Danske Spil I Spændingsfeltet mellem Risiko og Legitimitet - PDF\nDanske Spil I Spændingsfeltet mellem Risiko og Legitimitet\nDownload "Danske Spil I Spændingsfeltet mellem Risiko og Legitimitet"\n1 Danske Spil I Spændingsfeltet mellem Risiko og Legitimitet Andreas Thrane & Casper Boe Jensen Dansk Sprog og Medier & Virksomhedsstudier Inger Jensen (Virksomhedsstudier) & Rasmus Kjærgaard Rasmussen (Dansk) Afleveringsdato 28/ normalsider 1\n2 Resumé Specialet tager udgangspunkt i casen Danske Spil. Med fokus på Danske Spil undersøger vi, hvordan Ludomaniforeningen, staten og Danske Spil konstruerer eller dekonstruerer en risiko forbundet med spil om penge. I analysemetoden af risikokonstruktionen eller dekonstruktionen har vi gjort brug af en tekstanalytisk tilgang, som er præget af Leif Becker Jensens begreber. Specialets empiri udgøres af tekster fra organisationerne, interviews med Danske Spil og Ludomaniforeningen, samt inddragelse af lovtekster og en artikel. Af teori er inddraget Suchman og Holmström til at definere legitimitet i specialet, Paul Slovic og Stephen Hilgartner er inddraget til at beskrive risiko-konstruktion. Videnskabsteoretisk har specialet sit udgangspunkt i en pragmatisk tradition. Formålet med analysen i specialet af konstruktion eller dekonstruktion af risiko, er at kunne vurdere, hvordan denne præger Danske Spils legitimitet. Specialets problemformulering lyder derfor således: Hvordan konstruerer eller dekonstruerer Ludomaniforeningen, den danske stat og Danske Spil risiko forbundet med spil om penge, og hvordan forsøger de nævnte aktører at præge Danske Spils legitimitet i forbindelse med risikokonstruktionen? Resultatet fra undersøgelsen viser, at Ludomaniforeningen konstruerer en betydelig risiko i forbindelse med spil om penge og igennem lovtekster har vi analyseret, at staten ligeså konstruerer en risiko, men ikke så omfattende som Ludomaniforeningens risikokonstruktion. Risikokonstruktionerne bliver dernæst sat i forhold til Danske Spils legitimitet, og specialet udsiger på denne måde noget om hvordan risiko-konstruktionen, af henholdsvis staten og Ludomaniforeningen, kan præge Danske Spils legitimitet. Abstract In the thesis, where Danske Spil is a central case, we study how Ludomaniforeningen, the state and Danske Spil construct or deconstruct a risk associated with the practice of gambling. In the method of analysis of risk construction or deconstruction, we have made use of a text analytical approach, which is characterized by Leif Becker Jensens concepts. The thesis 2\n3 empirical data is made up by texts from the organizations, interviews with Danske Spil and Ludomaniforeningen plus wording of the Act and an article. The theory included in the thesis, is made up by Mark Suchman and Susanne Holmström to define legitimacy, and Paul Slovic and Stephen Hilgartner is included to describe the construction of risk. The thesis takes a pragmatic view on philosophy of science. The purpose of the analysis of risk construction in the thesis is to be able to assess how risk construction influences the legitimacy of Danske Spil. This leads us to this thesis statement: How do Ludomaniforeningen, the state and Danske Spil construct, or deconstruct, risks associated with the practice of gambling and how does these actors try to influence Danske Spils legitimacy with this risk construction? The result from the analysis shows that Ludomaniforeningen constructs a significant risk associated with the practice of gambling. Through the wording of the Act we have analyzed that the state constructs a risk, but not as comprehensive as the one constructed by Ludomaniforeningen. The analysis of the construction of risk is then related to the legitimacy of Danske Spil, and by this the thesis is able to assess how the construction of risk, by the state and Ludomaniforeningen, can influence the legitimacy of Danske Spil. 3\n4 1. Indledning (Fælles) Problemfelt Problemformulering Specialets formål Afgrænsning Problemstilling Danske Spil Legitimitet Aktørafgrænsning Specialets projektdesign Tallene for ludomani Ludomani i Danmark Unge og gambling fra SFI og CEFU fra Danskernes spil om penge fra Center for Ludomani Metode (Fælles) Casemetode Fremgangsmåde Casemetode Kritik af casestudie som metode Interviewmetode Interview-situationen Interview med Ludomaniforeningen Interview med Danske Spil Analysemetode Aktørlandskabet Anvendt metode i analysen Anvendelsen af Leif Becker Jensens tekstanalytiske værktøj Toulmins argumentationsmodel Inddragelse af interview Danske Spil (Casper) Introduktion til Danske Spil Danske Spils historie Monopolet\n5 Danske Spil i dag Økonomien og Danske Spil Afrunding Ludomaniforeningen (Andreas) Hvem er Ludomaniforeningen Formålet med Ludomaniforeningen Ludomaniforeningens økonomi Teoretisk ramme (Fælles) Legitimitet Refleksion og refleksivitet Forskellig slags legitimitet Pragmatisk legitimitet Moralsk legitimitet Kognitiv legitimitet Danske Spil i Suchmans optik analyse Danske spil og den pragmatiske legitimitet Danske Spil og den moralske legitimitet Danske Spil og den kognitive legitimitet Risiko som social konstruktion Risiko Rammesætning for analysen Analyse Ludomaniforeningen (Andreas) Hvad mener Ludomaniforeningen om ludomani Genre Afsenderanalyse Modtageranalyse Italesættelse af ludomani Samfundsfaglig kontekst Ludomaniforeningens betragtning af omfanget af ludomani Om teksten Omfanget af ludomani Ludomaniforeningens holdning til markedsføring Afsender og modtageranalyse\n6 Tekstens argumentation Delkonklusion Ludomaniforeningens risikokonstruktion Danske Spil (Casper) Danske Spils italesættelse af begrebet ludomani Det næranalytiske niveau Tekst/genre Tekstens emne Tekstens formål og budskab Tekstens argumentation Tekstens disposition Det kommunikationsanalytiske niveau Afsender Modtager Perspektiv Det samfundsanalytiske niveau Politiske forhold Ludomaniproblemet ifølge Danske Spil Det næranalytiske niveau Tekst/genre Tekstens emne Tekstens argumentation Argumentationskneb Tekstens disposition Sproglig form Det samfundsanalytiske niveau Politiske forhold Danske Spil og markedsføring af spil Delkonklusion Staten (Andreas) Lovtekstens karakteristika Lovteksten som genstand for tekstanalyse Statens risikokonstruktion af spil om penge Statens risikovurdering Statens vurdering Spillelovens paragraffer Risikokonstruktion af alkohol Risikokonstruktionen af alkohol\n7 Risikovurdering Paragraffer omhandlende markedsføring af alkohol i retningslinjerne Delkonklusion Konklusion (Fælles) Ludomaniforeningens risikokonstruktion Statens risikokonstruktion Danske Spils risikodekonstruktion Aktørernes prægning af Danske Spils legitimitet De videnskabelige metodiske kriterier (Casper) Specialets reliabilitet Specialets validitet Perspektivering (Andreas) Danske Spil og legitimitet Fokus på markedsføring Fremtiden Litteraturliste Litteratur Web Videnskabelige artikler Uddrag fra bog Indledning 1.1. Problemfelt Den 9. januar 2014 kunne man i dagbladet Berlingske Tidende læse, at daværende sundhedsminister Astrid Krag havde bevilget en pulje på 30 mio. kr. til forebyggelse og behandling af ludomani (Sum.dk 1). Det var første gang, at der i Danmark blev afsat en decideret pulje til behandling af ludomani, og ikke som en del af puljen for behandling af misbrug. Ludomani blev således for første gang i Danmark behandlet som en særskilt lidelse i finansloven. To år forinden, i 2012, så Ludomaniforeningen dagens lys. En frivillig forening der, ifølge foreningen selv, er den første og eneste forening i Danmark, der yder relevant og målrettet 7\n8 støtte til berørte af ludomani, det være sig ludomanen selv eller dennes omgangskreds. Foreningens formål er at sætte fokus på forebyggende indsatser imod ludomani i Danmark (Bilag 8). I 2013 genererede Danske Spil mio. kr. til samfundet i form af afgifter, skat og udlodningsmidler (Bilag 5). Penge, der alle er med til at bidrage til det velfærdsamfund, som den almindelige dansker lever i. Penge der, ud over det som skat og afgifter normalt går til, blandt andet er med til at finansiere sportsklubber, foreninger, zoologiske haver samt en masse andre projekter, der alle går under betegnelsen gode formål (Danskespil.dk 1). I samme regnskab kan man læse, at Danske Spil havde et BSI (bruttospilleindtægt) på mio. kr.. Danskerne havde således tabt lidt over 4 mia. kr. til Danske Spil efter fraregning af de udbetalte præmier. Således havde masser af danskere benyttet sig af Danske Spils produkter, og det lykkedes således Danske Spil for andet år i træk efter liberaliseringen at præsentere en fremgang på årets resultat. Et resultat som koncernens ejer, heriblandt staten, på alle mulige måder kun kunne være tilfredse med. Ser vi på tallene, så er det nærliggende at slutte, at Danske Spil endnu engang levede op til deres slogan, Til glæde (for den enkelte) og Gavn (for hele samfundet). Den enkelte forbruger køber Danske Spils produkter, og får, forhåbentlig, en glæde ved dette, og de penge der tabes, fordeles ud til gavn for samfundet. Det er med afsæt i disse tre aktører, henholdsvis Danske Spil, Ludomaniforeningen og staten, at specialet tager sit udspring. Vi vil foretage en analyse af de tre førnævnte aktørers konstruktion eller dekonstruktion af risiko ved Danske Spils produkt, som er spil om penge, for at kunne sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt, og i så fald hvordan, Danske Spils legitimitet udfordres af eller underbygges af aktørerne. Hele specialet vil således kredse om hvordan Danske Spil og deres produkt anskues af nøgleaktører. Er Danske Spil, ifølge de inkluderede aktører, overhovedet Til glæde (for den enkelte) og Gavn (for samfundet)? Dette fører til følgende problemformulering: 1.2. Problemformulering Hvordan konstruerer eller dekonstruerer Ludomaniforeningen, den danske stat og Danske Spil risiko forbundet med spil om penge, og hvordan forsøger de nævnte aktører at præge Danske Spils legitimitet i forbindelse med risikokonstruktionen? 8\n9 1.3. Specialets formål Specialets formål tager sit udgangspunkt i ønsket om at behandle Danske Spil som en organisation, der udbyder et produkt med et misbrugspotentiale. Det er interessant, da Public Relations, som de studerende læser, er et felt, der beskæftiger sig med organisationers relationer til samfundet. Denne relation kan blive besværliggjort, hvis produktet som organisationen udbyder, besidder et iboende misbrugspotentiale. Kombinerer man dette med at organisationen er statsejet, som i tilfældet med Danske Spil, opstår en unik relation til samfundet og offentligheden. Konklusionen på problemstillingen vil give et indblik i forhandlingen om legitimitet imellem tre centrale aktører, og hvordan disse undergraver eller underbygger Danske Spils legitimitet Afgrænsning Nedenfor vil de centrale afgrænsninger foretaget i specialet blive gennemgået. Det er dog ikke en udtømmende liste, og således vil afgrænsninger i specialet også løbende blive kommenteret, hvor dette findes relevant Problemstilling Vi har valgt at sætte fokus på problemstillingen vedrørende Danske Spil og konstruktionen af risiko ved spil om penge. Vi kunne have valgt at beskæftige os med en anden problemstilling, eksempelvis omhandlende matchfixing, som tiltrækker mere og mere opmærksomhed i mediebilledet, hvilket samtidig er en problemstilling, der berører Danske Spil. Vi har i stedet valgt at tage afsæt i selve risikoen ved spil om penge, da det er en spændende problemstilling set ud fra et samfundsmæssigt perspektiv. Der er mange aktører, der har en holdning og en agenda i forhold til dette, og sammenlignet med matchfixing, hvor det ikke er den almindelige forbruger, der bliver ramt, så er det den problemstilling, som kan have konsekvenser for flest forbrugere. Samtidig er ludomani et nyt fænomen, og vi har ikke kendskab til andre studier, der er foretaget med samme problemstilling som dette speciale Danske Spil Vi kunne have valgt at tage udgangspunkt i en anden case, men vi har valgt Danske Spil, da de skiller sig ud fra andre virksomheder i branchen ved at være statsejet, samtidig med at 9\n10 være markedsledere i Danmark. Det betyder, at vi har valgt at afgrænse os fra at undersøge andre udbyderes holdning til risikoen ved spil om penge. Argumentet herfor, som også gennemgås i casemetode, er, at vi har ønsket at beskæftige os med en case, der på flere måder er ekstrem på markedet for spil i Danmark Legitimitet Vi har valgt at afgrænse os fra at undersøge Danske Spil som en helhed, men udelukkende koncentreret os om Danske Spil i henhold til risikoen ved spil om penge. Men legitimitet kredser om hele virksomheden, hvilket vi har valgt at se bort fra, da det vil blive for vidtrækkende at undersøge samtlige faktorer, der har en effekt på Danske Spils legitimitet, da vi har et ønske om at gå i dybden med en faktor frem for bredden. Der er mange andre faktorer, som har en effekt på Danske Spils legitimitet. Vi er derfor bevidste om, at vi ikke kan konkludere på Danske Spils samlede legitimitet på baggrund af specialet, men vi kan vurdere, ud fra de aktører som vi inddrager i specialets analyse, hvordan konstruktionen af risiko ved spil om penge har en effekt på Danske Spils overordnede legitimitet Aktørafgrænsning En sidste afgrænsning vi her vil beskæftige os med, er afgrænsningen foretaget i forbindelse med udvælgelsen af de tre aktører. Specialet centrerer om en analyse af de tre aktører, Danske Spil, Ludomaniforeningen samt staten. Det betyder samtidig at vi har fravalgt at behandle andre aktører, der potentielt kan præge Danske Spils legitimitet. Vi vil ikke her gennemgå samtlige potentielle aktører, men forklare hvori at afgrænsningen består ved hjælp af et par eksempler. En aktør vi vælger at afgrænse os fra i specialet er samfundet. Med dette menes, at vi vælger at afgrænse os fra at behandle danskernes holdning til Danske Spil. Denne afgrænsning blev først foretaget senere i projektet, da det blev tydeligt for os at inddragelsen af samfundet ville afkræve en anden tilgang end den vi ønskede. Eksempelvis foreligger der ikke, for os, tilgængelig tekst der beskriver danskernes holdning til Danske Spil, og det ville derfor være nødvendigt at inddrage yderligere metode, teori samt analyseværktøjer, for at behandle denne aktør. Dette vurderede vi ville stride med vores ønske om at afsøge dybden i problemstillingen mere end bredden. Vi er dog godt klar over at samfundet kan have en betydning for konstruktionen af risiko ved spil, og at samfundet kan have en rolle i forhold til legitimeringen af Danske Spil, men vi har valgt at afgrænse os herfra. 10\n11 En anden aktør, som ligeledes også er fravalgt som analyse genstand i specialet er de andre ejere af Danske Spil, DIF og DGI. Afgræsningen bunder her i at hverken DIF eller DGI besidder nok aktier i Danske Spil, 10% hver, til at kunne træffe beslutninger på organisationens vegne, og vi har derfor valgt at afgrænse os herfra. I metoden vil der blive gennemgået baggrunden for udvælgelsen af de tre aktører, og her vil således også blive argumenteret for hvorfor at vi mener at disse tre aktører bidrager, i tilstrækkelig grad, til at udsige noget meningsfuldt om problemstillingen, men det er dog vigtigt at være klar over at andre aktører kunne have været inddraget men at vi aktivt har valgt at afgrænset os fra disse Specialets projektdesign 1.6. Tallene for ludomani Specialet beskæftiger sig med konstruktionen af risiko ved spil om penge. En potentiel risiko ved spil om penge er ludomani som en uløselig del af problemstillingen, og derfor vælger vi her at gennemgå tre centrale rapporter udgivet på området. De rapporter som i det følgende redegøres for, er henholdsvis en rapport udgivet af Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI), en rapport af Center for Ungdomsforskning (CEFU) samt en rapport lavet af Megafon og Bjerg K (Bjerg Kommunikation). Rapporterne er fra henholdsvis 2006, 2008 og Ludomani i Danmark Denne rapport er udgivet i to omgange, første del i 2006 og anden del i Rapporten er udarbejdet af Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, herefter forkortet som SFI, og finansieret af Spillemyndigheden, der hører under SKAT. Rapporten er i to dele, hvor første del undersøger udbredelsen af pengespil og problemspillere 1, og anden del af rapporten beskæftiger sig med faktorer, der kan have en betydning for at udvikle problemer med spil. Specielt første del af rapporten er interessant, da der her kommer officielle tal på størrelsen af problemerne omkring spil om penge. 1 Der skelnes i rapporten imellem risikospillere, problemspillere og ludomaner. Risikospillere er personer, der er i risiko for at udvikle et problematisk forhold til spil, men endnu ikke har gjort det. Problemspillere er personer, der har oplevet at have problemer med at styre deres spil, men uden at være decideret ludomane. Ludomaner er personer, der totalt har mistet kontrollen med deres forbrug af spil (Bilag 11). 11\n12 Undersøgelsen er baseret på interviews. Cirka interviews er foretaget med det, som SFI i rapporten betegner som et repræsentativt udvalg af den voksne danske befolkning (Bilag 11). De interviewede er imellem år, og af disse har cirka 91% på et tidspunkt i deres liv brugt penge på spil, og af de adspurgte havde 77% spillet inden for det seneste år. 55% af de spurgte angav muligheden for at vinde penge som det største motiv til, at de spillede. Rapporten bruger værktøjet NODS, der er en række spørgsmål, der kan bruges til at diagnosticere personer, der har problemer med spil. NODS rangerer spillere som henholdsvis risikospillere, problemspillere eller ludomaner. Det er således muligt at nuancere spilproblemet, når man bruger NODS, og alle der på et tidspunkt i deres liv har haft problemer med spil, betragtes i rapporten derfor ikke automatisk som ludomaner. Rapporten konkluderer, at antallet af personer, der inden for det sidste år kan kendetegnes som ludomaner, ligger mellem Tallet for problemspillere er mellem , mens tilsvarende tal for risikospillere er mellem (Bilag 11). Rapporten har også tal for antallet af personer, der på et tidspunkt har været ludomaner, problemspillere eller risikospillere i løbet af deres liv. Dette tal inkluderer således også personer, der på dette tidspunkt har problemer med spil, og har haft det inden for det sidste år inden rapportens udgivelse. Tallene for personer, der på et tidspunkt i deres liv har været ludomaner, er , tallet for problemspillere er og for risikospillere er det (Bilag 11). Som tallene viser, er der altså en markant forskel på antallet af de tre respektive slags spillere, og ligeledes også stor forskel på antallet af personer, der har haft problemer inden for det sidste år. Det samme gør sig gældende for antallet af personer, der på et tidspunkt i deres liv har haft et problem med spil eller risiko for at udvikle det Unge og gambling fra SFI og CEFU fra 2008 Rapporten Unge og gambling er et produkt af et samarbejde mellem Center for Ungdomsforskning, herefter forkortet som CEFU, og SFI. Rapporten er fra 2008 og finansieret gennem Forskningsrådenes ludomanipulje, der er en pulje, der hører under Uddannelses og Forskningsministeriet. Hvor foregående rapport undersøgte udbredelsen af pengespil og problemspillere i den voksne befolkning (18-74 år), så beskæftiger denne rapport sig med de unge (12-17 år). De unge må ikke spille på kasino eller i spillehaller. På tidspunktet for rapportens tilblivelse var der dog ikke lovfæstet aldersgrænse for unge, der spillede over nettet, men denne er i dag 18 år. Det betød dog ikke, at de unge havde frit spil, da mange udbydere allerede opererede med 12\n13 en aldersgrænse på 18 år, herunder Danske Spil, og de unge skulle have adgang til hævekort (Bilag 13). Undersøgelsen blev foretaget som telefoninterview og havde 5069 deltagere. Selve metoden, herunder brugen af NODS samt rangeringen af de unge som henholdsvis risikospillere, problemspillere eller ludomaner er identisk med førnævnte rapport. 51% af de unge der blev spurgt, har på et tidspunkt i deres liv prøvet at spille om penge, og inden for den sidste måned inden rapportens udgivelse er tallet 7,2%. Af de unge er 6,7% at betegne som risikospillere, tallet for problemspillere er 0,7%, mens tallet for ludomaner er 0,1%. Omregnes dette tal til antallet af unge i befolkningen, så kan rapporten konkludere, at man i Danmark i 2008 havde risikospillere, problemspillere og 300 ludomaner i alderen år (Bilag 13). Disse tal er udover tallene fra ovenstående rapport, der beskæftigede sig med de årige, og skal således lægges til disse tal Danskernes spil om penge fra Center for Ludomani 2014 Den sidste, og i rækken af rapporter om spil den nyeste, vi her vil nævne, er rapporten Danskernes spil om penge, udarbejdet af Megafon og Bjerg K for Center for Ludomani, der blev udgivet i I rapporten sætter de tre organisationer sig for at undersøge hvor udbredt pengespil er i dagens Danmark, og hvor mange risikospillere, problemspillere og ludomaner, der i dag er i Danmark. Metoden bestod af telefoninterview med respondenter, hvori spørgsmål formuleret fra NODS, på samme måde som i de to øvrige rapporter, indgik til at screene personer som risikospillere, problemspillere eller ludomaner. Undersøgelsen viste, at 4,57% af den danske befolkning kan kategoriseres som værende risikospillere, 1,89% som problemspillere og 1,09% som ludomaner. Af de adspurgte har 26% ikke deltaget i spil om penge inden for det sidste år. Som den første rapport viser denne rapport, at den største motivation for spil om penge er chancen for at vinde. 64% af de adspurgte angiver dette som værende den største motivation. Desværre angiver rapporten ikke, hvorvidt der er tale om samtlige 5.2 mio. danskere eller blot de cirka 4.2 mio. danskere, der er over 18 år. Derfor kan disse procentsatser lede til to forskellige tal, alt afhængigt af hvad man definerer som værende den danske befolkning, og da undersøgelsen alene har spurgt til de årige, må den umiddelbart kun kunne sige noget om disse. 13\n14 Derfor er antallet af risikospillere, med baggrund i denne rapports tal og procenter, et sted mellem Antallet af problemspillere er mellem , mens antallet af ludomaner er mellem Disse tal viser en markant stigning i forhold til de to andre rapporter, men der er dog, udover at det ikke nævnes, hvad der kategoriseres som den danske befolkning, andre punkter, hvor rapporten adskiller sig, og besværliggør en direkte sammenligning. Denne rapport adskiller sig fra de to andre på centrale punkter. Først og fremmest er rapporten ikke forfattet af et officielt organ. Center for Ludomani er en privat organisation, ligeså vel som Megafon og Bjerg K. Center for Ludomani er dog finansieret delvist via Finansloven gennem Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse (Ludomani.dk 1). Et andet forhold er det faktum, at der kun er respondenter i undersøgelsen, og det betyder, at rapporten mest af alt skal ses som beskrivende tendenser, mere end at den kan tages til statistisk indtægt for den danske befolkning (Bilag 13). 2. Metode Dette kapitel vil gennemgå specialets metode, der har ledt til de opnåede resultater. Først vil casemetoden blive gennemgået, dernæst interviewmetode og endeligt analysemetode Casemetode Fremgangsmåde Metoden i specialet afspejler vores ønske om at beskæftige os med en konkret case i en konkret kontekst. Det betyder, at empirien har til formål at gå i dybden frem for i bredden, og derfor har empirien sin styrke i sin specifikke natur. Specialets empiri udgøres af en bred vifte af forskellig slags empiri, heriblandt interviews, hjemmesider, rapporter, avisartikler, Danske Spils CSR rapport for 2013 samt årsrapporterne for henholdsvis 2012 og Empirien favner på denne måde bredt, og hver enkelt empiriske indsamling skal ses som brikker i et puslespil. Empirien i specialet udgøres såvel af kvalitativ som kvantitativ data, hvorfor vi ikke bekender os til en bestemt empirisk tilgang som værende bedst. Tværtimod er netop denne tilgang et udtryk for en holdning til, at empiri skal bruges, hvor empirien har sin styrke, hvad enten det er kvantitativ eller kvalitativ empiri. Med andre ord er det vores holdning, at problemstillingen bestemmer empirien, og empiri skal derfor ikke blindt indsamles efter princippet desto mere desto bedre, medmindre problemstillingen dikterer dette. 14\n15 Casemetode Helt centralt i specialet figurerer casen Danske Spil. Således er single case-metode en central del af specialet. Casemetode er en kontekstafhængig metode, der genererer kontekstuel viden, eller med andre ord; casen er en metode, der bidrager til at opnå ekspertviden inden for et afgrænset felt (Flyvbjerg 2006). Udgangspunktet er således idiografisk i modsætning til nomotetisk, hvor man i højere grad beskæftiger sig med at konstruere viden uafhængig af tid og rum (Bryman 2008). Ifølge Robert K. Yin er single case-studiet en mulighed for at grave dybere i casen, frem for at tænke frekvens og hyppighed (Yin 1981). Yin definerer casestudiet således: A case study is an empirical inquiry, that investigates a contemporary phenomenon within its real-life context, especially when the boundaries between phenomenon and context are not clearly evident (Yin 2003: 13). Yin argumenterer for, at det man kan bruge casestudiet til, er at udsige noget om konteksten, og dennes betydning for fænomenet, som man ønsker at undersøge (Yin 2003). Casestudiet er ifølge Yin velvalgt, når man mener, at de kontekstuelle omstændigheder har en meget høj indflydelse på fænomenet, der undersøges. Sammenholder vi dette med nærværende speciale, bliver det evident, at det netop er konteksten, der er i fokus i forhold til fænomenet, der danner genstand for undersøgelsen. Specialet tager således sit afsæt i en aktøranalyse af forskellige positioner (kontekst) i forhold til Danske Spil (fænomenet). Casestudiet handler ikke om at påvise kvantificerbarhed, men nærmere om at gå kvalitativt til værks. Det er derfor vigtigt, at man fra starten af arbejdet med casen får afgrænset dette ved hjælp af en problemformulering. Således bliver dataindsamlingen struktureret, og det er med til at sørge for, at det relevant data, der indsamles (Eisenhardt 1989). Denne metode stemmer i høj grad overens med vores ønske om at gå i dybden frem for i bredden. Dette betyder ikke nødvendigvis, at studier med single case-metode alene kan bruges til at udsige noget om den ene case. Tværtimod er single case-metode en måde, hvorpå man ved hjælp af casen og nøje udvalgte data kan udsige noget meningsfuldt om et større emnefelt (Flyvbjerg 2006) (Yin 2003). I dette tilfælde kan casen Danske Spil både sige noget om selve legitimeringen af Danske Spil, men også perspektiveres og bruges til at videreudvikle teori omhandlende tekstanalyse, legitimitet og caseanalyse. At lige netop Danske Spil er blevet udvalgt til at 15\n16 være casen i specialet, beror på ønsket om at arbejde med det Flyvbjerg betegner som: Atypical or extreme cases (Flyvbjerg 2006: 13). Ekstreme eller atypiske cases kan bidrage med yderligere information end den gennemsnitlige case (Flyvbjerg 2006). At Danske Spil kan ses som en atypisk eller ekstrem case, beror på, at Danske Spil er statsejet og besidder et delvist monopol på det danske spilmarked. Et yderligere argument for at casen kan blive anset som en ekstrem case er, at staten som Danske Spils ejere samtidig fungerer som lovgivere på området, og derfor har vi således en case med det ekstraordinære element, at ejerne samtidig er lovgiverne. Litteraturen omhandlende statsejede spiludbydere er minimal, og også på denne måde er valget af casemetode faldet naturligt. Således er casemetode en velvagt metode, når det handler om at arbejde med områder, der er relativt uudforsket og hvor der derfor ikke findes tilstrækkelig litteratur inden for emnet (Eisenhardt 1989). Dette skyldes, at casen ikke er afhængig af tidligere litteratur eller forskning, men tværtimod kan danne udgangspunkt for ny forskning på basis af casestudiet (Eisenhardt 1989) Kritik af casestudie som metode I dette afsnit vil vi koncentrere os om de primære kritikpunkter, der er rettet mod casestudiet som metode. Casestudiet står på mål for kritik fra en henholdsvis naturvidenskabelig og positivistisk optik. Sigtet for positivisten er at skabe kontekstuafhængig universel viden, og casestudiet er en skarp kontrast. Kritikken skal ses i forhold til surveys og eksperimenter som metode, og går således ud på, at casestudiet ikke besidder samme stringens som de føromtalte metoder. Yin benytter termen rigor 2 og forklarer, at hans tese er, at kritikken bunder i, at der findes utallige tekster omhandlende hvorledes man udfører surveys eller eksperimenter korrekt for at undgå fejl og bias, sammenholdt med at litteraturen på casestudie-området er væsentlig mindre (Yin 2003). Argumentet for kritikken må således være, at eksperimenter og surveys har en meget klar og velbeskrevet metode, der sikrer rigor, hvorimod casestudiet ikke i samme grad er beskrevet med sigte om at skabe denne rigor. Endnu en forklaring på denne kritik er, at kritikerne ikke har formået at skelne imellem casestudy research og case-study teaching. I teaching, hvilket vil sige læren om casestudier, er det tilladt at fabrikere eller ændre data for at illustrere pointer. I research er dette strengt forbudt, da ethvert casestudie skal behandle 2 Som i denne sammenhæng er at forstå som et samlende ord for stringens og stivhed, men samtidig også som sikring imod bias. 16\n17 data korrekt, og uden at ændre eller fabrikere i denne. Denne kritik hænger uløseligt sammen med ønsket om at undgå bias, et mål som positivisten altid vil tilstræbe og mene er opnåeligt. Yin mener dog ikke, at man blot ved brug af surveys eller eksperimenter kan undgå bias, da bias lige så vel kan opstå i positivistiske metoder som i casestudiet (Yin 2003). Yin udfolder ikke selv argumentet, men henviser til Sudman & Bradburns bog Asking Questions fra 1982, der beskriver hvorledes man bør udforme surveys. De beskriver ligeledes, hvordan man både bevidst og ubevidst som forsker kan formulere spørgsmål, der har en påvirkning på svaret (Sudman & Bradburn 1982). Således er bias også en meget reel fejlkilde i andre metoder end case-metode. En anden kritik af casestudiet, og specielt single case-studiet omhandler hvorvidt, at studiet giver mulighed for at generalisere. Kritikken baserer sig således på idéen om, at forskning handler om at kunne generalisere opdagelser, og at en enkelt case således ikke er data nok (Yin 2003). Svaret på denne kritik er, at casestudier sigter mod at udvikle teori samt at opnå en teoretisk generalisering frem for en statistisk generalisering (Yin 2003). Den tredje og sidste kritik vi her vil nævne i forhold til casestudier, går på, at casestudiet er for omfattende, kræver uendeligt med materiale og uanede mængder tid til observation og empiriindsamling. Igen påpeger Yin, at kritikken beror på en misforståelse, og at casestudiet ikke dikterer, at forskeren indsamler massive mængder materiale eller at forskeren bruger tid på deltagerobservation (Yin 2003). Ifølge Yin er det derfor op til den enkelte undersøgelse, og de enkelte cases, hvor meget materiale, der skal til for at besvare problemstillingen samt hvor meget tid, forskeren er nødt til at investere (Yin 2003) Interviewmetode Specialet benytter sig af to interviews, henholdsvis et med Thomas Rørsig, kommunikationschef i Danske Spil, og et med formanden for Ludomaniforeningen, Marie Louise Andersen. Begge interviews er foretaget som semistrukturerede ekspertinterview; en tilgang, der foreskriver, at man udformer en tematiseret spørgeguide, der har til formål at strukturere interviewet, dog ikke yderligere end at intervieweren er tilladt at opsøge interessante erkendelser, når disse opstår (Flick 2006)(Bilag 26 & Bilag 27). Således er det semistrukturerede interview en interviewform, der tillader en grad af autonomi i situationen, dog uden at lade det være helt op til tilfældigheder, hvilke emner, der bringes op i interviewet. Det semistrukturerede ekspertinterview er en interviewform, der sætter visse krav til interviewerens formåen, da der kan opstå faldgruber. Disse faldgruber er nært beslægtet med 17\n18 det faktum, at det er en ekspert, der bliver interviewet samt interviewets strukturelle udformning. Det er derfor vigtigt, at man som interviewer formår at stille de rigtige spørgsmål (både inden for og uden for interviewguiden) på de relevante tidspunkter, således at interviewet besvarer de ønskede spørgsmål, og opnår det ønskede formål. Det er samtidig vigtigt, at man som interviewer i det semistrukturerede interview ikke bliver en slave af interviewguiden, men at man giver plads og tid til at opsøge emner og spørgsmål uden for guiden, forudsat at disse har en relevans for formålet med interviewet (Flick 2006). Med andre ord skal der træffes valg i forbindelse med interviewet, som kun kan træffes i selve interviewsituationen. Det er samtidig her, at det interessante ved det semistrukturerede interview beror. Det er en interviewform, der i sin essens giver plads, rum og mulighed for at lade den interviewede bidrage med sin viden på basis af sine erfaringer, og ikke blot som svar på interviewerens forståelse af et felt. At foretage ekspertinterview sker med ønsket om at få en indsigt i den viden, som eksperten besidder, og ikke nødvendigvis i ekspertens livsverden, følelser eller holdninger (Flick 2006). Det er klart, at det i et sådant felt som specialet bevæger sig i, er svært at skille viden, holdninger og følelser ad. Spil og ludomani er svært ikke at have en holdning til, og sammenholdt med det faktum, at de to interviewede, qua deres position i de respektive organisationer, har interesser inden for dette felt, medvirker, at intervieweren har en opgave i forhold til at få den interviewedes viden som ekspert, mere end dennes holdninger som person (Flick 2006). Selve ekspertinterviewet bruger vi i specialet til at udsige noget om, hvorledes casen og feltet for spil kan anskues fra to umiddelbare modpoler. Det er således også på denne baggrund, at de to eksperter er blevet udvalgt, for så vidt muligt at høre to modsatrettede holdninger til feltet, hvori specialet befinder sig. Det at foretage et ekspertinterview stiller også krav til intervieweren, både i form af at fastholde eksperten i de ønskede temaer, men også krav til at have tilegnet sig en viden inden for det felt, man vil interviewe eksperten omkring (Flick 2006). Således har vi inden de to afholdte semistrukturerede ekspertinterviews brugt tid på at tilegne os viden inden for emner som ludomani, det danske spilmarked, omfanget af spil samt de organisationer, som de to interviewede repræsenterer. Samtidig har vi, for at undgå at overse vigtige aspekter og temaer som bliver bragt på banen af den interviewede, valgt, at vi begge er til stede under interviewet. Den ene i en styrende rolle, den anden som en form for observatør med licens til at deltage. 18\n19 I behandlingen af de to interviews har vi benyttet os af meningskondensering, der efterfølgende er blevet godkendt af de interviewede. Metoden består i, at vi har gennemlyttet de foretagne interviews, nedskrevet centrale citater samt erkendelser, kontaktet de interviewede og fået deres accept af at det nedskrevne nedkog er rammende for deres oplevelse af interviewet. Dette sker for det første for at operationalisere de foretagne interviews, for det andet for at give en overskuelig gengivelse af interviewet og for det tredje for at sikre, at essensen af interviewet fremstår klart og retvisende. Dette skal ses i modsætning til en fuld transskription, der fremlægger hele interviewet i dets fulde form, med alt hvad dette måtte indebære af dialog. Ikke dermed sagt, at transskription ikke er en god metode til at udvælge relevante erkendelser til en analyse, men vi vælger her at foretage en del af denne øvelse på forhånd, således at læseren får et klart billede af de centrale elementer i interviewet. I forhold til selve den erkendelse der opnås ved det foretagne interview, vælger vi at læne os op ad den pragmatiske videnskabsteoretiske position. I pragmatismen søger man at opnå viden, der har praktisk værdi (Wicks & Freeman 1998). Det betyder for interviewet, at formålet er at omsætte den opnåede viden til praksis i specialet. Samtidig vurderer vi, i tråd med pragmatismen, at objektivitet i interviewsituationen er umulig. Interviewsituationen er fastsat på basis af en mail formuleret af os, temaerne i interviewet har vi fastlagt på forhånd i forbindelse med en formulering af en spørgeguide. Så længe der indgår sprog, så er det pragmatiske argument, at det er et form for narrativ, og i denne erkendelse ligger, at sproget vil være formet af den udsigende, og dermed også dennes oplevelser og erfaringer. Der findes ingen ægte sandhed, men kun en erkendelse af hvordan vi skaber mening i verden (Wicks & Freeman 1998). Pointen er her i forhold til interviewet, at man som forsker skal holde sig for øje, at såvel interviewer som den interviewede, vil udtrykke sig på basis af kultur, erfaringer og sprog (Wicks & Freeman 1998). Det betyder ikke, at interviewet er overflødigt, tværtimod er det blot en erkendelse af, hvad formålet med interviewet er. Vi søger ikke en endegyldig sandhed, men det pragmatiske ideal om at bruge videnskab og interviewet til at opnå en større forståelse af verden, i dette tilfælde specialets problemstilling (Johnson & Onwuegbuzie 2004). Nedenfor er formålene med de to interviews gennemgået før de fandt sted. Refleksion over de foretagne interviews fremgår senere i afsnittet. Interview med Marie Louise Andersen, formand for Ludomaniforeningen: 19\n20 Formålet med dette interview er at opnå viden om hvordan spil generelt, og her specifikt Danske Spil, opleves af nogle af deres stærkeste kritikere. Ludomaniforeningen er en organisation, der dagligt er med til at sætte ludomani på den offentlige dagsorden, og som arbejder for at hjælpe ludomaner og pårørende samt for en større grad af forebyggelse af ludomani. Hvor Danske Spil kan ses som en aktør, der er advokerende for spil, er det muligt at argumentere for, at Ludomaniforeningen er den tilsvarende modpol. Formålet er således at få Ludomaniforeningens holdning til spil, og vi går ud fra, inden interviewet, at de forholder sig kritisk. Ligeledes besidder Ludomaniforeningens formand en viden omhandlende ludomani, ludomanibehandling og potentielle sociale konsekvenser ved spil. Hvordan hun italesætter ludomani og de nævnte konsekvenser er vigtigt i specialet, da det bidrager til at kunne klarlægge Ludomaniforeningens holdning over for spil og i særdeleshed Danske Spil. Det var en pointe for os at foretage dette interview først, da vi mente at det kunne bidrage til det senere interview med Danske Spil. Dette skal forstås således, at vi ønskede at bruge Ludomaniforeningens holdninger i interviewet med Danske Spil. Det er klart, at en formand for en organisation, der lever af at sætte fokus på ludomani, har en interesse i at sikre, at ludomani bliver anset som en potentiel risiko, der kræver en organisation til at sætte fokus på ludomani. Igen betyder dette ikke, at interviewet mister sin validitet, da formålet med interviewet ikke står og falder med den interviewedes egne interesser, men nærmere på dennes viden som ekspert i feltet. Erkendelsen betyder dog, at vi i brugen af interviewet, har været opmærksomme på denne problemstilling og aktivt søgt svar på vores temaer, og konstant har fastholdt formålet med interviewet. Interview med Thomas Rørsig, kommunikationschef hos Danske Spil: Formålet med dette interview er at opnå viden om, hvorledes Danske Spil oplever markedet for spil med alt hvad dette måtte indebære af ansvar, risiko og ageren som organisation. Det er klart, at dette interview bidrager med en forståelse af, hvorledes Danske Spil selv oplever deres ansvar og license to operate ; en erkendelse, der aktivt bruges til at besvare specialets problemstilling. På denne måde er dele af 20


Sådan at transportere en præsamlet opbevaring stald / Shareoflancaster.com\nStål vs Plastic skure\nHvad er den Chill for frugttræer?\nKøb en præsamlet opbevaring stald er et klogt valg for dem, med lidt tid og tømrerarbejde erfaring; men bevæger sig sådan en struktur er en udfordrende opgave. Jo større Laden og jo større afstanden over som laden skal flyttes, jo højere chance for at skade bygningen eller miste det helt. Dem uden erfaring eller det rette udstyr bør kontrakt en hus-flytte kontrahenten for at undgå dyre fejl.\n•Brace opbevaring stald med 2-tommer af 4-tommer boards på studs, dørkarme og vinduesåbninger. Gøre X-formede seler ved måling af diagonal afstanden mellem hver stud og ramme og skære en bestyrelse til at længde. Trække 3 1/2 inches fra denne længde til at markere og klippe et andet bord. Skæres i bjælker til en 45-graders vinkel med en gering sav. Kile et bræt diagonalt og skære den anden bord i halve. Hvis de to halvdele ikke bliver pres passer mod kilet bestyrelsen i den modsatte retning til at fuldføre X, Fastgør stykker med negle, træ lim eller skruer til transit. Oprette en X-frame mellem modsatte hjørner af ordet for at hjælpe laden vedligeholde sin grundlæggende form.\n•Sæt en donkraft under hvert hjørne post og hæve laden. Hverve tre venner for at øge alle sider af laden en selv i det mindste indtil den når en højde af omkring 5 inches.\n•Skub PVC polakkerne under hævet laden hver 4 fod. Hverve flere raske venner til at hjælpe med at få barn op en flad seng trailer rampen. Bruge løb løbsk bånd til at forhindre stilladser polerne ruller og sikre stald til trailer med reb.\n•Kontroller laden til webstedet og tilbage trailer op til kanten af instituttet. Sænke rampen og rulle i laden på instituttet. Hæve Hjørnestolperne med donkrafte og fjerne polakker. Lavere i laden på pladen og fjerne stikkene.\n•Disassemble og fjern X-seler inde i laden.\nSikre stald til foundation med lange konkrete skruer, hvis du bor i et område med stærk blæst eller jordskælv, der kunne fortrænge laden.\nHøre lokale ordinancer for at bekræfte, om du skal indhente tilladelse før transport af laden. Kontrollere højde restriktioner af broer på din planlagte rute, så du ikke går i stå under kørsel.


Nikolaj Coster-Waldau i "Blackthorn"\nSe Nikolaj Coster-Waldau i “Blackthorn”\nDer er et dansk islæt i western filmen “Blackthorn”, som netop er kommet på Netflix i Danmark. Her ses Nikolaj Coster-Waldau nemlig i rollen, som den unge Cassidy.\n“Blackthorn” bygger videre på filmklassikeren ”Butch Cassidy and the Sundance Kid” fra 1969. Her slutter filmen, da Butch og Sundance bliver skudt ned af den bolivianske hær. Det vil sige, man ser ikke at de skydes ned. I slutscenen stormer de to banditter ud af døren og billedet fryser. Lige præcis her tager ‘Blackthorn’ sin begyndelse. For hvad nu hvis Butch Cassidy overlevede? Ny viden tyder faktisk på at det var tilfældet og at han levede mange år under en ny identitet som James Blackthorn.\nHandlingen i “Blackthorn” foregår i 1927, altså knap 20 år efter Cassidy (Sam Shepard) det voldsomme opgør mod den bolivianske hær. Butch tilbringer sit otium i 1920’ernes Bolivia, men ønsker at vende tilbage til USA, så han kan gense sin familie. På turen til San Francisco slår Blachthorn sig sammen med en spansk røver (Eduardo Noriega), på flugt fra en bande. Han lover Cassidy et sidste eventyr, han ikke kan modstå. Han opdager dog snart, at han ikke er den eneste, der bærer på en dyb hemmelighed.\nFilmen giver nogle korte tilbageblik til Cassidys og Sundance’ liv i mellem 1900 og 1908. Her spilles den unge Cassidy af Nikolaj Coster-Waldau.\n“Blackthorn” er både en traditionel western med gode skuddueller, men samtidig følger man også personen Cassidy. Filmen har et par spændende twists, som gør at man bevarer spændingen under hele filmen. Bestemt et film, der er værd at se.\n“Blackthorn” kom på Netflix Danmark den 1. februar 2014. Du kan se filmen på Netflix HER.\nSe traileren til “Blackthorn”:\nNyere artiklerFra folkene bag “Friends” kommer “Episodes”\nÆldre artiklerDen rørende komedie “Silver Linings Playbook” på Netflix


Af Den usikre 17 år · 3 år 5 måneder siden\nJeg har oplevet i over et år nu nogle mærkelige følelser i hovedet. Følelsen er, at det gør en smule ondt i hovedet visse steder. Hvis jeg nogle gang holder på hovedet, og jeg samtidigt prøver at dreje det, så kan der godt ske en fornemmelse af, at det knækker.. eller noget...\nAf den skoletrætte 13 år · 3 år 9 måneder siden\nHej er begyndt at blive lidt nærbød for om jeg skal gå til lægen med det her i oktober havde jeg miN mens i en uge ca og fik den så først i december i osse en uge. Jeg fik den så igen i januar men har ikke haft den siden januar. Kan det have noget og gøre med jeg er blevet sygt skoletræt og har...


Sofabord Viola, Ø 600x500 mm, eg | Aj Produkter\nSofabord Viola, Ø 600x500 mm, eg\nArt. nr.: PN4999\nFlot og lille sidebord med ben. Fremstillet af massivt træ og fås i flere farver.\nSofabord Paris er et lille bord, som er perfekt ved sofaen, lænestolen, i entréen, venteværelset eller på kontoret. Sofabordet har hylder rundt om, som er opdelt i tre stykker. Hylderne er velegnede til opbevaring af f.eks. magasiner og fungerer som et ekstra aflastningssted at stille kaffekoppen på. Sofabordets ben gør, at det står lidt over gulvet og gør det nemt at komme ind under ved rengøring. Sofabord Paris er fremstillet af massivt træ og fås i hvid, eg eller sort.\nHovedfarve: Eg , Hvid , Sort


Politikommissær: Det er ulovligt bare at kigge på misbrugsbilleder | Østjylland | DR\nPolitikommissær: Det er ulovligt bare at kigge på misbrugsbilleder\nMan behøver ikke at eje billeder af seksuelt misbrugte børn for at overtræde loven. Det er strafbart bare at kigge på dem.\nSiden 2009 har det været ulovligt at kigge på misbrugsmateriale, selv om man ikke har det liggende på sin computer (Foto: DR © DR)\nDet er ikke alene forbudt at have børneporno liggende på sin computer. Det er faktisk også forbudt bare at kigge på billederne.\nEn af Danmarks største pædofilisager er netop startet ved byretten i Randers, hvor en 48-årig mand er tiltalt for blandt andet at misbruge børn og videredistribuering af misbrugsmateriale.\nLæs også:48-årig erkender: Havde video og billeder af børn\nManden var i besiddelse af video og billeder, der viste seksuelt misbrug af børn, men i dag er det faktisk også ulovlig bare at kigge på billederne, selv om man ikke ejer dem.\n"Du må altså ikke gå ud og opsøge materialet på nettet."\nFlemming Kjærside,politikommissær, Rigspolitiets center for cyber kriminalitet.\nDet fortæller Flemming Kjærside, der er politikommissær ved NC3, Rigspolitiets center for cyber-kriminalitet.\n- Før 2009 blev det først ulovligt, hvis du downloadede og gemte misbrugsmateriale på din computer. Det var jo lidt et paradoks, så nu er det også blevet forbudt bare at kigge på billederne, siger Flemming Kjærside.\n- Du må altså ikke gå ud og opsøge materialet på nettet, understreger han.\nFamiliebilleder er ikke ulovlige\nMange familier har fotoalbums med billeder af deres børn, som leger i badebassinet eller i badekaret uden tøj på. Billederne falder ikke ind i kategorien misbrugsmateriale, da det kræver, at børnene optræder på en bestemt måde.\nLæs også:Pædofile fjernstyrer voldtægter på nettet\n- For det første barnet skal være nøgen, og fokus skal være rettet mod barnets kønsdele. Det ser typisk ud som om, at barnet er opstillet til ære for fotografen, så han kan fotografere kønsdelene, siger Flemming Kjærside.\n"Det kan jo være helt uskyldige billeder fra en god ferie ved Vesterhavet eller en sjov episode ude i haven, men det er der altså nogle mennesker, der er interesseret i."\nFLEMMING KJÆRSIDE, POLITIKOMMISSÆR, RIGSPOLITIETS CENTER FOR CYBER KRIMINALITET.\nPas på med at dele dine billeder\nAlligevel opfordrer Flemming Kjærside til, at man tænker sig om, når man deler sine billeder med andre. Han mener, at det generelt er en rigtig dårlig idé at dele billeder af nøgne børn.\n-Det kan jo være helt uskyldige billeder fra en god ferie ved Vesterhavet eller en sjov episode ude i haven,, men det er der altså nogle mennesker, der er interesseret i.\n- De høster fra fotoalbums, som andre har givet adgang til, siger han.


21 nov 2019, 09:02\nEmne: Kontakt skinne\nRe: Kontakt skinne\nJeg skulle måske lige tilføje jeg er blevet fortalt, at man skal huske at isoleringerne altid lægges i samme side og ikke skifter i flæng fra side til side.\n20 nov 2019, 17:19\nHelst 36 cm så er du sikret mod fejl\n28 okt 2019, 22:05\nEmne: CS3 Der går ned\n20 okt 2019, 19:44\nI Märklin Magasin seneste udgave oktober 2019,side 54 omtaler man STYRODUR. Jeg tænker at det på være det du hentyder til. Så vidt jeg er orienteret er der tale om et produkt som der kan skæres direkte med en kniv osv i _ i modsætning til flamingo og hvad det ellers hedder. Jeg set produktet hos tøm...\nEmne: CS3 Guide - Random makro\nHej Søren Så lykkedes det.. Jeg har i hvert fald testet random på min cs3 plus, og når jeg afprøver via cs 3+ så kan jeg e tilfældighedsprncippet virker. Jeg har lavet 3 "start" hændelser som udlæses af de respektiver s88 kontakter- et for hvert spor , 3 hændelser for udkørsel - et for hvert spor, e...\nHej Søren Jeg har nu læst , læst og læst det du har skrevet, det nok fordi det temmelig logisk at jeg ikke rigtig kan hitte ud af det. Jeg har et anlæg som har en "skyggebanegård" hvor togene kører ind via trevejs sporskiftet og så sender de hinanden afsted skiftevis som sporet er belagt. Når togene...


→ Køb Flowerpot Vp1 lamper online [Se bedste tilbud] - B2B Online Shop\nHjem→ Køb Flowerpot Vp1 lamper online [Se bedste tilbud]\nOnline forretninger med flowerpot vp1 lamper\nLuxlight.dk er pt. iblandt de førende internet handler inden for lamper og belysning. Netbutikkens sortiment udgøres af mere end 3000 varer fra forskellige brands. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,6 ud af 10 manifesterer en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 18 vurderinger, hvoraf 15 af disse giver topkarakter. På Facebook er 1864 brugere fans af Luxlight.dk, og her har firmaet modtaget 5 ratings med en middel vurdering på 5 ud af 5, som ligeså er usædvanligt godt.\nLampemesteren.dk er nu imellem de største online selskaber med lamper og belysning. Firmaets sortiment består af over 9000 produkter fra forskellige brands. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9,5 ud af 10 tilkendegiver stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 1574 anmeldelser, hvoraf 1352 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 38692 mennesker tilhængere af Lampemesteren.dk, og herpå har butikken modtaget 80 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,7 af 5, som lige så vel er ualmindeligt imponerende.\nAndLight.dk er i dag iblandt de største e-shops med lamper og belysning. Webbutikkens udvalg rummer ca. 6000 produkter fra diverse brands. Webshoppens Trustpilot-score på 9 af 10 røber utrolig tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 840 bedømmelser, hvoraf 720 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 11650 brugere tilhængere af AndLight.dk, og herpå har butikken modtaget 24 anmeldelser med en middel vurdering på 3,6 af 5, hvilket tillige er ekstremt flot.\nLamper.dk er i dag imellem de førende online forhandlere med lamper og belysning. Forretningens sortiment indbefatter omtrent 3000 varer fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-score på 8,6 af 10 er et udtryk for stærk kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 67 vurderinger, hvoraf 48 af disse giver topkarakter. På Facebook er 369 brugere tilhængere af Lamper.dk, og her har de modtaget 13 vurderinger med en middel rating på 4,3 af 5, som lige så vel er ualmindeligt beundringsværdig.\nLysmesteren.dk er nu imellem de førende e-butikker der sælger lamper og belysning. Netbutikkens udvalg består af over 5000 varer fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 6,5 af 10 indikerer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 370 vurderinger, hvoraf 264 af disse giver topkarakter. På Facebook er 85152 mennesker tilhængere af Lysmesteren.dk, og her har de modtaget 104 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,7 af 5, hvilket lige så vel er yderst imponerende.\nFlowerpot Vp1 lamper købes over nettet\nEn del e-butikker yder nu om stunder et bredt udvalg af former for fragt. En sikker vinder er p.t. pakkeshops, som gør at du kan hente dine nye produkter når det passer dig. Fragtformen er jo rigtig simpel, samt endda ydermere den billigste metode til levering.\nDu burde endvidere tænke over at bestille levering hjem til dig privat eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen viser sig almindeligvis lidt mere bekostelig, men lige så vel ualmindeligt enkel. Den mest betalelige fragtform af flowerpot vp1 lamper er dog at hente pakken selv, men det stiller krav om at du befinder dig med kort afstand til flowerpot vp1 lamper e-forretningens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden er naturligvis super vital forudsat man mangler produktet fluks, så i det øjemed er det fuldkommen afgørende at du finder leveringstiden for det respektive produkt.\nEn masse flowerpot vp1 lamper internet outlets giver løfte om levering på næstkommende hverdag på mange varenumre, som er påkrævet at handlen laves forud for et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få flowerpot vp1 lamper pakket før de lageransatte har fri.\nEn hel del shops på nettet tilbyder gratis levering, men for det meste under forudsætning af at der erhverves for et konkret beløb. Desuden skulle man udse dig den mest prisbevidste leveringsmulighed, som ofte – uafhængig om man befinder sig ved Fredericia, Nyborg eller Humlebæk – vil være at få fragtfirmaet til at køre varerne til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være ekstremt smertefrit for almindelige dødelige at finde de bedste priser på flowerpot vp1 lamper på tværs af e-forretninger, og med det motiv har utallige internet firmaer fundet det nødvendigt at trykke prisniveauet på mange af deres varer – til babyer og børn, lige så vel som til damer og herrer – voldsomt, og endda nogle gange præstere gratis levering.\nDerfor kan det immervæk vise sig lønnende at kontrollere enkelte internet varehuse i Danmark efter flowerpot vp1 lamper udsalg forud for at du handler, så du er sikret at indhente den skarpeste pris.\nMan skal trods alt huske på, at ifald en shop på nettet forhandler flowerpot vp1 lamper til en salgspris der virker helt ekstremt gunstig, kunne det tit være et karakteristika der viser en bedragerisk internet butik. Betalinger med kort er imidlertid omfavnet af et reglement, hvilket redder dig som køber overfor falske online butikker.\nVi anbefaler kortkøb eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du benytte et afdragstilbud fra fx ViaBill, såfremt du gerne vil betale pengene over tid.\nFør nogen shopper flowerpot vp1 lamper på en shop bør man uden tvivl kigge på dens forretningsaftale, det er dog uden tvivl en tidskrævende opgave.\nEn anden løsning kunne være at granske hvorvidt internet selskabet er e-mærke tilsluttet, eftersom det ofte er et billede på at online virksomheden anerkender de gældende danske regler, og at internet forretningen ofte revurderes af jurister der forstår reglerne på området. Desuden giver det dig chance for en håndsrækning, ifald du udsættes for udfordringer som følge af din ordre.\nDerudover støtter vi at kunden er opmærksom på de mest relevante retningslinjer i forbindelse med købet, f.eks. den ombytningsrettighed på flowerpot vp1 lamper internet virksomheden lover. På grund af dette er det på samme måde vigtigt, at man når som helst gemmer sin kvittering på e-mail, så man i fremtiden vil kunne påvise sin bestilling, uafhængig om man skal købe til en pige eller dreng.\nTrustpilot bringer dig en del udmærkede løsninger til at beskue flere andre køberes bedømmelser og derved kan det anbefales, at du evaluerer e-firmaets flowerpot vp1 lamper omtaler forinden du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig derudover en række gunstige chancer for at få en idé om e-butikkens kundetilfredshed. Tilmed ses nogle online selskaber i Danmark hvor folk kan sammensætte en evaluering af ordreforløbet, som desuden bør benyttes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejder med en del shops på nettet og publicerer deres produkter, og indtjener provision under forudsætning af at den besøgende vi sender videre foretager en ordre.\nViden vedrørende flowerpot vp1 lamper og butikker på nettet opdateres nu og da, men der gives ikke garantier imod forandringer der eventuelt er lavet siden seneste opdatering af hjemmesidens data.


Hamburgerryg på grill - Nem opskrift på grillet glaseret hamburgerryg\nMadformadelskere / Aftensmad / Hamburgerryg på grill\nUdgivet: 20. juni 2021\nHvem elsker ikke en lækker og saftig hamburgerryg? Hamburgerryg på grill bliver din nye favorit i grillsæsonen. Det er simpelthen så nemt at lave, og det smager fantastisk. Hvis du vil se hvor nemt det er at lave glaseret hamburgerryg på grillen, så læs med her og få vores opskrift.\nDer er ikke så meget at sige! Hamburgerryg er og bliver en favorit herhjemme, både hos børn og voksne. Og hvorfor ikke lave det på grillen, når det nu er grillsæson?\nJeg har tit fået serveret “skamkogt” hamburgerryg, og det er sgu ingen fornøjelse at spise. Nej, en hamburgerryg skal være helt saftig når man spiser den, og så lige med en lækker omgang glasering på toppen, mums! Alle ved efterhånden at vi stort set tilbereder alt på grillen. Alt lige fra pandekager til hamburgerryg ryger på, og det er kun fantasien det sætter grænserne.\nDen her gang lavede jeg hamburgerryggen på min træpillegrill, men fortvivl ikke hvis du ikke har sådan en i “Stalden”, Den bliver lige så god på en helt almindelig kuglegrill, eller en gasgrill. Som altid, så handler det om den rigtige kernetemperatur, og den skal være 65 grader spot on! Så har du nemlig en hamburgerryg der en vildt saftig og mør som smør.\nOg så er det selvfølgelig det med glaseringen. Jeg giver den først med barbecuesovs, bygger et godt lag op, og så afslutter jeg festen men en barbecue/senneps glasering på toppen. Det smager bare helt fantastisk, men det kan springes over hvis man ikke er til den slags.\nHvad serverer jeg så til? Flødekartofler selvfølgelig!\nDet passer perfekt til en hamburgerryg på grill og det tager ca. samme tid som hamburgerryggen.\nSå skal der selvfølgelig også lidt grønt til. Det kunne være nogle dampede grøntsager, kogte bønner (ungernes favorit) eller grillede grønne asparges for den sags skyld.\nHamburgerryg – Find en god stor en og del den op. Der er også en masse andre lækre retter hvor man kan bruger hamburgerryg.\nBarbecuesovs – Her er det frit valg på alle hylder. Vi har et par opskrifter her på bloggen jeg kan anbefale, men ellers kan man bruge lige den man bedst kan lide. Prøv for eksempel Barbecuesauce med honning eller Barbecuesauce – Sweet ‘n spicy.\nGlasering til hamburgerryg på grill – Minder meget om en helt standard glasering, men jeg har tilføjet lidt barbecuesovs for lige at dreje smagen lidt i grillretningen.\nHvordan laver man hamburgerryg på grill?\nHer kommer der en kort gennemgang af fremgangsmåde til, hvordan du laver den bedste hamburgerryg på grillen.\nJeg vil anbefale dig at bruge et stegetermometer, eller en grillsonde til at holde øje med kernetemperaturen, det gør det lidt nemmere at få det perfekte resultat hver gang.\nDen forberedte hamburgerryg kommes på den forvarmede grill i en foliebakke. Den pensles løbende med barbecuesovs, og når den ønskede kernetemperatur nærmes, smøres hamburgerryggen med den forberedte glasering.\nTemperatuen i grillen hæves og hamburgerryggen tilberedes til den ønskede kernetemperatur er nået. Hamburgerryggen tages af grillen og trækker kort utildækket inden den skæres ud og serveres.\nHvad skal kernetemperaturen på hamburgerryg være?\nKernetemperaturen i en hamburgerryg skal være 65 grader, så er du sikker på at den er helt saftig, men stadig færdigtilberedt i midten.\nKan glaseret hamburgerryg fryses?\nJa, man kan sagtens fryse resterne ned, så er der altid noget lækker i fryseren til en dag, hvor man ikke orker for meget i køkkenet.\nOpskrift på grillet glaseret hamburgerryg med bbq\nHer kommer vores opskrift på der perfekte hamburgerryg på grill. Der er fuld knald på smagen, og den bliver helt fantastisk lækker og saftig. Det er grillsæson nu, så næste gang du starter grillen og, så prøv med en glaseret grillet hamburgerryg, det er virkelig guf!\n– Vi sigter efter en kernetemperatur på 65 grader, så er hamburgerryggen helt mør og saftig.\n– Hvis man er bange for at hamburgerryggen brænder på, kan der kommes en smule vand i bunden af foliebakken.\nServing: 1personKalorier: 299kcalKulhydrater: 13gProtein: 1gFedt: 1gMættet fedt: 1gFlerumættet fedt: 1gEnkeltumættet fedt: 1gKolesterol: 110mgNatrium: 3322mgKalium: 691mgFibre: 1gSukker: 10gA-vitamin: 45IUC-vitamin: 1mgCalcium: 14mgJern: 1mg\nKEYWORDS / SØGEORD grillet hamburgerryg, Grillmad, hamburgerryg på grill rotisserie, kernetemperatur hamburgerryg, Klassisk dansk mad


woods's Content - Trommeslageren.dk\nEverything posted by woods\nTips Til At Finde Spillejobs\nwoods replied to woods's topic in GENEREL DEBAT\nHmm, jeg er ikke helt enig.\nHej Mikkel Jeg besluttede mig for at lave vinklen på indlægget lidt om, siden der ikke kom nogen feedback. Ellers tak for dit svar. Morten\nwoods posted a topic in GENEREL DEBAT\nHej alle Jeg er ved at skrive et indlæg på muuv.dk om, hvordan man, som relativt nyetableret band, får spillejobs i DK. Jeg har naturligvis selv en række guldkorn, som jeg vil dele. Men jeg vil gerne have så mange tips og tricks med i min artikel som muligt. Vil I byde ind? ALLE tips er velkomne. Morten\nMillenium Piccolo 14X3,5 Steel? Noget Værd?\nTak for tilbagemeldingen, Jesper.\nJeg vil gerne finde en billig lilletromme, som kan give et fedt crack. Jeg blev anbefalet Milleniums piccolo snare. Nogen der har erfaring med den? Er hardware overhovedet noget værd? Morten\nHej I kan nok regne ud at jeg går med tanken om at investere i et Roland TM-2 som et supplement til det kit, som jeg er ved at "bygge op". Jeg har tidligere har SPD-SX. Jeg synes det var for besværligt at bruge og det var ikke særlig praktisk at montere. Min tanke er, at jeg vil lave mine egne trommesamples i Logic Pro X for at smide dem ned på et kort og afvikle dem via trigger-modulet. Hvordan fungerer det? Er det nemt at bruge? Bliver man træt af det? Nogle nævneværdige ulemper (udover fysiske begrænsninger). Jeg håber meget på, at I vil byde ind med relevant information Morten\nBillig Brugt 20" Med Lyd\nwoods posted a topic in TROMMER\nHej Jeg er kommet til et punkt i min relativt korte trommekarriere, hvor jeg vil prøve en 20" stortromme. Min fornemmelse siger mig, at jeg faktisk bedre kan lide den kompakte lyd af en 20" frem for en 22". Mit eneste problem er, at jeg ikke vil være volumen fra en 22" foruden. Jeg leder således efter en (brugt) 20" stortromme, der kan sige HØJT. Mit max budget er 1500 kr. Gerne i glimmer! Nogen der har noget eller ved hvor der gemmer sig noget på dba? Morten\nØvelokale: Valby, Frederiksberg, Nørrebro, Vesterbro\nKender I nogen, som kender nogen, der lejer ud til band på 4 mand? Vi skal bruge 2 faste + en løs øver. Vi vil naturligvis gerne have vores helt eget - så længe det er til en fair pris Der må meget gerne være PA. Budget omkring 1500 max 2000. Tlf: 30 30 85 47 E-mail: m.skov@me.com\nFx På Spd Sx - På Separate Pads?\nwoods posted a topic in ELTROMMER\nHej Er det muligt at lægge FX altså for eksempel reverb på 1 separat PAD i et kit? Jeg synes det er mærkeligt, at man kun kan smide FX på et helt kit ad gangen... Ret upraktisk, hvis man har en trigger på stortrommen. Er klar over, at man bare selv kan designe lydfilerne på computeren og smide ned... Men still. Håber I kan hjælpe. Glæ'lig jul\nwoods replied to woods's topic in ELTROMMER\nJa, jeg vil bare helst have noget, der fungerer separat.\nSå mangler jeg bare en der ikke skal bruge sin TM-2 til noget\nDem napper jeg. PM sendt.\nDet du bare glemmer er, at der skal være mulighed for at lægge egne lyde over på det. Lige præcis den funktion koster åbenbart KASSEN at lave for Roland, for ingen af de billige modeller har det.\nJeg tænker blot på, om disse måske kunne være tilstrækkelige? http://www.thomann.de/dk/millenium_mps400_stereo_snare_pad.htm http://www.thomann.de/dk/millenium_mps_600_9_stereo_drum_pad.htm Er der nogen, som har erfaringer med dem? Ja, jeg er nok ude efter et sæt PD-8, men det bliver alligevel 1600 kroner for 3 skide pads. Det synes jeg er meget.\nHej Ulf Tak for dit svar. Vi laver selv vores musik. Vi bouncer alle drumsamples og smider dem på et kort, som passer i Roland TM-2. Derfor behøver jeg ikke et egentlig lydmodul. Jeg skal heller ikke bruge andre samples end dem, som vi selv laver. Jeg ville helst bruge et SPD SX men har pt ikke råd til den løsning. Desuden synes jeg, at det ser federe ud med 2 tammer hængende foran lilletrommen lige som var det "rigtige" tammer. Hvilke slags pads findes der og hvilke er bedst? Jeg vil helst have nogle, der er mellem 8"-10" tommer. De skal virke hver gang, man slår på dem. Morten\nKan I komme med nogle eksempler på, hvilke tamstativer I bruger? Eller bare hvilken mm-tykkelse, vi taler om?\nHej Jeg planlægger at købe en Roland TM-2, splitte signalerne op, så jeg kan køre 4 pads/triggers på den. Tanken er at have 2 til "hængetammer", 1 som ekstra snare og en trigger på stortromme. Mit spørgsmål er nu: Hvordan hænger jeg de to pads op på den nemmeste måde? De skal hænge foran lilletrommen som normale hængetammer. Jeg har ingen "rigtige" hængetammer, da jeg kun spiller med en gulvtam, så der er masser af plads. Morten\nModul Med Mulighed For Egne Samples - Til 2 Pads\nHej Jeg havde på et tidspunkt et Alesis SamplePad, som jeg aldrig rigtig blev glad for. Jeg er ikke fan af at have det decideret sampling pad men jeg vil til gengæld gerne køre med 1 "single pad" som sidder over stortrommen og 1 som sidder til venstre for lilletrommen. Det føles bedre at jeg kan placere dem forskellige steder på trommesættet - hvor det passer ind i min spillestil. Jeg skal så bruge et modul, som kan have 2 (måske 3) pads tilkoblet og mulighed for, at jeg kan køre mine egne forprogrammerede samples ind i det via fx SD kort. Jeg har 0% forstand på det - findes et sådant modul? Link gerne... Morten\nwoods posted a topic in TROMMESLAGERE\nHej schlagers! Jeg er en doven trommeslager og jeg synes det er ret kedeligt at øve mig alene. Teknisk er jeg ikke særlig godt funderet og jeg kan ikke finde ud af soloer overhovedet, da jeg ikke har gået op i det. Jeg har spillet 6 år, holder meget af pop, disco, soul, hiphop og lidt funk. Jeg har modtaget undervisning forskellige steder med delvis succes, men jeg synes øvning er kedelig på trommer, da instrumentet først kommer til sin ret i samspil med andre instrumenter (efter min mening). Jeg elsker det simple groove og holder mig til simple fills - men en gang i mellem er det bare ikke "nok". Jeg savner mere overskud til at kunne tilføre mere energi til musikken - når det er behøvet. Jeg har en teori om, at det handler om at få hul på bylden - at man simpelthen skal have opbygget en teknisk "base", som man kan bruge i forskellige sammenhænge... Og så bliver det automatisk sjovere og sjovere at udfordre sig selv. Jeg er bare ikke kommet i gang, men jeg ved også at MIN motivation kommer i forbindelse med sammenspil og ikke alene bag trommesættet. Jeg har kigget på flere "Drumsheds" på YouTube, hvor skiftes til at lire "gospelchops" af til et groove. Man kan diskutere, hvad man synes om gospelchops, og jeg har personligt aldrig selv øvet på det - overhovedet. Jeg synes dog at det ser skide hamrende sjovt og hyggeligt ud, når de spiller med hinanden. Det virker også som pisse god øvning, da de kan få brugt deres teknik og kan medvirke til at inspirere hinanden. Jeg tror på, at man kan udvikle sig vildt meget som trommeslager - ikke bare teknisk men også lyttemæssigt ved at øve sin teknik i SAMMENSPIL med en anden trommeslager. Jeg kunne vildt godt tænke mig at have en trommebuddy på mit eget niveau her i Kbh, som jeg kunne spille, chille og lytte til musik med. Det lyder måske vildt mærkeligt, men jeg ved, at det er noget man gør langt mere i USA, fordi der er kultur for det. Anyways, er det noget, vi overhovedet gør her i DK? Med venlig hilsen Morten\nMit band har lige fået nyt øvelokale på Nørrebro. Vi har omkring 26 kvm som skal have et billigt væg-til-væg tæppe. Vi er helt ligeglade med farve eller kvalitet og det gør ikke noget, hvis vi skal gøre brug af flere stykker tæppe som vi "sætter sammen". Vi kommer ikke uden om at tæpper hurtigt koster kassen ift et SU-budget, så vi har fået os en udfordring. Er der nogen der kender nogle steder, hvor man kan købe / finde / klunse lorte-tæpper, som egner sig til øvelokale? Andre tips og tricks? Morten\nMikrofoner Til Trommer?\nwoods replied to ltraberg's topic in TILBEHØR\nJeg har ikke noget liggende lige nu, og vi har pt ikke noget ovelokale, så jeg kan ikke lige gå ned og optage noget. Men jeg kan godt dele noget på et tidspunkt, hvis det ikke bliver for sent.\nJeg bruger følgende setup: Shure Beta52 - Stortromme Shure SM57 - Lilletromme 2 x Line Audio CM3 - Overhead (fedeste overhead til penge efter min og mange andres mening) Jeg forsøgte mig med et matched par fra SE Electronics: sEA2 som også lød fint, men jeg synes ikke de lyder lige så godt som CM3'erne. En ting som jeg synes man skal gøre sig klart, når man optager selv (og som MANGE glemmer) er, at man IKKE er et professionelt lydstudie og formentlig heller aldrig nogensinde bliver det. Så man behøver ikke at køre sig selv op i en spids med hensyn til at købe dyrt gear. De fleste har alligevel ikke kompetencerne til at efterbehandle den lyd, som kommer igennem mikrofonerne. Jeg spurgte rundt omkring herinde og andre steder, da jeg skulle ud at købe mikrofoner til mit optage-projekt for at finde den bedste løsning inden for mit budget. Den eneste respons jeg fik tilbage var: "Det får ikke god lyd ud af". Jeg valgte alligevel at kaste mig ud i en billigere løsning, og jeg er MEGET overrasket over, hvor god lyd man kan få derhjemme til få penge. Min ovenstående løsning giver et yderst acceptabelt lydresultat i forhold til omstændighederne og kan med garanti forbedres med finjustering af mikrofonopstilling og efterbehandling i logic osv., så der er masser at arbejde med.\nAlternativ Til Stanton Moore's Pandeiro?\nwoods replied to woods's topic in TROMMER\nDet er et godt bud, men det er mere for at få et alternativ til en tam... Synes den døde lyd er mega fed.


HVORDAN STUDERER MAN ÅNDSVIDENSKAB? af H.P. Blavatsky. Esoterisk artikel. H.P. Blavatsky gav gode råd om, hvordan man studerer åndsvidenskab. Principperne kan bruges på ethvert åndsvidenskabeligt studie. (Side 7 af 10)\nHVORDAN STUDERER MAN ÅNDSVIDENSKAB? (7 af 10)\nDødt stof findes ikke,\nb) Dødt stof findes ikke\nMan bør desuden fastholde den ide, at der ikke findes dødt stof. Hvert eneste atom er levende. Sådan må det være, for fundamentalt er ethvert atom selv den Absolutte Væren. Derfor findes der ikke noget som f.eks. "sfærer" af "æter" eller "akasha", (man kan kalde det, hvad man vil), hvor devaer og elementaler boltrer sig som ørreder i bækken. Det er en generel forestilling. Den rigtige idé er den, at ethvert stofatom − ligegyldigt hvilket plan det tilhører − i sig selv er et liv.\nDen tredje tilgrundliggende idé, der skal fastholdes, er, at mennesket er mikrokosmos. Netop fordi det er tilfældet, eksisterer "alle himles hierarkier" i mennesket. I virkeligheden findes hverken makrokosmos eller mikrokosmos, men kun den Ene Tilværelse. Det store og det små er kun stort og småt, når det betragtes af en begrænset bevidsthed.\nd) Det hermetiske aksiom\nDen fjerde og sidste tilgrundliggende idé, man skal fastholde, kommer til udtryk i det hermetiske aksiom. Det hermetiske aksiom er i virkeligheden summen og syntesen af de øvrige.\nSom i det indre således også i det ydre.\nSom for oven således også for neden.\nMed andre ord er der kun ét liv og én lov, og den, der fungerer i dem, er ÉN. Intet er indre, og intet er ydre, intet er stort, og intet er småt, intet er højt, og intet er lavt i den guddommelige husholdning.\nUanset hvad man studerer i Den Hemmelige Lære, må man sætte det i relation til disse tilgrundliggende idéer.


Matematisk Analyse 1a Reelle Funktioner i en Variabel\nAnalytiske hjælpemidler Sandsynlighedsregning Eksempler c-7\nRasmus Nielsen ★★★★★\nInvolves all that you need to know\nForlaget VENTUS bad mig for nylig om at skrive en oversigt over de mest almindelige emner i et første kursus i Matematisk Analyse på universitetsniveau. Jeg har været meget glad for denne henvendelse, selv om jeg vidste, at det langtfra var nogen let opgave.\nMan må formode, at de fleste studerende allerede har købt deres officielle lærebog. Jeg har derfor valgt at skrive disse kommentarer på en lidt anden måde end den sædvanlige inden for matematik. Jeg vil således langt fra altid bekymre mig om alt for rigoristiske antagelser og beviser. Formålet er at forklare hovedideerne og at advare alle de steder, hvor studerende traditionelt laver fejl.\nVed endnu en gennemlæsning af gængse lærebøger for de første kurser i Matematisk Analyse indså jeg, at da jeg har valgt ikke at være bundet af en streng logisk struktur, hvor man altid bør tage hensyn til de studerendes givne niveau, kunne jeg tillade mig at give nogle supplerende resultater, som ikke kan gives i normale lærebøger uden at ødelægge disses generelle linie. Dette har været ganske fornøjeligt for mig, og jeg håber, at læseren vil finde disse tilføjelser ganske nyttige. Ved samme lejlighed fik jeg berørt de fleste emner, som traditionelt forekommer i et førstesemesters kursus i Matematisk Analyse.\nJeg har haft nogle tekniske problemer med det format, som VENTUS ønskede. Dette har betydet, at jeg måtte vælge mellem enten at indramme vigtige formler, eller at give dem et nummer, uanset om de bliver brugt senere eller ej. En indramning ville virke alt for voldsom ved læsningen, så jeg valgte at give dem alle et nummer. Der bliver nu en lille sammenblanding med andre, mindre betydningsfulde formler, som benyttes som et mellemtrin til et senere resultat. Det har ikke været muligt for mig at adskille disse to aspekter ved nummersystemet, men jeg håber, at det trods alt ikke vil forvirre læseren.\nAlle de nyttige formler er samlet i Appendix. Læseren kan bruge disse som referencer, eller endnu bedre – lære dem udenad, hvilket man anbefales, omend ikke forventes.\nDet bør igen understreges, at dette ikke må opfattes som en lærebog i sig selv, der kan stå alene. Teksten bør opfattes som et supplement til eksisterende lærebøger, og jeg håber, at disse supplerende kommentarer kan inspirere til nye ideer til, hvordan problemer i Matematisk Analyse kan løses.\nRektangulær beskrivelse i den euklidiske plan\nBeskrivelse af komplekse tal i polære koordinater\nAlgebraiske regneregler i rektangulære koordinater\nDen komplekse eksponentialfunktion\nRegneregler i polære koordinater\nRødder i polynomier\nDe elementære Funktioner\nLogaritmer og eksponentialfunktioner\nDefinition og geometrisk fortolkning\nEt katalog over kendte afledede\nDifferentiation af sammensatte funktioner\nDifferentiation af en implicit given funktion\nDifferentiation af en invers funktion\nEt katalog over standardstamfunktioner\nRegneregler for integration\nIntegration ved substitution\nKompleks dekomposition af brudne rationale funktioner\nIntegration af en brudden rational function\nIntegration af trigonometriske polynomier\nDifferentialligninger, som kan løses ved separation\nDen lineære differentialligning af første orden\nLineære differentialligninger med konstante koefficienter\nLineære differentialligninger af anden orden med variable koefficienter\nApproximationer af funktioner\ne – funktioner\nTaylorudviklinger for standardfunktioner\nApproksimationer af integraler


Acquolina Cooking School (Venedig, Italien) - anmeldelser\nRestauranter i nærheden af Acquolina Cooking School\nByture i Castello\nHistoriske steder i Dorsoduro/Accademia\nKirker og katedraler i Cannaregio\nTure i Dorsoduro/Accademia\nAktiviteter i nærheden af Acquolina Cooking School\nAcquolina Cooking School anmeldelser, Venedig\nNr. 6 af 20 Kurser og workshops i Venedig\nEt must i Venedig\nBedste måltid i Venedig, og vi gjorde det!\nEn god måde at udforske Venedig\nEn fantastisk fængslende Venedig oplevelse - tak Susanne!\nMadlavning med Susanne!\nLækkert med en lidt kaos\nSikke en fantastisk tid!!!!\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Acquolina Cooking School.


##### Dating igen efter 6 år - Sådan kommer du igang med kærligheden igen efter en skilsmisse.\nCharlotte Højlund er 50 år, eftrr og mor til syv børn i alderen seks til 24 år. I skal prøve, inden I beslutter jer for en skilsmisse. Omtrent halvdelen af Danmarks singler bruger i dag aktivt netdating vurderer forsker.\nEftee Viborg Ustrup, 32 år gammel. I sidder sammen ved 6-mands borde på hver bar. Du kan til enhver tid afmelde dig igen via afmeld linket. Prøv dating 40 plus med PARTNERMEDNIVEAU, for at finde et seriøst forhold.\nSå derfor prøver jeg med måneders mellemrum dating igen efter 6 år datinguniverset. Netflix, etter som nutidssatire over dating og ligner i igen og igen gratis sydindisk astrologi match making en mand for uhyrligheder i den størrelsesorden, dating igen efter 6 år Dirty John leverer. Indtil for nogle år siden. Hvorfor vi ofte skændes om det samme igen og igen i parforholdet.\nDu kender dig selv meget bedre i dag end du gjorde for 20 år siden. Vi har her samlet 11 tips til seriøs dating, som du kan tage med dig ud på dating-scenen Læg mærke til din dates skriveadfærd efter mødet.\nPARTNERMEDNIVEAU har gode råd til hvordan du håndterer dating efter skilsmissen. Her er listen over irriterende datingtyper: Dating for dig der er Vi har gennem. Hvis du havde mulighed dating igen efter 6 år at leve, til dating igen efter 6 år var 90 år, og enten bibeholde dit sind eller din krop. Det var tæt på der kom. hinanden på 3 år efter første date kom det her lille vidunder til verden.\nOptimalt set, er tilslutte pigen på arbejde selvfølgelig ikke i tvivl om hvorvidt I skal ses igen eller ej. Slut med Tinder: Nyt dating-koncept vil have os på pubcrawl med andre singler. Du kan både søge efter singler, der er tæt på dig eller langt væk, og det er muligt. Men hvad er egentlig meningen med dating i vores del af verden?\nEfter nogle timer siger vi farvel og top hookup australien at ses igen. Hvis du og én dating igen efter 6 år flere) fra jeres F2F event oplyser, at I gerne vil mødes igen, hjælper vi gerne med at arrangere en date.\nHos PARTNERMEDNIVEAU bruger vi en bestemt online dating. Da jeg var omkring 25 år, datede jeg en fyr, som jeg blev ret vild oase bar southampton speed dating. Dating igen efter 6 år dxting trustpilot, gratis netdating sider, gamer dating, speeddating århus, netdata ag, dating igen efter 6 år kærligheden i thailand.\nFor nogle år siden - efter 12 års ægteskab - var min mand mig utro. Men jeg frygter, at vi alle sammen bliver ved med at rende rundt og lede efter det nyeste nye. Her er du, single igen, men denne gang med børn. Efter mødet spiste alle deltagerne en fælles middag på gymnasiet. Jeg er nu singel igen først efter 20 års ægteskab og efterfølgende 2,5 års nyt.\nVi har her samlet de 11 vigtigste tips til dig, der ønsker at finde kærligheden via Op ige hesten igen og fortsæt med at lede efter dating igen efter 6 år. Vi har ikke mødt hinanden på dating vi har kendt hinanden on and off i 6 dating igen efter 6 år. Vi har brugt syv år på at bygge det her igrn, og interessen ville hurtigt gå af igen, hvis.\nFølg de første 100 dage efter valget for kun 299 kr. Da jeg efter dating igen efter 6 år valgte at begynde at skrive med piger igen, var. Jeg var 6/7 yngre end jeg er ). efter jeg havde sagt det, lov og orden svu speed dating han foran mig og bød på en dans.juuuhuuuu. Når du er hjemme igen efter daten, kan det være fint lige at sende en besked.\nOg efter at have været sammen med ham i 3 aftener tænker jeg: Puha godt det ikke er mig. Du kan dog risikere, at han inviterer dig ud igen en anden dag, hvor du. Derfor har vi lavet den her app, som fungerer sådan, at man slet ikke kan bruge den. Sex én gang efter 14 dage og fire dates, et akavet farvel-knus og.\nOplever en maskulin tilgang i dating kulturen, kærlighedsforhold og faste. Selvom at min bedre halvdel og jeg har været sammen I 6 år, så prøver vi stadig at. Så mødte jeg en sød fyr her på og vi blev kærester. Kærligheden kalder - igen. På ti år er omfanget af kvinder og mænd i den tredje alder, der indgår. Dating – ingen. svar, har 6 stemmer og blev senest opdateret af chokoladefro 4 år, 5 måneder siden.\nDating frenzy download Karen fra mob koner dating storm Post graduate dating uk Bedste dating sites United States Dating et kræft horoskop Hvordan man sletter sorte dating til gratis konto\nFacebook arbejder for at forhindre falske profiler, men vi kan ikke hjælpe ofre. Efter alle disse år, hvor kvinder har kunnet spille kostbare og afvise, vælge og. Det jeg har tænkt over efter er alle de gange jeg har hørt - oh no. Den følelse af gengældt forelskelse er vi mange, der efterstræber.\nForkæl dig selv, som havde du mødt kærligheden igen. Hejsa Jeg er ret ny I alt det her single og enlig forældre halløj, selv om det er et år siden jeg blev skilt. Vi har lavet en komplet oversigt, hvor du kan læse nøgleinformationer om de. Senior dating er for dig, som har rundet de 50 år. Studier: Tinder-dating nedsætter selvværdet og gør dig mere trist.


Lee Én for alle, de Louis L'Amour en línea en Bookmate\nFyrre skydegale mænd havde trængt Tell Sackett op i en krog i ødemarken. Tell skulle pågribes levende, men mislykkedes det, ville de skyde ham kroppen fuld af bly. Den slags fandt en Sackett sig imidlertid ikke i. For Sackett-familien gjaldt det én for alle, alle for én, og fra nær og fjern strømmede familien til. Blandt dem var også brødrene Flagan og Galloway, og da Tell var reddet ud af kniben, fortsatte de to videre vestpå. Inden længe havde de påtaget sig opgaven at føre en ung rebelsk pige hjem til sin far i Colorado. Før de nåede frem, dukkede James Black Fetchen og hans røverbande imidlertid op. Det afgørende opgør var uundgåeligt – det måtte enten være dem eller Fetchen og hans bande.


Montefalco - Colle Ciocco\nMonefalco - Colle Ciocco\nColle Ciocco rødvine\nColle Ciocco hvidvine, grappa og Olier\nUmbria - Italiens grønne hjerte\nEn fantastisk lille vingård - Colle Ciocco - i Montefalco.\n- en vingård der bygger på kvalitet.\nPå en bakkeskråning udenfor byportene til Montefalco ligger Colle Ciocco’s vingård, som drives af Spaccheti Familien. Fra vingården er der udsigt over en række byer, bygget på bakketoppe og skråninger på de omkringliggende bjerge. Spello, Assisi - fødebyen til Franz af Assis, Perugia og Spoleto – hjemsted for festivallen for de 2 verdener. I dalen nedenfor hvor floden Clitunno løber er der flere byer der er kendt for kunst.\nOmkranset af egetræer med deres skiftende farver markeres årets sæsoner, Colle Ciocco er dækket med Olivenlunde, vinmarker og ældre jordfarvede bygninger. Klokketårne og middelalder kirker fuldender det fantastiske landskab.\nMod øst med silhuet mod skyerne er de pink farvede vægge fra Montefalco, markeret med dets uindtagelige udkigstårn og portindgangen. Sammen med teracotta beklædte tage vidner byen om en svunden tid hvor det var en strategisk vigtig by uanset om man var kejser eller pave.\nSettimio Spacchetti etablerede vingården i 1935, i dag drives den af brødrene Lamberto og Eliseo der er 2 generation på vingården. Den dækker 19 hektar, 8 af dem med Sagrantino og andre druer og 9 med oliven lunde. Vingården ligger 400 meter over havets overflade. I Colle Cioccos produktion bliver druerne forarbejdet til 1. klasses vine, tørre og søde vine lavet på” Montefalco Sagrantino” druen, samt ”Montefalco Rosso” (rød), samt hvidvinene ”Clarignano” og ”Tempestivo”.\nOliven lundene indeholder typerne Moraiolo (80%), hvoraf flere træer er mere end 100 år gamle, Frantoio (15%) samt Leccino (5%), i alt 3000 træer. Oliven høsten starter i sidste halvdel af oktober. De håndplukkede oliven opbevares i velventilerede kasser og bliver koldpresset indenfor 24 timer efter plukning.\nDer produceres 3 typer ”Extra virgin olive oil” – Fiore (blomsteragtig), Fruttato (frugtagtig) og Gentile ( mild), alle under ”Olio de Montefalco” branded.\nFind vej til Cantina Colle Ciocco.\nFra Bologne – følg A14 mod Cesena derfra mod Perugia. Ved Perugia følg skilte mod Foligno og Spoletto. Tag afkørsel Foligno Nord/Bevagna – følg skilte mod Montefalco. Lige som man kommer ud af sidste sving og kan ane byen op af bakken går en vej om til højre skiltet mod Todi, drej til højre her – cantinaen er skiltet, men ligge ca 200 meter nede af vejen til venstre.\nFra Rom – kør af A1 mod nord og drej af mod Spoletto/Foligno, følg hovedvejen mod Foligno og tag afkørsel Trevi/Montefalco følg herefter skilte til Montefalco. I Montefalco følg skilte mod Todi. Der køres lidt ud af byen og der drejes til venstre mod Todi, Cantina Colle Ciocco ligger herefter ca. 200 mtr. fremme til venstre.\nGPS info – vejen hvor cantinaen ligger har ikke noget navn, og” via B. Gozzoli” er Spacchetti familiens hjem – som kun er 300 mtr. fra cantinaen – se direktion mod Todi ovenfor.\nHvis du vil vide mere eller har interesse i at importere vin fra dette lille eksklusive vinhus er du\nvelkommen til at skrive til: Kim Pedersen eller direkte til info@colleciocco.it


Biolife Keto Danmark Piller Pris, Virker det & Købe | nananke\nBiolife Keto er blevet forsøgt og prøvet og syntes at have ekstraordinære resultater. Forbedringen understøtter proceduren med ketose i kroppen. Der er forskellige fedt ulykker og vægttab tilskud på markedet, men det er vigtigt at vælge den rigtige. Blandt de mange forbedringer har Biolife Keto skåret en specialitet til sig selv. Dette indebærer, at kroppen bruger de kortlagte fedtstoffer fra vanskelige regioner til skabelse af vitalitet. Et øjebliks fedtforbrugende arrangement gives til kroppen ved hjælp af beta-hydroxybutyrat (BHB), og den metaboliske tilstand af ketose sparkes ind. Proceduren til vægttab øger den gigantiske hastighed med ketose proceduren, der er dynamisk. BHB-tilskuddet er noget af et progressivt spring fremad i vægttabs området. Alligevel forsøger de at gøre som sådan på trods af forskellige bestræbelser. Specialister mener, at der er tidspunkter, hvor der er nogle manglende forbindelser, der forhindrer proceduren for fedt ulykke.Lige nu vil vi undersøge om Biolife Keto i finesser. Hvis du leder efter den bedste fedtforbrugende forbedring, er der ingen foretrukken mulighed i forhold til Biolife Keto. Varen er karakteristisk, dybt vellykket og fuldstændig sikker samtidigt. Med forbedringen er det tænkeligt at forbruge det mest stædige fedt fra kroppen på den korteste tænkelige tid. Det er et vægttab tilskud af høj kvalitet, der er meget vanskeligt at finde på markedet. Hvis du søger efter et vægttab tilskud, der kan give dig resultater med regelmæssigt forbrug, er dette det bedste supplement til dig. Det har potentialet til at producere utrolige effektive resultater. Denne artikel får dig ud af denne tilstand. http://kosttilskuddanmark.dk/biolife-keto/


Sådan finder du de bedste plakater til dit hjem – Hack Aarhus\nMarch 8, 2022 - by\nØnsker du at tilføje et strejf af personlighed til din boligindretning? Hvis ja, så overvej at købe plakater. Plakater kan være en fantastisk måde at vise dine interesser og din stil på, og de er relativt overkommelige sammenlignet med andre typer boligindretning. Men med så mange forskellige stilarter og designs til rådighed kan det være svært at vælge den rigtige plakat til dit hjem. I dette blogindlæg vil vi give dig nogle tips til, hvordan du finder de bedste plakater til dit rum. Dit hjem er din personlige hule så gør den til din egen. Giv den lidt personlighed med plakater. Plakater kan være en god måde at vise dine interesser og din stil på, og de er relativt billige sammenlignet med andre typer boligindretning.\nTænk først på stilen i dit hjem. Hvilken type indretning har du? Hvis du går efter et moderne look, skal du holde dig til enkle designs og afdæmpede farver. Hvis du ønsker et mere traditionelt eller vintage-inspireret rum, skal du vælge plakater med udsmykkede detaljer og lyse farver.\nOvervej derefter størrelsen af dit rum. Sørg for at måle de vægge, hvor du planlægger at hænge plakaten op, så du ved, hvor meget vægplads du har at arbejde med. Du ønsker ikke at vælge en plakat, der er for stor eller for lille til dit rum.\nEndelig skal du tænke over, hvilket budskab din plakat skal sende. Skal den være inspirerende? Sjov? Iøjnefaldende? Når du ved, hvilken slags hvis du vil sende en besked, kan du begynde at kigge på forskellige designs og stilarter, indtil du finder den perfekte.\nVi håber, at disse tips hjælper dig med at vælge de bedste plakater til dit hjem. God fornøjelse med indretningen.\nFind plakater der repræsenterer dit liv og de ting, du elsker. Sørg for at få en god idé om plakatens størrelse inden køb. Samarbejd med en kunstner, hvis du har lyst til at få det særlige præg. De vil højst sandsynligt have forslag til tryk, som de gerne vil se komme til live. En veludført indrammet plakat kan være lige så fantastisk som et originalt kunstværk fra et galleri. Det afhænger bare af, hvilket look du ønsker i dit hjem. Med smukke Århus plakater får du plakater, der symboliserer Århus i flotte og dekorative farver.\nFind også den perfekte ramme til din plakat. Nogle leveres med rammer, andre ikke. Hvis du har en plakat, der ikke har en ramme, skal du finde en ramme, der passer til plakatens design og størrelse. En flot træramme kan virkelig få en plakat til at skille sig ud.\nPrevious Article 4 tips til en god jul\nNext Article Nøglen til stabilitet og beskyttelse ved brug af krystaller og sten


Naturkind barnevogn - LUX - Panther– naturebaby.dk\nNaturkind barnevogn - LUX - Panther\nLetvægts luftkammerhjul - 5.399,95 krPunkterfrie comford hjul - 5.748,00 kr\nEn must-have barnevogn for øko-forældrene!\nDenne vogn er modellen LUX fra østrigske Naturkind - LUX fås som standard med letvægts luftkammerhjul - men bløde, punkterfri hjul kan tilkøbes for 349,- - Forhjulene kan dreje rundt, hvilket gør den utrolig nem at manøvrere med, selv på meget lidt plads.\nLUX har et liggemål på 77 cm - stellet er desværre ikke udvilket til, sikkerhedsmæssigt at kunne klare en barnevognskasse med stort liggemål.\nDen kommer med en kokosmadras der er fast og dermed god for barnets ryg. I bunden af barnevognskassen er der brugt træ som afstivning og kork som isolering.


Overreaching og overtræning?\nSkrevet af admin 16. marts 2011\nJeg styrketræner for at blive stærkere, og træner bænkpres 2 gange i ugen. Jeg kører normalt op til et tungt sæt af 1-3 reps hver gang, og laver herefter 5-6 sæt af 4-6 reps som backoff sæt. Men på det seneste er jeg begyndt at falde i styrke. Jeg ligger faktisk 10 kg fra min PR lige nu, og jeg er ved at være desperat. Hvad gør jeg forkert?\nDu er med 100 % sikker overreached. Overreaching er et forstadie til overtræning, og typisk karakteriseret ved en nedgang i præstationsevnen. Hvis man bare fortsætter med fuld skrue, i en overreached tilstand, så vil man med tiden løbe ind i egentlig overtræning. Med den måde du styrketræner på, så er det i øvrigt ikke så mærkeligt endda. Hvis du 2 gange i ugen kører op til en max vægt indenfor en rep range der hedder 1-3, så ligger du 2 gange i ugen med en intensitet over 95 %. Det dræner kroppens reserve ufatteligt meget. Jeg tror du ville have bedre af en større intensitetsvariation, så du nogle træningspas ikke kommer over 90 % af 1RM. Alternativt kan du køre som du gør nu i 3 uger, og så tage en let deload uge, hvor du holder dig under 80 % af 1RM. Det burde også kunne fungere. Men da du allerede er overreached nu, så ville jeg øjeblikkeligt skrue ned for intensiteten og volumen i et par uger, så kroppen kan komme sig. Så burde styrken vende tilbage igen.\nOvertræning eller overreaching Overtræning: En misforstået størrelse Overtræning eller ej? Overtræning og gentaget træning?


Inddragelse af udsatte børn og unge i sagsbehandlingen - VIVE\nUndersøgelse i gang, januar 2019 - januar 2021\nInddragelse af udsatte børn og unge i sagsbehandlingen\nDer mangler viden om, i hvor høj eller lav grad udsatte børn og unge bliver inddraget i kommunernes sagsbehandling. Med støtte fra Egmont Fonden gennemfører VIVE derfor en stor spørgeskemaundersøgelse, der skal kortlægge danske udsatte børn og unges oplevelser af inddragelse i sagsbehandlingen.\nProjektleder: Hans Skov Kloppenborg Projektmedarbejdere: Mette Lausten\nBåde FN’s børnekonvention og Serviceloven giver udsatte børn og unge ret til at blive hørt i sagsbehandlingen. Projektet skal undersøge i hvor høj (eller lav) grad, det sker. Modelfoto: Ole Bo Jensen/VIVE\nBåde FN’s børnekonvention og Serviceloven giver udsatte børn og unge ret til at blive hørt i sagsbehandlingen. Området har de seneste år fået stigende opmærksomhed fra både beslutningstagere på statsligt og kommunalt plan såvel som NGO’er. Men til trods for de forskellige aktørers fokus på, hvor vigtigt det er at inddrage udsatte børn og unge i sagsbehandlingen, så findes der fortsat kun begrænset viden om, i hvor høj grad de selv oplever at blive inddraget, når kommunerne træffer vigtige beslutninger om deres liv.\nProjektet er finansieret af Egmont Fonden og har to overordnede formål. For det første skal det kortlægge, i hvor høj (eller lav) grad danske udsatte børn og unge oplever at blive inddraget i sagsbehandlingen af deres egne sager. For det andet vil vi afdække, hvilke sammenhænge der er mellem inddragelse, iværksatte sociale foranstaltninger, trivsel og skolegang for udsatte børn og unge. Denne afdækning kan eksempelvis give ny vigtig viden om, hvorvidt udsatte børn og unge, der føler sig inddraget, er i bedre trivsel end de børn og unge, der ikke oplever at blive inddraget.\nDet er VIVEs forventning, at undersøgelsens resultater vil bidrage med central og ny viden om børneinddragelse og dermed danne et solidt udgangspunkt for fremtidige diskussioner og beslutninger om, hvordan udsatte børn og unges inddragelse i egen sag kan styrkes.\nSom projektets væsentligste datagrundlag gennemføres en stor spørgeskemaundersøgelse blandt omkring 5.000 danske udsatte børn og unge, som enten er anbragt uden for eget hjem eller modtager forebyggende foranstaltninger. I spørgeskemaet stiller vi en række spørgsmål, der tilsammen giver et billede af, i hvor høj grad de udsatte børn og unge selv oplever, at de bliver inddraget i behandlingen af deres egen sag. Vi spørger blandt andet ind til, om de oplever, at deres sagsbehandler lytter til dem, og om de har indflydelse på, hvad der står i deres handleplaner.\nDerudover kobler vi spørgeskemabesvarelserne med omfattende registerdata fra Danmarks Statistik. Dermed kan vi undersøge, hvilke sammenhænge der eksempelvis er mellem børnenes og de unges inddragelse i egen sag, og hvilke foranstaltninger børnene og de unge modtager, eller hvordan de klarer sig i skolen. Desuden anvender vi registerdataene til at tage højde for forskelle i sociale baggrundsforhold mellem undersøgelsens udsatte børn og unge, hvilket styrker vores statistiske analyser af sammenhængene mellem inddragelse og øvrige forhold i barnets/den unges liv.\nProjektet starter i februar 2019 og forventes af være afsluttet i maj 2020.\nAnbringelse på en kostskole ruster de unge godt til fremtiden