 - På lager Str. 48 - På lager Str. 46 - På lager\nVælg størrelse Str. 48 - På lager Str. 38 - På lager\nVælg størrelse Str. 37 - På lager Str. 39 - På lager Str. 36 - På lager Str. 38 - På lager Str. 50 - På lager Str. 40 - På lager\nVælg størrelse Str. 46 - På lager Str. 42 - På lager Str. 45 - På lager Str. 44 - På lager\nVælg størrelse Str. 44 - På lager Str. 42 - På lager Str. 41 - På lager Str. 45 - På lager


Tysk atomkræftværker er valgets vindere | Information\nDa Angela Merkel søndag stemte i Berlin, blev den tyske forbundskansler mødt af demonstranter fra miljøorganisationen Bund.\nForan valglokalet i Berlins centrum stillede de et ur op, som viste, hvilke syv ældre tyske atomkraftværker, der efter planen skal tages ud af drift inden det næste forbundsdagsvalg i 2013.\nDet var dog ikke aktivisterne, men atomkraftværkernes ejere, som sent søndag kunne juble, da valgresultatet forelå.\nNår Merkels kristeligt demokratiske CDU/CSU og hendes kommende regeringspartner, det liberale FDP, indleder koalitionsforhandlingerne, ventes de nemlig hurtigt at blive enige på ét område: De 17 resterende tyske reaktorer skal få lov til at overleve for at hjælpe EU’s største land med at indfrie de ambitiøse målsætninger i kampen mod klimaforandringerne.\n»Jeg regner med en hurtig aftale, da nogle atomkraftværker ellers er truet af en hurtig lukning,« siger Claudia Kemfert, energiekspert ved Det Tyske Institut for Økonomisk Forskning DIW, til Berliner Zeitung.\nDen nye regering vil da også som noget af det første skrotte den ni år gamle aftale mellem den daværende rød-grønne forbundsregering og energikoncernerne om at udfase atomenergien frem til 2022.\nDe fire atomkoncerner sagde dengang kun ja efter massivt offentligt pres. Nu vejrer de morgenluft. Deres aktiekurser strøg mandag til tops på børsen i Frankfurt, og tirsdag gav koncernbosserne et hav af interview for at opfordre Merkel og co. til hurtige forhandlinger.\n»Jeg mener, at de tekniske anlæg bør være i brug lige så længe, som de er sikre,« siger RWE-koncernchef Jürgen Großmann til ARD's morgen-tv.\nOg ligesom Eon-chefen Wulf Bernotat er han nu åben over for den nye regerings forslag om at investere indtjeningen fra a-kraftværkerne i udviklingen af vedvarende energiressourcer. Hvis a-kraftværkerne får lov til at køre 10 år mere, vil det indbringe koncernerne mindst 38 milliarder euro, og dem er de altså nu parate til at investere i et »fornuftig energimiks«.\nKvinden, der er på tale som ny miljøminister, prøver dog at bremse energikoncernerne i deres emsighed.\n»Der er en del vanskelige spørgsmål, vi skal have afklaret med koncernerne,« siger Tanja Gönner, miljøminister i Baden-Württemberg. Bl.a. skal en forlænget levetid for værkerne ikke føre til, at CO2-udslippet bliver øget på andre områder. Og hun understregede i går, at atomkraftværker kun vil forblive i drift, så længe de er sikre.