Gambian president-elect Adama Barrow speaks during an interview in Banjul on December 12, 2016. Adama Barrow said on December 12 that longtime leader Yahya Jammeh should step down immediately after Jammeh reversed his decision to concede defeat following a presidential election. "I think he should step down now, " Barrow told AFP. "He has lost the election, we don't want to waste time, we want this country to start moving." / AFP PHOTO / SEYLLOU Fold sammen\nMandag d. 23. januar 2017, kl. 19.00\nGambias nyvalgte præsident var i går eftermiddag endnu ikke vendt tilbage fra sit kortvarige asyl i nabolandet Senegal. Men nu står det helt klart, at Adama Barrow rent faktisk bliver landets nye leder. Hvis gambiere er i tvivl om, hvem de har valgt til at etablere et fuldt demokratisk styre og omfanget af den opgave, der venter ham, har de kunnet få et indtryk ved at følge Barrow på både hans officielle og private Twitter-profil.\n»Det er første gang, siden Gambia blev uafhængigt i 1965, at Gambia har udskiftet regeringen via stemmeboksene,« skrev han i sidste uge på den officielle profil, hvor han også »inviterede« sine landsmænd til indsættelsesceremonien, der måtte foregå på ambassaden i Senegal, fordi den tidligere præsident først i weekenden opgav sin modstand mod valgresultatet.\nPå den private profil tog Barrow sig tidligere i januar tid til at udsende et billede af sig selv i sin nye Arsenal-fodboldtrøje med »President« og tallet »1« på ryggen.\n»Du kan ændre din politik, men du kan aldrig udskifte dit favorit-fodboldhold,« lød teksten. Den foregående Twitter-besked forsikrede hans landsmænd om, at »jeres valgte præsident er i live og har det godt«.\nSpørgsmålet er, om Barrow kan bevare sit ligefremme forhold til sine støtter og række ud til resten af Gambias befolkning. Som præsident skal han forsøge at vende udviklingen i det mindste land på det afrikanske fastland, omtrent samme størrelse som Fyn og Sjælland tilsammen med omkring to millioner indbyggere. Det er også et ludfattigt land. En del især unge gambiere er de senere år flygtet til Europa fra økonomisk nød og et hårdt styre med politisk undertrykkelse, hvor politiske modstandere »forsvandt« eller fik lange fængselsstraffe, mens homoseksuelle blev truet med dødsstraf.\n»Alle har været med til det her,« sagde Borrow i et interview med The New York Times om sin overraskede valgsejr.\n»Så alle er velkommne om bord. Alle kan frit vende hjem og tilbyde deres evner på de områder, hvor de mener at kunne bidrage.«\nVidste ikke, at han var på stemmesedlen\nDen 51-årige Barrow er praktiserende muslim og har ifølge lokale medier to hustruer og fire børn. En otteårig søn døde efter at være blevet bidt af en hund 15. januar. Han lover et fuldt demokratisk, sekulært styre, hvor alle er lige for loven. Barrow har signaleret, at han ikke vil klynge sig til magten, men i stedet vil stå i spidsen for en overgangsregering, der skal opbygge et økonomisk og demokratisk fundament for Gambia. Indtil december havde Barrows hidtil eneste politiske rolle været som kasserer for oppositionspartiet UDP, og han vidste angiveligt ikke en gang, at han var på stemmesedlen, da oppostionen valgte kandidat. Han er ejendomsmægler og søgte til London for at lære faget, mens han ifølge britiske medier sideløbende havde job som sikerhedsvagt i et indkøbscenter. Først for omkring ti år siden vendte han hjem.\nMen landets fremtrædende oppositonspolitikere og mere oplagte kandidater var blevet fængslet, og måske var det til Barrows fordel, at han ikke tidligere havde været en del af Gambias politiske magtspil. Han formåede at samle oppositionen og vinde unge vælgeres tillid, så han i begyndelsen af december overraskende vandt præsidentvalget med 45,5 procent af stemmerne foran Yahya Jammeh med 36,7 procent og en tredje kandidats 17,8 procent. Jammeh stod i 1995 som 29-årig i spidsen for et militærkup og har siden regeret Gambia med hård hånd.\nEfter valget afviste Jammeh at afgive magten, og Barrow blev for alvor en helt central figur landets magtkamp, da han flygtede i sikkerhed til Senegal. Herfra bad han nabolandene om hjælp, hvorefter en millitærkoalition fra Senegal, Nigeria, Ghana og Mali truede med at invadere og tvang Jammeh fra magten.\nSå snart det bliver vurderet som sikkert, vil Barrow vende tilbage til Gambia og indtage præsidentposten. Derefter skal han stå på egne ben. Både i Gambia, i regionen og i Europa ønsker mange, at han bliver en succes, men ejendomsmægleren i fodboldtrøjen skal selv bevise, at han har evner som leder og statsmand. I går viste BBC billeder af gambiske flygtninge i nabolande på vej hjem, mens den tidligere leder, Jammeh, forinden havde ladet sig transportere med Rolls Royce til lufthavnen og sit ventende fly.\nBarrows talsmand erklærede i går ved en pressekonference, at flere end 70 millioner kroner af statens ejendom er forsvundet de seneste to uger, og at Jammeh ikke har efterladt meget at bygge op med:\n»Gambia er i finansiel nød. Statskassen er reelt tom. Det er en kendsgerning.«


Logitech Proteus Spectrum G502 Optisk 12000dpi Mus Sort | Dustin.dk\nOptisk 12000dpi Mus Sort\nGaming-mus med justerbar RGB-belysning\nKomfortabel form med tekstureret overflade\nKnapper, der kan betjenes med fingerspidserne\n16,8 millioner farver at vælge mellem\nLogitechs mest populære gamingmus med en avanceret optisk sensor der giver den bedste registreringsnøjagtighed, brugerdefinerede spilprofiler og flytbare vægtlodder. Nu med RGB-bagbelysning der kan tilpasses.\nFå den bedste registreringsnøjagtighed med Logitechs mest reaktionsfølsomme optiske sensor (PMW3366). Den eksklusive Logitech-G Delta Zero™-teknologi i den optiske sensor nedsætter markøraccelerationen så du kan tage bedre og mere sikkert sigte. Skift dpi-tilstand undervejs, og vælg mellem fem forskellige indstillinger fra 200 til 12.000 dpi*.\n* Du skal have Logitech Gaming Software installeret for at ændre visse dpi-indstillinger\n16,8 millioner farver at vælge imellem\nMed den justerbare RGB-belysning kan du vælge mellem op til 16,8 millioner farver. Med Logitech Gaming Software kan belysningens farve og styrke indstilles så de passer til din stil, din computer eller til omgivelserne, eller du kan indstille belysningen til at slukke når du ikke bruger enhederne.\nG502 Proteus Spectrum er i forvejen justeret til Logitechs gamingmusemåtter, G240 og G440. Du får enestående nøjagtighed ved brug af en af disse musemåtter\n* Logitech Gaming Software skal være installeret, før du kan justere sensoren\nMed Proteus Spectrum bestemmer du tilstanden. Du kan vælge lynhurtig scrolning eller præcision med trinvis scrollefunktion.\nPræstation 1 ms svartid, 40 G maksimum acceleration, Realtids sensitivitets-switching 200 - 12.000 dpi, 300 tommer pr. sekund\nEgenskaber Programmerbare knapper, Gummisidegreb, Følsomhedsjustering, Justerbar vægt, Flettet kabel, 3 profiler, 16,8 million multifarvet oplysning, ARM 32-bit processor, Rullehjul\nMed tilbehør til pegeredskab Vægt moduler (5 stk)


Karin Høj - Wikipedia, den frie encyklopædi\nKarin Høj 2019.\nJ.H. van Eijk en Zn. Sliedrecht\n484 kW ( CAT 3406 BDI)\nKarin Høj er en danskregistreret selvsejlende pram bygget i 1977, med hjemmehavn i Horsens. Karin Høj var involveret i en skibsulykke i Bornholmsgattet mellem Kåseberga og Rønne den 13. december 2021 klokken 03:30.\nKarin Høj blev ramt af det engelskregistrerede fragtskib Scot Carrier, hvor Karin Høj kæntrede med to personer om bord.\nRedningsaktionen var omfattende med omkring 10 både fra Søredningen og Kystvagten, også fly og helikoptere deltog i eftersøgningen af besætningen. Under dykning blev én person fundet død ombord i en kahyt på skibet. En person savnes stadigvæk.\nTo personer på Scot Carrier blev anholdt med det samme. Den ene blev løsladt efter afhøring, den anden er pr. december 2021 varetægtsfængslet under mistanke for at have forvoldt en andens død, grov uagtsomhed i søtrafik og spiritussejlads.[kilde mangler]\nKarin Høj på MarineTraffic.\nDanmark vil have brite udleveret.\nRedningen af Karin Höj ved Tobisvik.\nDen mistænkte brite får fejre jul og nytår i svensk varetægt.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Karin_Høj&oldid=11008042"


Universitetets mørke sider | Djøfbladet\nVi taler tit om ’skurarbejdspladser’, hvor fyrene er friske, tonen er rå, og du skal kunne tage en grov spøg uden at pive.\nMen nu viser det sig, at en ’intelligent’ branche som universitetsforskning deler kasse med skurarbejdspladsen, når det gælder ledelsens – lave – indsats for at forebygge skænderier, konflikter og mobning.\nForskning røg nemlig i bås med brancher som anlægsarbejde, da Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø for nylig undersøgte indsatsen for et godt psykisk arbejdsmiljø i 36 forskellige brancher.\nMen måske det ikke er så mærkeligt. Universitetet er en konkurrencebelastet arbejdsplads. Dets eksistensgrundlag er at udvælge de bedste for at levere den ypperste forskning. Det sker ved, at kolleger vurderer kolleger – og dén præmis kan ledelsen ikke gøre noget ved.\nI bogen ’Passion og Paranoia’ beskriver kultursociolog og forsker Charlotte Bloch, hvordan universitetet pr. definition er en mobbende institution fyldt med emotionel mikropolitik. Det er en tragt, hvor ph.d.erne strømmer ind i toppen, og så snævres tragten hurtigt ind. Konkurrencen er hård på alle karrierestigens trin, og den holder aldrig op.\nGennem anonyme interviews med ph.d.-studerende, lektorer, adjunkter og professorer beskriver hun en verden fuld af følelser: Rus, glæde og engagement. Men også bedømmeres og bedømtes vrede, stolthed, skadefryd, frygt, tvivl, skuffelse, misundelse, bitterhed, brudte bånd, resignation og sorg. Disse følelser hører til universitetets mørke kontinent.\nHenrik Lund er djøfer og lektor i arbejdsmiljø på RUC. Han forsker ikke selv i arbejdsmiljø på universitetet, men kan uden tøven give sin egen beskrivelse.\n”Der er mange sociale skyggesider i vores verden. Vi kommer let til at udøve det, som adfærdsforskerne kalder for ’negativ adfærd’. Det kan man så tolke, som om forskere er dårlige mennesker. Det er vi ikke. Det handler om vores generelle arbejdsvilkår. Når presset så bliver for stort, kommer vi nogle gange til at opføre os som udadreagerende børn over for hinanden,” siger han og fortsætter.\n”Hård konkurrence mellem mennesker er aldrig befordrende for gode relationer på en arbejdsplads.”\nPå universitetet er ledelsen fjern – og selvledelsen udbredt.\nDet skaber kongedømmer, hvor folk bestemmer uden af have ledelseskompetence, hvilket giver sociale spændinger.\nNogle er gode til at fremme egne forskningsinteresser i det institutpolitiske spil, andre er ikke. Nogle er gode til at publicere, andre føler, at de løfter de fælles, kollegiale opgaver på bekostning af selv at publicere.\nDet hele er garneret med højt arbejdspres, individuelle performancemålinger og kamp om bevillinger og faste stillinger.\nKørt over af ronkedorer\nKarsten Boye Rasmussen, lektor på Institut for Marketing & Management på SDU, er formand for gruppen af forskere under Djøfs Overenskomstforening.\n”Universitetsmiljøet kan være meget støttende, men det kan sandelig også være råt ud over alle grænser. Forskning handler om at opnå præcision og undgå det uklare, så det er ikke alle forskere, som udvikler sig til at blive milde og fordomsfrie.”\n”Vi taler fx meget om tværvidenskab. Men selv inden for ret snævre faglige områder kan du finde undermiljøer, som fuldstændig frakender andre underområder deres berettigelse og tilgang,” siger han.\n”Eller uheldige ph.d.-studerende bliver kørt over af en eller flere ronkedorer og må bagefter som nye i miljøet lede dybt for at genfinde motivationen til at blive på universitetet.”\nOg ronkedorerne? De har ikke engang selv lagt mærke til, at de har nedgjort en ung kollega. De ved ikke, at dét, de gør, kan føles som mobning.\nLederne ved det heller ikke.\n”Ledere på universitetet styrer og leder som udgangspunkt ikke det relationelle aspekt af arbejdet,” siger Henrik Lund.\n”Jeg har aldrig selv oplevet, at en ledelse har grebet ind i de sociale forhold på arbejdspladsen. Deres rolle er at gennemføre en strategi. Det er de betingelser, de har. De har ikke særlig gode muligheder for at vide, hvad der foregår mellem folk ude i de forskellige miljøer.”\nPas på med de lette løsninger\nFaren ved at italesætte relationelle problemer er, at det så bliver den lette løsning for ledelserne, når der skal reageres på dårlige trivselsundersøgelser, påpeger Henrik Lund.\nTrivselsundersøgelser på universitetet påviser næsten altid markante problemer med arbejdsrelateret stress, ensomhedsfølelse og psykiske belastninger på grund af løse ansættelser og andet, som skyldes de strukturelle vilkår.\n”Og så er det for let en løsning for ledelserne at gribe til, at nu skal vi til at sige godmorgen til hinanden, dyrke anerkendelse og kommunikere bedre. Det er overfladisk. Så man formår slet ikke at lave en kobling mellem belastning og adfærd.”\nHans eget bud på et ægte skridt mod bedre psykisk arbejdsmiljø er, at man går væk fra de konsekvent individuelle performancemålinger, altså hvor meget man hver især publicerer på et år.\n”Det meste af det, der sker i forskning, sker i et fællesskab. Hvorfor så ikke måle på det samlede resultat, som fællesskabet opnår i stedet for kun at måle på den enkelte? Det ville være produktivt.”\nKonference med ministeriet\nKarsten Boye Rasmussen mener, at der endelig er kommet hul på bylden.\n”Vi har jo længe vidst, at den er gal. Det har utallige trivselsundersøgelser på universiteterne vist, og hver gang Djøf laver en stress-undersøgelse, så viser den, at forskere er langt mere stressede end både djøfere i departementerne og de privatansatte djøfere.”\nMen nu er det langt om længe erkendt oppe i systemet, at der er et problem, siger han.\nEn arbejdsgruppe under Uddannelsesministeriet er i gang med at forberede en konference om det psykiske arbejdsmiljø blandt forskere.\n”Det fik vi fra Djøfs side igennem ved forårets overenskomstforhandlinger. Det kan måske lyde tamt, men det er faktisk en vigtig start,” fastslår han.\n”På sådan en konference får vi ikke løst problemerne med, at man er løst ansat til, man er 40, og vi ingen højeste arbejdstid har. Men derfor skal man ikke afskrive det som en syltekrukke. Vi skal enes om nogle håndtag i forhold til dårligt psykisk arbejdsmiljø. Og der skal være et efterarbejde. Der skal komme noget ud af det.”


"Naturfund" i endnu to weekender - Lokalposten\n“Naturfund” i endnu to weekender\nMange fandt i weekenden vej til Udstillingen “Naturfund“på Kunstværket i VitaPark i Odder, hvor Amstrup-kunstneren Annette Præstegaard udstiller malerier, der alle er inspireret af den sti og have, som fanger i det gamle fængsel skabte på den stejle skrænt på Jensnæs.\nUdstillingen er er åben i endnu to weekender fra fredag til søndag. Alle tre\ndage fra kl. 14 – 17. Så du kan stadig nå at se den – og også se de bronzefigurer og den keramik, som hun udstiller.\nAnnette Præstegaard udstiller sammen med Lene Vidding, som er fascineret af små naturmaterialer – tørrede plantedele, mos, insekter, æg og knogler. Fundene sætter hun sammen i nye små naturverdener, som hun bygger ind i glasmonstre.\nBegge arbejder altså med, hvad de har fundet i naturen. Derfor kalder de også deres udstilling ”Naturfund”.\nTidligereEn lille by nær fjorden\nIdeer til at undgå forsømt fallitbo efterlysesNæste


Publiceret den 22. januar 2016\nDen 1. august 2004 trådte loven om læreplaner i kraft. Vi har i arbejdet med vores læreplaner valgt at arbejde med begreberne leg og læring, da vi mener, at læring i daginstitutionen ikke kan finde sted uden, at den sker i samspil med legen.\nDerfor har vi som personale valgt at lave en fælles definition af begreberne, således at det er tydeligt for enhver, hvorledes vi på Margrethegården tænker og forstår leg og læring. Dette som det afgørende fundament til forståelse af vores læreplaner.\nDefinition af leg og læring\nVi mener, at læring foregår i samspil med andre. Børnene i vores institution har derfor de bedste forudsætninger for at lære, da stort set alt hvad vi foretager os, sker i et samspil med andre. Det kan være i samspil mellem både børn og voksne.\nVi mener ligeledes, at læring er noget, der forgår alle vegne, alle steder og at læring er konstant. Læring foregår således i rigtig mange af de aktiviteter, børnene er en del af i deres hverdag. Den sker i legen, når børnene deltager i borddækning, når børnene skal have tøjet af og på, når børnene skal samarbejde om noget, etc.\nEndelig er vi af den overbevisning, at læring er en uforudsigelig størrelse. Det skal forstås således, at læring sker, når den sker, og det er ikke sikkert, at man lærer det, der var intentionen, men måske noget helt andet.\nLæringsbegrebet har ændret karakter, hvilket betyder, at læringsbegrebet kan forstås på mange måder, men vi mener, at det at forstå den instinktive læring kan være væsentligt for os, der beskæftiger os med læring i vuggestuen og børnehaven. Den instinktive læring handler nemlig om det helt basale nemlig: overlevelse, velbefindende/velbehag og det voksende mentale behov for orden og viden.\nFor os er følgende vilkår afgørende for vuggestue- og børnehavebarnets læring:\n• fællesskab gennem gensidig positiv opmærksomhed, kommunikation og samarbejde\n• nysgerrighed efter brugbar og interessant viden\n• kreativitet (også forstået som nydelse)\n• aktiv nydelse (motivation)\n• kropslig bevægelse (når man bevæger sig, husker man)\n• autentiske erfaringer frem for indirekte informationer (learning-by-doing)\nSom allerede nævnt, mener vi ikke, at læring for vuggestue- og børnehavebørn kan adskilles fra det at lege. Legen er aktiviteter baseret på en indre motivation, hvor opmærksomheden retter sig mod forløbet undervejs, og ikke på resultatet.\nI legen handler det netop om, hvad man gør med genstanden, og det handler om, at man lader som om eller forestiller sig noget, hvorfor man i legen er fri for ydre regler.\nVi er inspireret af såvel Piaget (schweizer 1896-1980) som Vygotskij (russer 1896-1934), som hver især har haft stor betydning for, hvordan pædagogikken har udviklet sig i Danmark, og som hver især siger noget om såvel leg som læring i forhold til det lille barn.\nPiaget peger således på, at barnet de første fem år primært udvikler sig via leg og bevægelse.\nHan ser legen som meget betydningsfuld for en sund personlighedsudvikling, og som udgangspunkt for barnets optimale udvikling.\nOgså Vygotskij er optaget af det lille barn og mener, at barnet former og omformer sig via sin materielle og sociale praksis.\nHan vægter ligeledes, at barnet skal være en del af en bevægelse, og at den voksne skal fokusere på det, han kalder ”nærmeste udviklingszone” – altså hvad kan barnet nu...og med den viden, hvad er så det næste barnet vil kunne være i stand til.\nVi er bevidste om, at rigtig mange nyere danske psykologer – som Margrethe Brun Hansen, Jesper Juul og Dion Sommer – forholder sig til betydningen af leg og læring for barnets udvikling, men vi vælger at tage afsæt i de teoretikere, hos hvem ovennævnte psykologer ligeledes har fundet inspiration.\nDet vigtigste for os, når vi bruger begrebet leg, er at leg er lystbetonet, frivillig, og selvstændig.\nBarnet lærer gennem legen at beherske og rumme sine følelser, og den er derfor vigtig for udviklingen af den psykiske og emotionelle balance.\nEndelig mener vi, at legen bidrager til den sociale udvikling. Gennem legen danner barnet venskaber og indgår i fællesskaber, der medvirker til at barnet bliver et socialt individ.\nLæreplanens temaer og indhold\nVores mål er at styrke børnene i at være og tro på sig selv. Ved at vi som voksne støtter børnene i at udfordre verden, styrkes de i at tage initiativer, de lærer at samarbejde og tage ansvar, modtage beskeder sammen med andre og ikke mindst udvikle evnen til empati.\nEt vigtigt mål for os er derfor, at børnene lærer, at ikke alle er ens, men at der skal være plads til os alle sammen. Børnene på Margrethegården skal lære at respektere andre og de andres måder at være på. Ved at børnene lærer deres egne følelser at kende, bliver de i stand til at kunne sige til og fra både overfor andre børn og voksne, men også i forhold til forskellige situationer.\nDet er vigtigt for os at styrke børnene i at blive selvhjulpne, fordi vi ved, at selvhjulpenhed styrker både selvværd og selvtillid, og at det er vigtigt at udvikle en fornemmelse for, ”hvem jeg er”. Det er for os et afgørende mål i forhold til den personlige udvikling.\nDen personlige udvikling kan ikke stå alene, hvorfor det er et væsentligt mål for os, at børnene oplever, at de deltager i deres hverdag på Margrethegården. De skal have lov til at være med og have mulighed for selv at tage nye initiativer, turde afprøve nye sider hos sig selv og også have muligheder for at lære noget nyt.\nVi tror på, at alle børn har potentialer, og det er vores vigtigste opgave at fremme disse!\nI vuggestuen arbejder vi meget bevidst med børnenes selvhjulpenhed. Vi sørger således for, at børnene aktivt deltager i dagligdagens små og store udfordringer. Børn elsker at tage del i de voksnes gøremål, og vi ved, at denne form for udfordring fordrer læring og udvikling.\nDerfor inddrager vi børnene i borddækning og giver dem mulighed for at hjælpe med at hente og bringe madvognen fra køkkenet.\nSelve måltidet ser vi som en væsentlig aktivitet, hvor den enkelte har mulighed for selv at hælde mælk/vand op og øve sig i at spise, vente på det bliver min tur og snakke med sidemanden for derigennem at opnå følelsen af nærvær og deltagelse. Måltidet styrker altså både den enkelte i sin selvhjulpenhed, men også finmotorikken og det sociale samspil styrkes.\nVi mener, det er vigtigt at have fornemmelse for sin motorik, for at udvikle bevidstheden om sig selv og sin egen formåen og kunnen. Den motoriske udvikling foregår hele tiden for børn i vuggestuen. At kravle, klatre, rulle og løbe er måder at udfolde sig spontant og samtidig udvikle sig. Men vi øver også den motoriske udvikling, når vi går i salen og sammen laver rytmikforløb, som typisk finder sted som en planlagt aktivitet.\nVi tager os ligeledes tid til, at det enkelte barn selv tager tøj af og på, og ved bleskift hjælper børnene mere og mere til, jo større de bliver. Således kan de selv kravle op på puslebordet, selv tage tøjet af og selv finde bleen.\nVi lægger ligeledes vægt på legen i forbindelse med barnets personlige udvikling. Legen er et fint redskab til at lære børnene at samarbejde, tage ansvar og ikke mindst blive bevidst om sig selv og de andre børn. Vi lægger derfor vægt på fælles lege – hvor vi eksempelvis sætter fokus på forskellighederne hos hinanden, eller lege på legepladsen, hvor vi udfordrer og prøver motorikken af, ligesom vi giver plads og mulighed for de små grupper – med nærværende voksne, der kan støtte den enkelte i sin udforskning af verden og sin udvikling af selvværd og selvtillid.\nI børnehaven er vi opmærksomme på den selvhjulpenhed, børnene har udviklet i vuggestuen, og bruger den som en ressource i det daglige. Således lader vi de lidt større børn hjælpe de mindre, således at vi fortsætter den gode linje med at udvikle forståelsen for, at vi ikke alle sammen kan og skal det samme på samme tid. De små vil gerne kunne det samme som de store, og det bliver derfor hurtigt en leg at kunne alting selv!\nI børnehaven er måltidet ligeledes en væsentlig del af hverdagen, og her hjælper børnene også til og har de ansvarsområder, som det enkelte barn er parat til at varetage.\nFor at barnet lærer sig selv at kende leger vi meget – både ude og inde. Udenfor er der rigtig mange udfordringer, som alle sammen hjælper den enkelte med at udvikle sin kropsbevidsthed. Når barnet lærer at cykle, er det en stor glæde for alle – og barnet oplever her en stor fornemmelse for at kunne selv.\nVi lægger vægt på lege, hvor vi eksempelvis klæder os ud og lader barnet opleve og udfordre nye sider af sig selv. Vi laver sport, for at fornemme kroppen – hvad sker der, når vi løber hurtigt, hopper – eller bare ligger og daser.\nLigeledes mener vi, det er vigtigt for børn at tegne – og via denne aktivitet kan vi igen sætte fokus på, hvem vi er. I denne sammenhæng lærer barnet tit også at skrive eget navn, som igen er med til at styrke den enkeltes identitet og fornemmelse for sig selv. Herved styrkes selvværdet – jeg kan, og jeg ved, hvem, jeg er! Endelig bruger vi tid på værkstedsaktiviteter, hvor det enkelte barn igen får mulighed for at afprøve nye sider hos sig selv – her er det processen, der er vigtig og ikke så meget produktet. Det handler om at være med – og ikke kun hvad jeg kan!\nDet er vores mål, at alle børn på Margrethegården oplever at kunne danne venskaber og kunne deltage i lege. Det er vigtigt, at alle børn ved, at de tilhører en gruppe, og at de derigennem udvikler følelsen af fællesskab. Fællesskabet er en vigtig del af et rigt børneliv, og noget som vi sætter højt. Vores mål er ligeledes, at børnene lærer at sætte grænser for sig selv og andre, det er vigtigt, at de lærer at udtrykke sig såvel verbalt som nonverbalt. Vi mener, at børn skal have ansvar. Ved at lære at tage ansvar er det muligt for os at arbejde med børnenes forståelse af, at deres egne handlinger kan have konsekvenser for dem selv og andre.\nEndnu et mål er at styrke den enkeltes udvikling af empati, så alle oplever at blive set og respekteret. Det er vigtigt at kunne indgå i relationer og kunne hjælpe andre, der ikke kan helt det samme som mig. Det er vigtigt at børnene lærer at deltage i forskellige aktiviteter – også dem jeg måske ikke selv har lært. Styrken ved fællesskabet er også at gøre det ”kedelige” en gang imellem. Herigennem lærer man at respektere andre og være opmærksomme på andres behov. Børnene skal lære at modtage beskeder og lære, hvornår noget er ok og ikke ok. Alt sammen for at styrke den enkelte i at blive et selvhjulpent og socialt menneske.\nI vuggestuen arbejder vi med at øve os sammen i mindre grupper. Vi lægger vægt på én-til-én kontakten, både mellem børn men også mellem barn/voksen. Vi sætter ord på børnenes oplevelser og følelser og støtter dem i deres verbale og nonverbale kontakt. Vi lader børnene udforske forskellige legesituationer – hvem kan jeg bruge hvad til? – hvem har jeg det sjovt med? Ved måltiderne lærer vi børnene at vente på hinanden og tage mad efter tur. Det er et vigtigt led i udviklingen af empati. Mine behov kan ikke altid opfyldes først.\nVi hjælper børnene i deres lege – både alene og sammen. Vi laver fælles lege, hvor vi griner og hygger os sammen. Ved at have gode oplevelser sammen er det vores opfattelse, at selv de mindste børn oplever at være en del af et fællesskab.\nI børnehaven lægger vi vægt på at respektere det enkelte barns valg. Vi lægger vægt på at gøre ting sammen i store og små grupper. Herigennem styrker vi børnenes oplevelse af fællesskab og sammenhæng. Derfor tager vi på ture sammen, går med hinanden i hånden og opfordrer til, at børnene ”passer på” hinanden. Vi laver forskellige aktiviteter i det daglige, som er med til at styrke den enkeltes rolle i fællesskabet. Når vi eksempelvis laver bål på legepladsen, er det efterfølgende dejligt at høre om den oplevelse, børnene havde sammen ved bålet. Vi skaber plads til forskellige lege og aktiviteter, både de planlagte og spontane og sætter fokus på, at børnene hjælper hinanden med det ene og andet. Vi opfordrer dem således også til at trøste, hvis én er ked af det, dette for at udvikle evnen til empati og det at kunne yde omsorg. En god ven er en, der tænker på mig.\nVi tillægger igen den anerkendende tilgang til børnene stor betydning, og anser det som en væsentlig metode i arbejdet med at forstå og udvikle fællesskabet og behovet for de andre. Både deres fysiske tilstedeværelse men også deres psykiske accept af mig som menneske.\nVores mål er at støtte barnet i sin sproglige udvikling, således at det selv kan give udtryk for, hvad det mener, føler og gerne vil. Via sproget har den enkelte mulighed for at knytte venskaber, at forstå andre og selv blive forstået. Selv løse konflikter og ikke mindst opleve at sproget er et middel til anerkendelse og forståelse.\nI vuggestuen støtter vi hele tiden børnene i at sætte begreber på alt. Således taler vi meget om, hvad vi gør som voksne – også inden barnets sprog er udviklet til et talesprog. Det betyder, at vi hele tiden er bevidste om at nævne de forskellige begreber som mælk, stol, mor, far, ble, etc.\nVi bruger tid på sanglege og højtlæsning, da vi ved, at det er metoder, der styrker den sproglige udvikling. Som voksne taler vi ”pænt” til hinanden, da vi som rollemodeller gerne vil videreføre den gode dialog til børnene, hvorfor vi lægger vægt på at være i øjenhøjde med børnene, når vi taler med dem.\nLigeledes støtter vi børnene i at sætte ord på deres følelser, således at børnene oplever, at de via sproget kan sige både til og fra.\nVi benytter os af metoder som at gentage, hvad barnet siger, sprogkufferter, hvor vi bruger sproget til at fortælle, hvad vi finder i kufferten. For at styrke mundmotorikken puster vi eksempelvis sæbebobler, til fjer og puster i vand med sugerør.\nI børnehaven bruger vi tiden på at styrke den udvikling, det enkelte barns sprog befinder sig i. Vi fortsætter således arbejdet fra vuggestuen og benytter os af metoder til direkte at sprogstimulere, hvis barnet har problemer med at udtrykke sig verbalt. Det kan være ved hjælp af sprogkufferter – hvor vi eksempelvis beskriver og synger om det, vi finder i kufferten. Det kan være ved at spille billedlotteri og ved at inddrage rim og remser i vores aktiviteter. Vi bruger tid på at læse højt og fortælle historier og inddrager aktivt børnene i historiefortællingerne.\nJo mere barnet bliver i stand til selv at sætte ord på sine følelser og oplevelser, jo nemmere bliver det for dem selv at udnytte kompetencer i forhold til eksempelvis konfliktløsning. At kunne sætte ord på sine egne følelser styrker ligeledes den enkelte i at forstå den andens følelser. I det daglige bruger vi ligeledes meget tid på samtaler med børnene – her oplever børnene at blive hørt, og at det har en positiv effekt, at snakke med andre. Som voksne lytter vi til børnene og støtter dem i deres sproglige udvikling. Vi tilstræber et sprog, der afspejler respekt for andre, og støtter dem i at sproget kan bruges aktivt, hvis der er et andet barn, der gør noget, man ikke kan lide.\nEn gang imellem lader vi børn få en bamse eller lignende med hjem, for dagen efter at fortælle om hvad de har oplevet, her anerkendes barnets oplevelser, og barnet føler, at det bliver set hørt og taget alvorligt. Ved hjælp af sproget kan barnet give udtryk for, hvad det selv vil og mener.\nVores mål er, at børnene får et større kendskab til naturen og dennes elementer, og at de via\ndette kendskab opbygger respekt for naturen og passer på den.\nHer er det også et mål, at børnene opnår en begyndende forståelse af naturens betydning for\nmennesket. Lige som det er vores mål, at børnene udvikler respekt for dyr og opnår en\nforståelse for den naturlige fødekæde.\nEndnu et mål er at udvikle børnenes evne til at opleve og nyde naturen og naturskabte\nfænomener. At kunne lege i og bruge naturen og dens fænomener og ikke mindst at lære de\nskiftende årstider at kende og kunne nyde både solskin og regn.\nEndelig er det vores mål, at børnene via deres kendskab til naturen og dennes fænomener\nopnår en udvidet forståelse og tilgang til deres egne sanser.\nVores børn skal kunne passe på naturen og bruge den som legeplads.\nI vuggestuen arbejder vi med at udvikle børnenes bevidsthed om naturen og de oplevelser, der er forbundet med at være udendørs.\nRigtig tit vil dette foregå på vores legeplads, hvor vi har mulighed for at fange insekter og kigge på dem. Børnene har her mulighed for at studere det liv, der leves under sten og bænke.\nPå legepladsen stifter børnene for alvor også kendskab til årstiderne. Her bliver de langsomt bevidste om, det er koldt eller varmt, vådt eller tørt. Vi lægger derfor vægt på at give børnene mulighed for at mærke forskelligt vejr, og er derfor ude både i regn og sol.\nPå legepladsen får børnene også mulighed for at lege og udforske elementer som vand og sand. Ved at vi som voksne giver børnene lov til at lege med disse elementer, giver vi børnene mulighed for at opleve via deres sanser, og eksempelvis se hvad der sker, når sand og vand blandes sammen. Børnene elsker mudderkager!\nVi læser historier og laver sanglege om dyr og leger eksempelvis, at vi er farlige dyr – eller ”bare” en ko.\nI ny og næ tager vuggestuen på ture, og det vil i denne sammenhæng typisk være for at kigge på dyr. Det gør vi i Zoologisk Have, hvor vi både ser de farlige dyr og den ”almindelige ko”, eller til Overdrevshuset, hvor vi har mulighed for, at være helt tæt på naturen.\nVed at være vant til at være ude støtter vi børnene i at udvikle deres kendskab til naturen og dens fænomener.\nI børnehaven vil vi i vid udstrækning arbejde med at udvikle børnenes bevidsthed om naturen og dennes fænomener ved at være udendørs. Det vil selvfølgelig være på vores legeplads, hvor vi ved, at vi ved at vende forskellige træstammer og sten – rykke borde og bænke, kan få øje på rigtig mange insekter, som børnene kan undersøge og kigge på.\nHer har vi indkøbt gennemsigtige spande, så vi kan holde øje med de insekter, vi samler. Det kan eksempelvis være, når vi fodrer mariehøns med bladlus, eller hvis vi har fanget sommerfugle, som vi vil studere nærmere, inden vi slipper dem fri igen. Ligeledes kan vi på vores legeplads udmærket samle blade om efteråret, som vi kan bruge til eksempelvis at lave collager, når vi kommer indendørs. Her kan vi også samle sne om vinteren og se, hvad der sker, når vi tager det med ind i børnehaven.\nEndelig ser vi vores legeplads som et oplagt rum til at lege og udforske elementer som vand og sand. Ved at vi som voksne giver børnene lov til at lege med dette, giver vi børnene mulighed for at opleve via deres sanser, og eksempelvis se hvad der sker, når sand og vand blandes sammen.\nHele året bruger vi således legepladsen, hvilket også giver børnene mulighed for at opleve årets gang vejrmæssigt. At mærke at man varmes om sommeren er skønt, at samle vand, når det regner, er sjovt, og at lege i sneen er helt fantastisk. Vi lægger derfor stor vægt på, at der ikke er noget ”dårligt vejr” – at det er skønt at være ude, ligegyldigt, hvordan vejret er, hvis bare man har det ”rigtige” tøj på!\nI den sammenhæng laver vi forskellige projekter i løbet af året, hvor vi fordyber os i naturen og årstiderne. Her sætter vi fokus på, hvad vi kan se, føle, opleve, etc. Dette for at øge børnenes forståelse for naturen og naturfænomener. Heri kan historiefortællinger ligeledes indgå som element. Vi bruger historien til eksempelvis at sætte fokus på naturen eller dyr.\nSomme tider laver vi bål på legepladsen, som både er hyggeligt, men også er en måde at få kendskab til naturens fænomener og ikke mindst kræfter.\nFor at øge børnenes kendskab til og forståelse for natur og dyr, tager vi i løbet af året på forskellige ture væk fra institutionen.\nVi tager blandt andet i Zoologisk Have, til Valbyparken, til stranden og til Overdrevshuset. Her får børnene mulighed for at se mere af naturen eller få lov til at studere forskellige dyr.\nI Zoologisk Have er det både muligt at stifte bekendtskab med de almindelige danske dyr, men her kan vi også få et kig på dyrearter, der ikke til dagligt hører til i den danske natur.\nValbyparken er et oplagt mål for os i børnehavens dagligdag, da det er nemt og overskueligt i en til tider hektisk hverdag. Vi benytter os ofte af heldagsture til Overdrevshuset. Begge steder er der, mulighed for at opleve mere af naturen end på legepladsen – vi kan høre træernes susen, vi kan vælte os i bladene fra træerne om efteråret, eller vi kan løbe og lege uden at blive forstyrret. Vi kan undersøge og udforske naturen, dens dyr og fænomener.\nI Overdrevshuset kan vi være heldige at finde uglegylp, som vi kan tage med hjem og undersøge – her får børnene en større forståelse for, hvad der er naturens eget affald, samtidig med, at de får indblik i dyrenes liv og føde.\nIndenfor dette læreplanstema vælger vi at arbejde med to mål – dels det at børnene lærer at udtrykke sig kreativt – at kunne finde glæde i at synge, danse, lege, etc. Dels er det målet, at børnene stifter bekendtskab med kulturbegrebet – både som noget etnisk, og derved lærer at forstå andre folks kultur – og som det, at være en del af en kultur og kunne benytte sig af de tilbud der er og ikke mindst deltage i det danske samfund.\nI vuggestuen lægger vi vægt på, at børnene bliver præsenteret for forskellige kreative aktiviteter, som at male, tegne, lege med modellervoks, at synge, danse og lege. Således lægger vi vægt på, at vi eksempelvis ved juletid synger julesange og eventuelt deltager i børnegudstjenester. Ligesom vi laver sanglege, hvor vi udtrykker os kropsligt ved eksempelvis at være vilde dyr. En gang i mellem tager vi i teateret eller på biblioteket med de største børn, for at bidrage til en begyndende fornemmelse af byens tilbud og for at give en god oplevelse ved at se en historie dramatiseret.\nI børnehavens hverdag indgår rigtig mange kreative aktiviteter. Vi maler, tegner, klipper, klistre, bygger, synger og danser. Nogle gange foregår disse aktiviteter som almindelige hverdagsaktiviteter, andre gange indgår de som dele af et større projekt. Således vælger vi nogle gange at bruge børnenes kreative produkter til udsmykning af institutionen. Vi tager ofte på ture med forskelligt indhold. Vi tager ind og kigger på Amalienborg og får herved kendskab til den danske kongefamilie. Eller vi tager til Christiansborg og taler om, hvem der er derinde.\nNogle ture er til en bondegård, hvor vi kan få et indblik i en hel anden måde at leve på, end det foregår midt i storbyens Valby. Vi besøger museer og ser på ting, som vi ikke altid ved, hvad er eller helt forstår.\nVi tager også i biografen, i teateret eller på biblioteket for at opleve, hvordan byens tilbud til børn kan bruges. Ligesom vi lader børnene selv lave teater og klæde sig ud, for derigennem at opleve og afprøve andre sider hos dem selv. Begge dele kan ligeledes bruges til at sætte fokus på andre etniske kulturer. Vi kan klæde os ud som ”nogle andre” – og fortælle historier om eksempelvis indianerne. Vi fortæller eventyr både de gode gamle danske, men også eventyr fra andre himmelstrøg, fordi vi mener, at eventyrene er gode elementer til at forstå sig selv og andre.\nFor at styrke børnenes kendskab til andre kulturer end den danske laver vi også mad i ny og næ, som er inspireret af andre kulturer, det kan eventuelt være en arabisk middag. Ligesom vi sørger for at markere de forskellige højtider i andre kulturer end den danske. Vi ønsker dog også at videreføre de danske traditioner, hvorfor vi synger julesange, klipper julepynt og laver andre højtidsrelaterede aktiviteter. Ved at arbejde bevidst med disse elementer opnår vi, at børnene lærer at forstå forskellige kulturer og religioner og derved lærer at respekterer hinandens forskelligheder.\nDet er vores mål, at børnene udvikler deres kendskab til kroppens funktioner og bevægemønstre og herved opnår en forståelse af, at ”du er afhængig af din krop”. Derfor knytter vi den sunde kost til dette læreplanstema, da vi tror på, at ”du bliver det, du spiser”. Vi mener, det er vigtigt, at børnene lærer sunde og gode kostvaner, således, at de selv bliver bevidste og i stand til selv at træffe valg i forhold til deres krop og sundhed. Gode vaner udvikles i barndommen.\nLigeledes mener vi, det er vigtigt at udvikle en bevidsthed om kropssprog, da meget af det, vi siger, foregår via vores krop. Endelig er det vores mål, at børnene lærer om det sansemotoriske apparat, således at de ved, hvad det er, de føler, smager, lugter, etc. Hermed ønsker vi også, at børnene lærer den fysiske nærhed at kende og får gode oplevelser med denne.\nI vuggestuen lægger vi vægt på, at børnene lærer at bruge deres krop. Det er en naturlig del af en hverdag i vuggestuen – da små børn hele tiden udfordres kropsligt.\nI vuggestuen udvikles rigtig mange motoriske færdigheder – nogle lærer at gå, at hoppe, løbe, etc. Til tiden i vuggestuen hører ligeledes det, at barnet oplever en begyndende fornemmelse af kropsbevidsthed – og altså kroppens funktioner. Ved at vi vægter selvhjulpenhed, er der rigtig mange situationer i løbet af dagen, hvor det lille barn udfordrer sin krop og motorik. Når det vil op på stolen, kravler det, når det vil have fat i noget legetøj, må det hente det. Når det ser, hvad de lidt større børn kan, efterligner det hurtigt dem.\nUdover dette laver vi også rytmik, som oftest foregår som en planlagt aktivitet. Men i det daglige bruger vi også tid på bevægelseslege på stuen. Det kan være ved samlingen om morgenen, eller ved lege i løbet af dagen. Når vi løber, hopper, danser eller kravler oplever det lille barn, hvad dets krop kan, og vi bruger tid på at undersøge dette sammen.\nRigtig mange af vores lege indeholder også elementer, der styrker det sansemotoriske. Det sker når vi maler, er på legepladsen, i sandkassen – eller når vi skifter ble.\nKropssproget er en stor del af vores arbejde med børnene. De fleste vuggestuebørn har ikke et færdigudviklet sprog, hvorfor vi voksne må være tydelige i vores kropssprog. Således leger vi også lege, hvor mimikken indgår – er man glad, sur, vred, ked af det eller bare træt.\nEndelig er det vores mål, at børnene opnår sunde kostvaner, hvorfor vi vægter måltidet, og at børnene tilbydes sund og varieret kost. Vi gør måltidet til en hyggelig stund, hvor vi ligeledes styrker finmotorikken og koordinationen af forskellige bevægelser.\nVi arbejder med rytmik som en planlagt aktivitet, og oplever her i vid udstrækning, hvordan børnene elsker at gentage de samme ting og bevægelser. Genkendelsens glæder er vigtig for vores børn!\nVi bruger meget tid på at lege – både ude og inde. Vores legeplads er tit centrum for udfordring af kroppen, dens funktioner og ikke mindst bevidstheden om, hvordan vi bedst muligt bruger vores krop. Vi cykler, går på stylter, laver balancegang, løber, kravler, etc. Her er der rig mulighed for fysisk udfoldelse.\nVi tager også tit på ture, hvor vi vægter det at gå. Rigtig mange børn er vant til at blive transporteret, men oplever ofte glæde ved det, at gå en tur. Skovturene er gode til at udfordre kroppen, da vi her er i ukendt terræn – hvordan skal vi komme op ad den bakke! Her er der også rig mulighed for at klatre i træer og løbe langt.\nDet sansemotoriske apparat er også vigtigt for os, hvorfor vi lader børnene lege med vand, sand og lader dem hjælpe med at bage i det omfang, det er muligt.\nVi ser det som en vigtig opgave at presse lidt på hos de børn, der ikke gør så meget fysisk af sig selv. Vi inddrager dem i forskellige lege, hvor kroppen udfordres.\nNår vi kender til kroppens funktioner, er det også interessant at kende til kroppens indre. Det laver vi tit små projekter ud af – hvor vi eksempelvis tegner os selv med hjerte, lunger, etc. Herved styrker vi også finmotorikken. Et sådant projekt kan også handle om kosten – som så kan ses som kroppens benzin. Vi lægger altså vægt på at lære børnene, hvad der er sund kost (og benzin) – og hvad kroppen ikke skal have for meget af (slik).\nEndelig er det vores mål, at børnene opnår sunde kostvaner, hvorfor vi vægter måltidet, og at børnene tilbydes sund og varieret kost.\nDet er en del af vores dagligdag at være i nærkontakt med børnene, og vi deler gerne mange kram ud – og får også rigtig mange! Det er skønt for alle!


LarsDybdahl_tale - Syddansk Universitet\nSDU Om SDU SDU campusser Kolding SDU designer fremtiden Taler Lars Dybdahl\nDESIGN NU - fra bakspejlet mod det ukendte\nBiblioteks- og forskningschef, Designmuseum Danmark\nSiden årtusindskiftet har der været internationalt fokus på danske kulturprodukter, på dansk design og nordiske arkitektur- og indretningsidealer. Det nordiske køkken, med velsmagen, sundheden og årstidens regionale råvarer i centrum, rangeres i den gastronomiske verdenselite, og de ambitiøse danske tv-dramaserier hitter tilsvarende i udlandet, ikke mindst fordi de flasher en aura af danskhed\nMed 00’ernes nye pragmatiske bølge i arkitekturen - med Bjarke Ingels og hans tegnestuer PLOT og BIG i front – er det i exceptionel grad også lykkedes for New Nordic og den erklærede humanisme i dansk og nordisk arkitektur at præge arkitekturens internationale dagsorden, fra innovativt boligbyggeri til spektakulær eventarkitektur. Med en boomende urbanisering verden over, og i slagskyggen af den globale klimakrise, vinder danske koncepter for bæredygtige byer også stor international genklang - det er ”smart city” løsninger med blandt andet deleøkonomi, tæthed, fællesarealer, et godt mikroklima og Co2 neutral varmeforsyning.\nOg efter 1950’erne og 1960’ernes legendariske ’designguldalder’ udfolder design i Danmark sig i dag med fornyet styrke - agerer livfuldt og grænsekrydsende på den hyperkomplekse globale designscene og i det senmoderne, danske livsstilssamfund. Ligesom produkt- og møbeldesignerne vinder også de grafiske designere anerkendelse internationalt, og i den nu polycentriske, pluralistiske og meget performative modeverden har også dansk mode udfoldet sig spektakulært.\nBåret frem under etiketter som New Danish Modern og New Nordic fremstår ’dansk design’ således igen som et stærkt brand med tro på den nationale design power - og troen på egen værdi, når livsstils- og velfærdsværdier, produktkultur, forbrugskultur og grøn omstilling er på dagsordenen. I en global situation, hvor design med voksende styrke fungerer som konkurrenceparameter, og nyrige middelklasser fra Brasilien over Rusland til Kina angler efter distinktion og identitet - da er udlandets nysgerrighed og interesse også vakt for udstillinger med dansk design, fra Sao Paulo til Kanasawa.\nMen samtidig kan det i nutidens globale designsituation forekomme ørkesløst at diskutere nationale identiteter i design. Med begreber som ’det glokale’ og ’cross-cultural sampling’ søger vi at udtrykke kompleksiteten i de krydsninger og symbioser, der optræder i nutidens design – også i det danske. Eksempelvis når regionale særtræk eller elementer af nordisk designtradition indkalkuleres og synliggøres i et internationalt formsprog, eller når designfirmaer i deres branding forsøger at nationalisere, hvad der basalt foreligger i designs transnationale smeltedigel.\nDe designbaserede danske virksomheder integrerer design i deres processer, løsninger og produkter, og design er dermed et omdrejningspunkt både i firmaets vision, image og kultur. Dette gælder i høj grad for de nye designfirmaer. Disse nye danske livsstilsaktører, firmaer som Normann Copenhagen, Hay, Muuto og Kähler, rammer det internationale marked med attitudestærke produkter til hverdagslivet - et nyt dansk og skandinavisk design af internationalt tilsnit. Ikke alene iværksætter og producerer disse nye livsstilsbrands selv deres produkter, men de forhandler dem også gennem flagshipstores i Danmark og udlandet og satser samtidig stærkt på nethandlen. At disse firmaers salg er steget stejlt i de seneste år skyldes ikke kun en generelt forbedret økonomi, men også at deres produktprofil placerer sig mellem det Ikea-agtige massedemokratiske og det eksklusive og individuelle.\nDet designbegreb, der lever i de nye livsstilsaktørers univers og i forbrugskulturen overrasker ikke - det er det gammelkendte, objektnære designbegreb. Men parallelt hermed har designtænkning af en anden karakter udfoldet sig hos anderledes firmaer, teams og aktører - og i designforskningens designteori. Design bliver her nærmest identisk med konceptudvikling, handlinger, aktiviteter og organisering, der inkluderer samskabelse og optimering af processer for brugerne. Begrebet ’designtænkning’, som det i dag står langt fremme både i teori og praksis, udvider vores designforståelse og signalerer et designbegreb, der er elastisk altfavnende på alle skalatrin, lige fra byplanen til livsstilsobjektet, og fra de immaterielle processer til den flygtige frisure.\nNye momenter i designprocesserne - de digitale redskab, materialerne og bæredygtighedens etik\nDesignerne arbejder i dag i digitale programmer, og på tegnestuerne står ofte maskiner til rapid prototyping, den hurtige fremstilling i kunststof af de modeller, der er behov for undervejs i designprocessen. Rapid prototyping har nu stort set erstattet skuemodeller i træ, eller de er alternativet til de skalamodeller, designeren selv skar, bøjede eller klistrede sammen i pap, metaltråd og skumplast - og som mange i realiteten stadig gør. For trods skråsikre udsagn om det modsatte arbejdes også i dag analogt i designprocesserne. Selv om det digitale er ekstremt berigende, og som regel også mindre miljøbelastende, er der mange, for eksempel møbel- og produktdesignere, der med henblik på afklaring af form, størrelse og overfladevirkninger både tegner og bygger analogt op i let bearbejdelige materialer og mere betragter den digitale proces som næste trin. Skitsering i hånden i ping-pong kombination med kreativitet i digitale programmer og afsøgning af mulighederne i de nye fremstillingsteknologier, for eksempel laserskæring, ser vi overbevisende praktiseret inden for de kunstneriske møbler i unika eller limited editions.\nDesigneren og teamet agerer som kulturelle mæglere i en nøgleposition mellem produktion og forbrug. Bæredygtighedens krævende paradigme er her et moment ingen dedikeret designer i dag kan sidde overhørig. Det indgår i refleksionen over materialerne og i dialogen med producenten. Fremmet af miljølovgivningen og forbrugerkrav har paradigmet vokset sig stærk ikke alene i hverdagens fødevarekultur, men også i nutidens danske industrielle produktkultur. Samtidig har ”det tankeløse forbrug” siden 1990’erne været et centralt og kritisk refleksionspunkt i kunsthåndværket. For designeren, og i designuddannelserne betyder bæredygtighedens etik yderligere research, afvejninger og vidensudvikling i en i forvejen højt belagt designproces.\nEt af de velkendte momenter i den ansvarlige optik på produktets livscyklus ”fra vugge til vugge” er kravet om let nedbrydelighed og materialernes recirkulérbarhed, deres genbrug og nye liv i flere generationer af materiale- og produktudvikling - for i en cirkulær økonomi skal nutidens produkter være morgendagens råstoffer. Og anvendelse af lokale materialer, af økologisk forsvarlige træsorter, og minimering af både konstruktioner, transporttid, emballering, energiforbrug og CO2-udslip indgår også som uundværlige mål i det bæredygtige designparadigme. På lige fod med muligheden for vedligeholdelse, reparation og opgradering af produktet. Alt sammen forhold, der må medtænkes i nutidens og fremtidens ideale designproces.\nDen nye danske designforskning bryder frem\nSiden 1970’ernes fagkritiske opbrud og 1980’ernes designboom har den internationale humanistiske designforskning manifesteret sig med en vægtig forskningsindsats og stor uddannelsesmæssig power. Samlet set yder den mangeartede designforskning, der i dag udfolder sig verden over, et vitalt bidrag til den globale vidensproduktion. Dansk designforskning er i samme periode blevet en realitet med uafviselig styrke inden for humaniora.\nI midten af 1980’erne var der kun få i Danmark, der tænkte dedikeret på udvikling af en dansk humanistisk designvidenskab, der ikke begrænsede sig til en kunsthistorisk interesse for kunsthåndværk og kunstindustri. Når vi i nutiden samler vores kræfter om større bogudgivelser bliver det til gengæld hurtigt til 30-40 forfattere, alle med ambitiøse artikler. Det er glædeligt, at der i de seneste år er publiceret dansk designforskning som aldrig før – og langt mere er på vej. Vores bøger efterspørges på det danske marked, og når de udkommer på engelsk, står de i boghandler fra Tokyo til Berlin og San Francisco. Og danske designforskere, især fra Syddansk Universitet Kolding, optræder med artikler i de mest velestimerede af de internationale, videnskabelige designtidsskrifter.\nGennem årtier så det gamle europæiske humaniora i vidt omfang kunstindustri og kunsthåndværk som et anneks til traditionel kunsthistorie, som et mindre område inden for den store kunst- og arkitekturhistorie. Og arrogancen over for kulturindustrien og massekulturen trådte også frem som indifference og berøringsangst over for emner som industrielt design og reklame. I midten af det 20. århundrede identificerede de to kunsthistoriske foregangsskikkelser inden for den internationale humanistiske designforskning, Nikolaus Pevsner (1936) og Siegfried Giedion (1948), sig dog på hver sin måde med modernismens projekt, mens andre kunsthistorikere, ofte traditionalister, derimod satte fokus på ”smagfulde” gamle møbler, sølv og porcelæn til eliten. Formgiveren eller porcelænsfabrikken blev her tendentielt anskuet som ”kunstnerpersonlighed” værdig for en biografi og genstandene som genuine kunstværker.\nHeroverfor aftegnede sig efterhånden den anden, materialistiske og semiotisk bevidste designhistorie sig. I Danmark blev den tyske designforsker Gert Selles bøger tankevækkende i begyndelsen af 1970’erne, ligesom også den tyske kulturkritik af vareæstetikken, som Wolfgang Fritz Haug og andre formulerede den. Semiotisk teoridannelse og Victor Papaneks økologiske designkritik pegede ligeledes fremefter, mod produktsemantik og bæredygtighedstanken. Fra slutningen af 1980’erne manifesterede den nye forskningsposition sig i designhistoriske og designteoretiske artikler, og inde i 1990’erne havde den nye humanistiske designforskning slået rod ved de danske universiteter. I dette forløb blev også Designmuseum Danmark en af de tidlige platforme.\nDe britiske materielle kultur- og designstudier influerede, og omkring 2000 var det på tide at pointere, at designvidenskab som akademisk disciplin havde sine egne ”udsigtspunkter”. At varsle den fremtidige designforsknings interdisciplinære karakter var nu oplagt: hvordan designstudiernes nye tværfaglighed kunne basere sig på i det mindste 10 faglige søjler, lige fra industri- og teknologihistorie over kønsforskning, moderne kulturteori, antropologi og sociologi til kunsthistorie og visuel kultur. Det var ikke vidtløftigt, for realiteterne i dag bekræfter, hvad der blev opridset dengang. Designforskningen ved universiteterne fik betydning for designskolerne i deres akademiseringsfase, men den praksisrettede orientering ved skolerne har samtidig beriget den danske designforskning. Den lever nu i et rigt, krydsbefrugtende felt med mange tilgange, og vi har fået både makro- og mikroanalyser med udgangspunkter og vinkler anderledes end dem, der gerne opstår, når optikken fikseres på ”designerpersonligheden”. Alternativerne hertil handler mere om tingenes ”biografi” i deres kulturelle kredsløb og de betydningsdannelser, der her omspiller dem.\nLigesom designhistorie og designæstetik er designkultur en af hjørnestenene i den humanistiske designforskning. Med jeres særlige opmærksomhed over for medieringen rejser designkulturforskningen sig stærkt her ved institutionen. Generelt viser denne tilgang sig i en markant voksende, analytisk interesse for en bred vifte af kulturelt signifikante objekter fra hverdagslivet, og for markedsføring, processer, og systemer. I dag kan der ikke herske tvivl om, at forsknings- og uddannelsesmiljøet i Design ved SDU i Kolding står som det toneangivende, når vi taler om designforskningen ved de danske universiteter og designskoler. Jeres forskningspraksis spænder vidt fra designæstetisk teoridannelse i dialog med filosofisk æstetik og til de juridiske forhold omkring kopiering og ophavsretslig beskyttelse af design, og herimellem designkulturelle analyser, visuel kultur og det innovations- og ledelsesstrategiske. Med en støt voksende stab og målrettede prioriteringer har I styrket jeres i dag jubilerende uddannelser og givet både undervisningen og forskningen volumen og højde. Som designbegrebet er ekspanderet - og som forskningen på Syddansk Universitet Kolding også dokumenterer det - har begrebet ”designkultur” en konstruktiv og samlende værdi. Kan vi i dag ikke identificere en absolut fælles disciplin, må vi i det mindste tale om fem hovedområder i nutidens design - empiriske og praktiske områder, som alle appellerer til designhistoriske og designteoretiske refleksioner og analyser.\n1) Mediebåret symbolisering og visuel kommunikation\nDet første felt drejer sig om den mediebårne symbolisering og den visuelle kommunikation. Her taler vi om de grafiske discipliner, der typisk løftes af den grafiske designer, art director’en, reklamefotografen, branding- og reklamebureauet og af virksomhedernes kommunikations- og designledelse. Det har i de senere år typisk ytrer sig som et nyvakt engagement i design af skrifter, i logoer og wayfinding. Det har også vist sig i nytænkende layout af bøger, og kunstnerbogen oplever en revival, dog ikke i samme store omfang som vinylpladernes vildtvoksende covers. Tilsvarende har vi også været vidner til et gennembrud for design af hjemmesider med integration af visuel identitet. Reklamebilledet er ikke blevet mindre sofistikeret, det er fristende og velegnet for analytisk dissektion, som det i høj grad er blevet det her ved Design på Syddansk Universitet Kolding.\nGrafisk design er en virkelighedsskabende kraft. Via de digitale medier er grafisk design og billedlig kommunikation i dag i strømmende bevægelse og påvirker vores måde at kommunikere med billeder og skrift på. Det digitale rums associative netværk, søgemaskinerne og de nytilkomne mange platforme, blogs, facebook og Instagram skaber hidtil usete mængder og montager af billedformer. Trods denne visuelle uoverskuelighed skabes alligevel kollektive erindringer, ligesom også flygtigheden i glimt fortæller om nye veje i verden.\nMen uanset digitalitetens og immaterialitetens definitive gennembrud er verden fortsat voldsomt materiel. Samtidig med hjemmesidernes vækst, og danske computerspils succes på verdensplan, lever de analoge kommunikationsformer: tænk bare på de utallige nye mikrobryggeriers øletiketter, nogle er banale, andre er fornyende. Eller på plakaterne, der stadig slår tonen an som gadens billeder, både den kommercielle, den politiske plakat og ikke mindst den kulturelle plakat - den plakatgenre, der i dag især tiltrækker de mest innovative grafikere.\nSom det tegner sig nu er scenarierne i det grafiske felt sjældent et enten-eller, langt mere et både-og, og det digitale og det analoge krydser her hinanden i fascinerende æstetiske dialoger. Den digitale teknologis visuelle elasticitet og lag-på-lag æstetik har længe influeret det grafiske design på papir. Den anden vej rundt inspirerer også de analoge praksisser og kommunikationsformater de digitale udtryk, ligesom relationerne mellem papir og skærm og mellem 3 D og print træder i karakter som et æstetisk interessant spændingsfelt.\n2) Tingene - de materielle artefakter - produktdesign i hverdagslivet\nI det andet felt ligger tingene - de genstande, vi agerer med i hverdagslivet: vores tøj, møblerne, husholdningsobjekterne, værktøjet, apparaterne, det medico-tekniske felt, maskinerne og transportformerne. I dette spektrum af produktdesign har de senere års danske designforskning også sat fokus på fortolkning af relationerne mellem produkterne og brugerne, de fysiske og psykologiske såvel som de sociale og kulturelle forhold. Jeg tænker her på selviscenesættelsen gennem mode, børnetøjets nye magt, livsstilskøkkenets forskellige formater, den moderne danske hjemlighed og både møblerne og mennesket mellem retro, tradition og innovation, mellem det lokale og det globale, mellem individualiseringsbehovet og længslen efter fællesskab.\nNye ’gode ting til hverdagsbrug’ var målsætningen for efterkrigstidens danske industrielle designpionerer. Med andre ord: designkvalitet i masseproduktion til en ny tids komfort og spirende konsumudvidelse for den brede befolkning. Helt enkle emner som kontakter, hængelåse og håndtag blev seriøse opgaver for de industrielle designere, og nutidens udvidede designbegreb og de modeprægede og livsstilsformaterede mekanismer på design- og produktfeltet trækker i dag ikke i modsat retning, tværtimod bliver næsten alt en designopgave - og de ”gode ting” transformeres tendentielt til begærs- og prestigeobjekter med exceptionel tilskrivning af æstetisk og symbolsk merværdi. I det senmoderne livsstilssamfund tager vi funktionaliteten for givet, og vi stiller anderledes fordringsfulde forventninger til tingene omkring os. Den semiotisk bevidste designer må opdyrke hverdagsgenstandenes udtryksside, præstere et resultat, der ikke kun er funktionelt, men også kommunikerer attraktivt og differentierer sig fra konkurrenternes lignende produkter.\nDer er næsten ingen grænser for, hvad produkterne skal indløse gennem brug og iscenesættelse, for boligens ting signalerer livsstil og økonomisk formåen: De skal overraske, stimulere visuelt, vække associationer og billeder for vores indre blik, men også være forståelige og genkendelige. De skal skabe dialog, tilfredsstille emotionelt og gerne være sansevækkende, poetiske og sofistikerede, lyse med atmosfære, så boligens kubikmeter bliver det trygge hjems komfortzoner, bliver samtalekøkkenet og det multifunktionelle leverum. Fundamentalt skal de begærede designobjekters værdier og kvaliteter være identitetsskabende. Trenden følges gerne, men med flest mulige individuelle valg.\nI lyset heraf kan ingen produkttype længere kalde sig anonym og leve ubemærket som en ansigtsløs trivialitet, selv ikke kagerullen og opvaskebaljen. Alt skal gerne tilføres designværdi og distinktion - også bilens lyd og udstyr. Den humane og sociale designprofil, ligesom omtanken og innovationen, der altid har udmærket det danske design for velfærd, lever videre og opgraderes teknologisk. Tænk på det omfattende medico-tekniske felt med apparaturer, instrumenter og hjælpemidlerne til kroppen og det fysiske handicap. Nogle af genstandene fra hele det vidtrækkende felt af produktdesign er blevet øjeblikkelige ikoner, ’instant icons’, der straks ramte markedet med stor nyhedsværdi, da de kom frem.\n3) Handling - design af aktiviteter - fremtidens muligheder\nDet tredje hovedfelt drejer sig om handling, med design af aktiviteter, serviceydelser og organisering af virksomheder og institutioner, ligesom med organisering af logistik, ressourcer og mennesker. Dette felt er i dag ekspanderet til også at rumme strategisk planlægning, udformning af intelligente og tilfredsstillende oplevelser, og de handlingsmønstre, der influeres heraf. Også designpolitik kan vi rubricere her. Og foruden det brugerinddragende servicedesign er der to andre i dag højtprioriterede aktiviteter og fagligheder i handlingsfeltet: codesign og det frembrydende samspil mellem design og entreprenørskab. På begge områder opereres med forslagsstillelse og planlægning, og designpraksis og akademisk designteori agerer her i indbyrdes nærkontakt.\nDen designpraksis, vi kalder ”kollaborativt design” eller bare ”codesign”, har ligesom socialt design ”det sociale” som sit designmateriale. Her er de kendte designgenrer og den stille, koncentrerede tegnestuekultur sat på standby. Det er ud af boksen, for designer-makeren engagerer sig direkte i de konkrete rum, som hun, han og teamet skal arbejde i for at få det mulige og måske endnu ukendte til at tage form - et stadigt foranderligt og åbent rum af sociale relationer. Ligesom det berømte amerikanske designbureau IDEO har influeret udviklingen af det danske servicedesign og dets arbejdsmetoder, har fremvæksten af det danske codesign inspirationer fra cases uden for Danmark, fra Milano over New York til Hong Kong Design Institute. Fra det nye danske codesign er et Alzheimer-projekt blandt de fremhævelsesværdige: det handler om hverdagslivet som pårørende, og i processerne er udviklet ressourcemateriale for både patienter, pårørende og behandlere.\nCodesign er social innovation og designaktivisme, der nærmer sig en kritisk nutidig sociologi. Codesign forsøger at gribe det mulige med realistisk afsæt i det eksisterende, og inspirationsbokse, forskellige former for spil er blandt det dialogværktøj, som kan forberede spillerne på kommende livssituationer og fremme deres refleksioner over situationer og handlinger i deres liv. Designerens etnografiske engagement og empati over for andres livssammenhænge er her en afgørende forudsætning for vellykkede, intervenerende processer, der bliver erfaring og viden for andre.\nInden for dansk entreprenørskab har design ikke endnu en lige så stærk position, som det indtager inden for andre erhvervsøkonomiske områder. Entreprenørskabets faglitteratur er bevidst om værdien af både samskabelse og fremtidsorienteret tænkning, men måske mindre afklaret på, hvilke metoder, der skal til i praksis. Entreprenørens konkrete forretningsplaner for en ny virksomheds fremtidsudvikling kan være for ensidige og deterministiske i deres vurderinger og forudsigelser, og det er her design som ”mindset”, arbejdsmetode og produktudviklende tilgang kan spille en styrkende rolle. Med kreativitet og anerkendelse af samfundets voksende kompleksitet og med en tilgang til fremtiden, der forstår den om en størrelse i stadig forandring, åbner design for en nødvendig flerhed af fremtidsbilleder og scenariske alternativer, ligesom for innovative teamdannelser på tværs allerede i opstartsfasen. Netop designspil, brugerspil, scenariespil og lignende har her en vigtig forløsende funktion.\nIdérige fremtidsdesignlaboratorier viser vejen ved at demonstrere det betydelige potentiale i at linke design og entreprenørskab. De er velkendte i dette forum, fordi initiativerne er forankret her i Kolding og på Syddansk Universitet: 1) Fremtidssporet, der drives af Syddansk Universitet under designklyngen Design2innovate, og som understøtter virksomheder med et innovativt fællesskab af aktører på tværs af faglige skel; 2) Play User lab, der også hører under Design2innovate, og som drivkraft har Børnenes Hovedstad A/S i samarbejde med Designskolen Kolding. Her retter aktiviteterne sig mod virksomheder, der satser på design af fremtidens leg. Udvikling af nye undervisningsmodeller og læringsrum, hvor den studerendes selvaktivitet er i centrum, kendetegner det tredje initiativ, 3) udviklingsprojektet DesUni Lab også under Syddansk Universitet i Kolding.\n4) Tanken - design af komplekse systemet og miljøer\nDet fjerde hovedområde omhandler tanken og konceptet, forstået som design af komplekse systemer eller miljøer for det at bo, arbejde, lege og lære. Fra traditionelle systemer som ingeniørarbejde, arkitektur og byplanlægning til nyere tanker om designs rolle i opretholdelse, udvikling og integration af mennesker i bæredygtige og kulturelle systemer eller omgivelser. Samlet set kan vi her karakterisere det som ”design til den imødekommende by”.\nDe postindustrielle byers internationale konkurrencekamp udspiller sig også her i Danmark. Profileringen af byens identitet med kultivering af specifikke stedlige kvaliteter er indiskutabelt af vital betydning. Strategisk city-branding er blevet en realitet, investorer og turister skal jo tiltrækkes og servicesektoren imødekommes. Men først og fremmest skal borgernes behov for kulturoplevelser, for attraktive bolig- og arbejdsforhold og rekreative faciliteter, for velvære og tryghed opfyldes.\nDen menneskelige mangfoldighed er sammen med oplevelsesøkonomiens events og det brogede opbud af kulturelle manifestationer nogle af de distinkte træk ved livet i ’den postindustrielle by’. Det er ikke mindst i dens udtjente industri- og havneområder, at de fremadrettede, strategiske omdannelser sætter ind med ”nye bølger” i arkitektur og rumlige fornyelser, der mikser funktioner, tilbud og faciliteter, fritid, bolig og arbejde. I stedet for oplevelsen af identitetsløsheden ved rum, der tilsyneladende ejes af ingen, kan bæredygtigt design mellem husene bidrage karakterfuldt til skabelsen og underbygningen af det inkluderende rum og den imødekommende by.\nTil spektret hører de opgaver, der i dag løfterigt forener funktionalitet og æstetisk merværdi: slidstærke og i høj grad identitetsgivende bymøbler og byinventar, der er fornyende i former og materialevalg. Energibesparende LED-gadebelysning, der forener minimalisme med et organisk vækstmotiv og beriger gadelampens type ved både at kunne lave asymmetrisk og symmetrisk lys. Tænk også på klimatilpasningens nye veldesignede vandafledningsriste og Trygfondens kvalitetsstiger til de danske havneområders fremtid som ’kulturhavne’. Og blandt transportmidlerne i det offentlige rum har cyklen sin særlige status. Valget af cyklen er ikke kun funktionsstyret: cykelturen skal være mere end miljørigtig og rationel transport fra A til B. Den skal også styrke frihedsfølelsen, og som et nyt livsstilsobjekt optimeres selve cyklen som en ekstraordinær oplevelse. Modsat bilen indkapsler cyklen ikke vores sansning, ligesom den peger på et nyt paradigme for organiseringen af byernes trafikale struktur.\nKvalitetsdesign understøtter borgernes velfærd og sociale liv, og halter kvaliteten af byrummet rammer det borgerne og svækker byens tiltrækningskraft. Innovativt og bæredygtigt design i attraktive byrum med kulturoplevelser, pausesteder og udbygget service er som en signatur for byen - er former for ”mikro-utopier”, der tager forskud på fremtiden.\nSet i bakspejlet har danske arkitekter, ingeniører og industrielle og grafiske designere præget forbilledlige eksempler på design og offentlig visuel kommunikation i byrummet - men samlet set kendetegnes området af for lidt kvalitet og samlende perspektiv. Større kommunalt engagement, udfoldet designpraksis og dybtgående designforskning på feltet efterlyses. For hvert nyt overbevisende design, der erobrer en plads i vores bymiljø, skærper det vores bevidsthed og styrker miljøansvarligheden, vores sociale forventninger og krav til livskvaliteten i byernes fællesskaber. Design i det offentlige rum kan og bør afgørende bidrage til forløsningen af byrummets potentialer som social dynamo. Det handler om integreret bydesign til det fælles bedste - fremtidens bæredygtige og intelligente bydannelser.\nHer har servicedesign som ny fagdisciplin gode kort på hånden: Servicedesign har redskaber til at styrke borgernes muligheder for selv at præcisere servicetilbud, til at skabe sammenhæng mellem den måde borgerne bruger og ønsker byrummet på og så den teknologiske innovation og kompleksitet, der i dag kendetegner grundlaget for vores bymiljø. Servicedesign kan bidrage til at løfte nye måder at færdes på i byerne, kan komme med udspil, der nytænker de eksisterende bil- og cykeldelingsløsninger. Dansk Design Center etablerede for et par år siden platformen Design-Byer, der netop sigter mod at skabe nye borger- og erhvervsrettede tilbud i et såkaldt ”Urban living lab” - et vigtigt initiativ, men alt er dermed ikke sagt og gjort.\n5) Kunstværket - statements og autonomi i designfeltet\nDet femte felt kan ikke udgrænses af det udvidede designbegreb: feltet er kunsthåndværket. Kunsthåndværkerne fremstiller unika, men har også beriget det industrielle produktdesign og dermed brugskvaliteterne i vores hverdag - og det er stadig en realitet. Med deres fordybelse i genstandstypernes og materialernes potentialer, og med deres føling med brugssituationen har de givet kunsthåndværket en ekstra værdi som innovationskilde for industrien.\nSamtidig har kunsthåndværket også været stærkt præget af ubehag ved den industrielle modernitet - det har tidligere gerne dyrket anti-teknologiske, anti-videnskabelige og anti-urbane positioner. Men styrket af 1980’ernes dynamiske, postmodernistiske højkonjunktur har nutidens kunsthåndværkere reageret mod denne fornægtende ”civilisationsflugt”. I dette ryk har skulpturelle tilgange, et udvidet spektrum af farver og en stærkere billedmæssighed med udspring i moderniteten siden årtusindskiftet konsolideret sig som et af kunsthåndværkets iøjnefaldende kendetegn. Det hænger gerne sammen med nye konceptuelle, tankeprovokerende og fortællende positioner. Som feltet opviser det, avler kunsthåndværkernes engagement i nutiden pågående ekspressive former, dekorationer og mønstre og bevidstgørende udfordringer både i keramikken, glasset, smykkerne og tekstilerne. Eksperimenterne pågår, og humoren optræder som en drivkraft i de fortællende anslag.\nMed den innovation, hybridkarakter og eftergivenhed i materien, der har udmærket materialefeltets fabelagtige ekspansion det sidste par årtier, står kunsthåndværkernes engagement i materialerne og det stoflige i dag helt usvækket - i realiteten styrket. Men frem for tidligere tolkninger og eksponeringer af ”de gamle” materialers ”evige”, egenartede natur er kunsthåndværkernes og designernes stærke fascination i dag nok mere forbundet med netop det fravær af ’dyb’ essens og faste identiteter, som har tegner sig i lyset af de teknologiske udviklingsprocesser og deres smarte, intelligente og muterende materialedesign.\nNutidens kunsthåndværkere udfolder sig i et felt med flere hovedpositioner, men inden for alle positioner, der også inkluderer den nye ’design art / art design’, spiller det spørgende statement en anfægtende rolle – metasmykker med tankevækkende udsagn tager form, hos Kim Buck parres pistolen og korset. Kunsthåndværket på det høje niveau er innovative processer, der forbinder emotionelle, intelligente og sanselige kvaliteter.\n”The Material Turn”\nSiden årtusindskiftet har flere ”turns” været på dagsordenen inden for kunst-, kultur- og designfeltet. Da vi på Københavns Universitet i 2001-02 etablerede kandidatuddannelsen i Visuel Kultur stod ”The pictorial turn”, efterkrigstidens mangeartede visuelle boom, som et af omdrejningspunkterne i argumentationen. Med lad os her fokusere på det, der inden for en række fag som antropologi, sociologi og kulturstudier er blevet benævnt ”the material turn”, den stærkt voksende interesse i disse fag for objekt-fokuserede metodologiske tilgange. Tilgangsvinklen kan ses som en reaktion mod den tidligere ”cultural turn” inden for human- og socialvidenskaberne. Det er tydeligt, at pendulet i ”the material turn” svinger fra en fiksering på kulturteori over mod det objekt, der nu erkendes at have ”agency”. At have en stærk påvirkningskraft, en regulerende indvirkning, der giver det en form for aktørstatus, sådan som det teoretisk er reflekteret i aktør-netværksteorien hos Bruno Latour og andre. Også Daniel Miller har i høj grad været opmærksom på de symbiotiske muligheder, som nye former for materielle kulturstudier rummer gennem deres mulige ophævelse af modsætningen mellem teori og objekt.\nI denne ”material turn” åbner der sig vigtige perspektivrige muligheder for samarbejde mellem den teoretisk-universitære designforskning og kurateringen på designmuseerne. Alt handler om at forene nytænkende connoisseurship med kulturteori gennem den kuratoriske handling. Som det allerede også er i udvikling hos jer i jeres samarbejde med både Trapholt og os på Designmuseum Danmark. Og denne ”material turn” på det akademisk-universitære og museale niveau har den ikke en vis parallelitet til den analoge trend, vi samtidig er vidne til inden for forbrug og livsstil? Og som må give stof til eftertanke på designmuseerne, da den jo også florerer blandt museumsgæsterne. Trenden har længe været undervejs, og er nu trådt definitivt frem som en modreaktion på den allestedsnærværende digitalisering, immaterialitet og kompleksitet. Som i fænomenet ”slow furniture”: Siden 2014 er tendensen i Danmark trådt så stærkt i karakter, at ”det håndlavede hjem” fremstår som den nyeste, mest hotte boligtrend. Samtidig ruller snedkerbølgen: på de 9 danske skoler med møbelsnedkeruddannelser er antallet af studerende tredoblet på kun 4 år, fra 90 i 2012 til 275 i 2016. Møbelhåndværket hitter, det har fået højere status, er hipt også hos akademiske unge, fordi det rummer både kreativitet og design.\nDesigneren - Designforskeren\nBåde designeren og designforskeren bør i fulde drag nyde alle smutvejene i byens offentlige rum, ikke mindst de nyanlagte som f.eks. Cykelslangen i første sals højde i København - for i deres professionelle aktiviteter er der kun få smutveje og ingen lette løsninger for hverken designeren eller designforskeren.\nÆstetik og form bør stadig være en ufravigelig kernekompetence, men er alligevel langt fra nok for den fagprofessionelle designer. Med et vidt spektrum af viden og kunnen skal hun og han i dag agere i komplekse faglige miljøer og sociale forløb med mangeartede brugere og udfordringer, heriblandt de spørgsmål, som det digitale felt rejser i forhold til Big Data, virtual Reality og robotteknologi. Et designfelt i stadig ekspansion fordrer dermed en vedvarende debat om designerens kompetencer, og designskolerne arbejder grænsebevidste og aktive i udviklingen af samskabende og nytænkende miljøer i et fælles felt med designerhvervet og andre uddannelser.\nOgså de humanistiske designforskere er aktører, og selv om designkulturel forskning kræver fordybelse må vi være synlige, og når vi forsker i det historiske felt må vores forskningsspørgsmål bidrage til aktualiseringen af det historiske. I den forstand, at forskningen lægger op til refleksioner over nutidig hverdagskultur og dermed også tydeliggør historisk dynamik og muligheden af strukturforandringer, anderledes værdisæt og nye bæredygtige måder at konsumere og producere på. Vi bør også deltage i offentlig meningsdannelse omkring designspørgsmål, fremme den pædagogiske brug af design i undervisningen for børn og unge, vores udstillingsaktiviteter bør være oplysende og debatskabende, ligesom den inspirerende dialog med designerne og kunsthåndværkerne bør være en del af den humanistiske designforskers identitet og aktivitetsradius.\nKilder: Artiklerne i Lars Dybdahl (red.) (2016): Dansk design nu. København: Strandberg Publishing


Bindende Machine for A4, velegnet til scrapbooking papirer - Hobby-Crafst24.eu Danks\nBASTELZUBEHÖR, WERKZEUG UND AUFBEWAHRUNG - Bindende Machine for A4, velegnet til scrapbooking papirer\nHjem / Bindende Machine for A4, velegnet til scrapbooking papirer\nIndram det uden megen anstrengelse, en spiralryg fotoalbum, opskrift bog eller en præsentation mappe. Med den bindende maskine opnås dette på ingen tid! I en kort tid og meget let dette bindende system binder løse ark på exceptionel Albe ...\nBindende Machine for A4, velegnet til scrapbooking papirer:\nIndram det uden megen anstrengelse, en spiralryg fotoalbum, opskrift bog eller en præsentation mappe. Med den bindende maskine opnås dette på ingen tid! I en kort tid og meget let dette bindende system binder løse ark på ekstraordinære albums og præsentation mapper. Maksimal stansning kapacitet: 5 ark kopipapir 80g. Scrapbookingpapier tilsvarende mindre.


Sådan giver du feedback uden at pisse folk fra - Diverse\nI denne nye serie løfter skrivetrener Noah Pelletier gardinet på sin proces og arbejder med studerende på MatadorU Travel Writing-kurset.\nTo uger efter min første koncert som skrivetrener stødte jeg på en studerendes historie om, at jeg ikke vidste, hvordan jeg skulle kritisere. Skrivningen var ikke dårlig, og teknisk set passede den inden for opgavens parametre, men historien var sådan forskellige at jeg ikke vidste hvordan jeg skulle gå videre. Så jeg stirrede på min computerskærm, stumpet.\nJeg frygtede, at denne dag ville komme. Ingen havde nogensinde betalt mig for min mening før. Jeg havde været redaktør, og selvom håbefulde forfattere ofte sendte deres arbejde til mig, gjorde de ikke det for at søge mit råd - de ønskede at blive offentliggjort. Og det gjorde også den studerende, der leverede denne store, underlige historie. Efter nogen tanke, slog jeg på en balance, bekræftede forfatterens gaver og kom med kommentarer for at hjælpe dem med at styrke arbejdet. Det var for to år siden, og jeg er ikke blevet stumpet siden.\nJeg har arrangeret nogle af disse principper i korte retningslinjer, som jeg undertiden vil henvise til, hver gang der kritiseres en særlig udfordrende historie. De er som følger:\nBliv en bedre forfatter.\nDet lyder måske indlysende, men bedre forfattere giver bedre feedback. Kritik af andre menneskers arbejde forbedres din skrivning fordi det gør det lettere for dig at få øje på, hvad du ikke skal gøre. Der er visse fejl, som mindreudviklede forfattere begår, og hver gang jeg ser en, jeg lover aldrig gør det i min egen skrivning.\nFor eksempel brugte jeg vanvittige synonymer til ordet sagde. ”Rør ikke ved mig,” berusede mumlede. ”Far sagde, at jeg havde for meget champagne!” blomsterpigen knirkede. UH.\n”Dette er mærket for en amatør,” sagde en lærer. Jeg har vedtaget dette motto, men gentagelse har gjort det til en vane. En studerende kan høre mig sige dette en gang, men jeg har hørt mig selv sige det hundreder af gange.\nForfattere er meget tæt på deres emne, hvilket gør det svært at se fejl. Især i memoirer og rejseskrivning (hvor vi skriver om os selv) kan det være meget let at overse nøgledetaljer. Mens jeg læser andre studerendes arbejde, overvejer jeg den enkelte forfatters stemme, stil og stykkets samlede struktur. Baseret på dette fremsætter jeg specifikke kommentarer til dele, som jeg troede fungerede godt, og derefter fungerer aspekterne, der forvirrer, distraherer eller simpelthen ikke fungerer.\nJeg vil ikke anbefale at prøve at gennemgå deres historie eller bede dem om at bruge ord, jeg kan lide, over ord, de har valgt.\nPå et tidspunkt finder du dig fuld af råd. Jeg hjælper denne person! Men jeg foreslår ikke at prøve at dække alt. Jeg bruger et system kaldet “To stjerner og et ønske.” Det går sådan: Påpeg to ting, du kan lide, eller Stjerner, og fortæl forfatteren specifikt, hvad du kunne lide ved det.\nTil ønsket, eller stedet hvor du ønsket noget havde fungeret bedre, jeg foreslår at fokusere på de mere indlysende forbedringsområder. For eksempel, hvis nogen skriver om en strand, og du blev snublet af deres beskrivelse af sandet, er chancerne for at antage, at de tilføjer en delfin, da en metaforisk enhed ikke vil være til stor hjælp. Et godt ønske viser forfatteren noget (en vinkel, en mulighed), som de ikke kunne se før.\n(Hvis forfatteren anmoder om specifik feedback, skal du give dem dem, men det forfattere typisk er døende ved at vide: Hvordan opleves mit arbejde af mine læsere? Har det den virkning, jeg havde til hensigt? Formidler det, hvad jeg ønskede, at det skulle formidle? )\nVær ikke bange for at pisse folk væk.\nHvis du kritiserer nok historier, vil du til sidst irritere nogen. Det er sjældent, men nogle mennesker vil bare tage det forkert. Bliv vant til det. Men ofte vil folk ofte sætte pris på den tid og kræfter, du lægger på for at hjælpe dem.\nOg når du fortsætter med at give tankevækkende, afbalanceret feedback, og sikkerhedskopiere dine udsagn med beviser og passager fra arbejdet, vil din skrivning blive bedre på måder, som læserne vil se.\nEr du forbandet / blevet forbandet af nogen, der giver feedback? Har du et spørgsmål om kritik eller noget andet aspekt af rejseskrivning, du gerne vil spørge skrivetreneren? Find ham i kommentarerne herunder og på Twitter med hashtaggen #noahsnotes.\nSe videoen: Sandcastle Sensei\nCopyright © jorgemolder.com | Sådan giver du feedback uden at pisse folk...


Spaferie i Østrig på luksushotel i Kaprun - Fra 1.828,- pr. person\nForside / Hotel / Spaferie i Østrig\np.p. from kr. 1828\nDette vanvittige og nærmest futuriske hotel Tauern Spa ved Kaprun i Østrig er det ideelle sted at forkæle sig selv og en, man har kær. Hotel Tauern Spa Kaprun er 4* og sætter service i højsædet.\nJeg tør derfor også godt love, at I kan få et perfekt wellness ophold her. Alle værelserne har i øvrigt en balkon med lækker udsigt udover bjergene i området.\nFra 1.896,- pr. person kan I få to dage med luksus og spa midt i maj. Det er også muligt at booke ophold her i vinterperioden og kombinere wellness med ski.\nSpaferie i Østrig på luksushotellet Tauern Spa\nDet er på min hotel finder, at jeg har fundet dette luksushotel. Tilbud er måske et for stort ord at bruge, når vi kigger på prisen. Men ekstraordinære oplevelser har bare ekstraordinære priser. Og fortjener man ikke en gang selvforkælelse en gang imellem? Nogle gange kan man også blot nøjes med at drømme, og hvem ved, måske der er en dag er gevinst på lottokuponen.\nTilbuddet er et kør-selv tilbud. Men I kan også booke flybilletter til Salzburg lufthavn, som ligger cirka 60 km fra hotellet. Find flybilletterne på min fly finder. Priserne er cirka fra 1.500,- for en returbillet.\nSindssygt lækkert spahotel i Kaprun, Østrig – man har jo lov at drømme\nRejseperiode: Eksempelvis 14. – 16. maj, 2019\nHotel: Taurn Spa Kaprun\nBeliggenhed: 1,2 km fra Kaprun centrum\nPension: Overnatning, muligt at tilkøbe morgenmad eller halvpension\nPris: Fra 1.828,- pr. person ved to personer


HVAD ER HVERDAG.DK?\nHverdag.dk er en medlemsklub, der sikrer medlemmerne store rabatter på kendte brands. Når du er medlem af Hverdag.dk kan du købe mere end 123.000 produkter som sælges uden fortjenste. Det koster 99 kr om måneden at være medlem hos Hverdag.dk.\nPå hverdag.dk vil vi gøre det billigere at være forbruger. Medlemmer kan købe 123.000 mærkevarer og hverdagsprodukter til indkøbspriser – og dermed til langt under den normale supermarkedspris. Det betyder, at du betaler det samme, som vi betaler leverandøren. Vi har fjernet vores fortjeneste på den enkelte vare, og du skal ikke af med andet end en månedlig betaling for medlemskab plus indkøbsprisen på det, du fylder i kurven.\nDu gennemfører et køb til medlemspris på vores shop. Medlemskabet aktiveres herefter automatisk.\nKAN JEG HANDLE UDEN AT VÆRE MEDLEM?\nJa, du kan handle hos Hverdag.dk som gæst og uden at være medlem. Da handler du blot til vores normalpriser og skal huske at vælge normalpris, inden du lægger varen i kurven\nEfter den første måned er der ingen opsigelse, så du kan altid afmelde dig, hvis du ikke har brug for det mere.\nDu kan opsige dit medlemskab når du vil, der er ingen binding efter første måned. For at opsige dit medlemskab skal du logge ind på vores ”kundecenter” eller kontakte vores kundeservice per mail eller telefon.\nDu logger ind på ”kundecenter” med den e-mailadresse, du brugte i forbindelse med dit køb. Første gang du logger ind skal du bruge funktionen "Mangler du password?". Du vil herefter modtage en e-mail med et link til at vælge et kodeord, som du kan logge ind med (husk at kontrollere din spam mappe, hvis du ikke modtager mailen).\nHusk at bruge den e-mail du har brugt i forbindelse med dit køb. Hvis du ikke kan logge ind eller din e-mailadresse ikke kan genkendes, kan det skyldes, at du enten har brugt en anden e-mail adresse da du gennemførte dit køb hos os eller at der er en stavefejl i din e-mail adresse. Kontakt vores kundeservice per mail eller telefon, så hjælper de dig videre.\nDit medlemskab er registeret på din e-mail adresse. Det er derfor din e-mail du skal oplyse, når du kontakter os i forbindelse med dit medlemskab.\nDin ordre er nu under behandling og vil blive sendt hurtigst muligt. Leveringstiden af din ordre afhænger af de produkter du har bestilt. Produkternes leveringstid fremgår af de enkelte produktsider på Hverdag.dk under ´Leveringstid´ og alle varer bliver sendt samlet. Du vil modtage en mail fra Bring med link til track & trace, så snart din pakke er afsendt.\nHvis den pakkeshop du har valgt, er fyldt op med pakker, vil Bring dirigere din pakke videre til den nærmeste pakkeshop der har plads. Her kan du efterfølgende afhente pakken.\nDesværre kan vi ikke ændre eller tilføje noget til en ordre, der har gennemgået betaling.\nDesværre tilbyder vi ikke bytte af varer. Du har derimod altid ret til at bruge din fortrydelsesret.\nDer gives 14 dages fuld fortrydelsesret på de fleste varer købt i vores webshop. For levnedsmidler og varer til husholdningen er der INGEN fortrydelsesret.\nDu skal sende din ordre retur uden unødig forsinkelse og senest 14 dage efter, at du har givet meddelelse om, at du ønsker at bruge din fortrydelsesret. Meddelelsen skal gives pr. mail på info@hverdag.dk. I meddelelsen skal du gøre os tydeligt opmærksom på dit ordrenummer og at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret. Husk at vedlægge en kopi af ordrebekræftelsen og/eller vores fortrydelsesformular i pakken.\nI tilfælde af at varen evt. er beskadiget ved modtagelsen, så kontakt os hurtigst muligt via info@hverdag.dk, for nærmere information om, hvorledes du skal forholde dig. Der gives 2 års reklamationsret i henhold til købeloven. Vores reklamationsret gælder for fejl i materiale og/eller fabrikation. Du kan få varen repareret, ombyttet, pengene retur eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation.\nHvis du har gennemført dit køb - altså trykket på godkend og indtastet dine betalingsoplysninger - modtager du en e-mail med en ordrebekræftelse. Kommer e-mailen ikke i din indbakke, er der en chance for at den havner i spam-filteret. Modtager du ikke en e-mail med en ordrebekræftelse, kan der være opstået en fejl. Send os en e-mail på info@hverdag.dk, så hjælper vi dig med at finde fejlen eller få gensendt ordrebekræftelsen.\nKun privatpersoner kan blive medlem i Hverdag.dk og derved handle til medlemspris. Erhvervskunder, har mulighed for at handle, blot til normalpris.\nDesværre ikke. Vi sælger alle vores varer til indkøbspris. Man kan således købe varer med stor rabat, så længe man er medlem.


Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. med PrisGaranti - kr. 548.00\nHjem / Kreativ / DIY / Figurer & Former / Styropor / Andre Styroporfigurer / Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk.\nVarenummer (SKU): 5707167650271 Kategorier: Andre Styroporfigurer, Figurer & Former, Kreativ / DIY, Styropor Tag: Diverse\nOval, flad styroporfigur\nIndhold: 60 stk, ovale ufoer 12 cm, 120 stk. ovale ufoer 6 cm, 240 stk. ovale ufoer 3 cm … læs mere her\nUfoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. beskrivelse:\nNavn: Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk.\nLæs mere om Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. her.\nUfoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. – Garn og strik er blevet moderne\nOver de senere år kan man se flere og flere, der er, begyndt på det gamle håndværk strikning og hækling- og mange overraskes, når de ser at det ikke er den ældre generation af kvinder, vi jo fordomsfuldt betragter som den eneste målgruppe for garn og den slags. Man ser lige så mange unge i dag der nyder at gøre brug af deres kreativitet med garn og pinde. Rito.dk sælger de helt rigtige produkter indenfor strikning og hækling til dig, der vil have grej i god kvalitet. Som om det ikke var nok, får du også, prisgaranti og kan returnere din vare i 365 dage, så få nu bare fyldt den kurv med Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk..\nUfoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. med prisgaranti\nUfoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i varegruppen Kreativ / DIY > Figurer & Former > Styropor > Andre Styroporfigurer. Det er ret godt at du får hele 365 dages returret med når du køber Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk.. Her i Danmark er der mange, der køber deres Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. hos den populære shop Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der er det oplagte valg Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk.. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nUfoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk. med 365 dages returret\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter dit online køb, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og nogle giver endda et helt års returret. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i den store skov af webshops, der er derude. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nVær den første til at anmelde “Ufoer, str. 3-12 cm, tykkelse 1-2,7 cm, hvid, ovale, 420stk.” Annuller svar


Balmain BL 3071 Briller | Solbriller og Briller : Online Optikerne i Danmark\nDisse ægte Balmain BL 3071 C03 brillerne kommer har Tortoise Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Balmain brillerne giver klar vision samt en trendy look. Kollektion: Men 2015. Størrelse: 53. Tilstand: Ny Balmain BL 3071 C03 kommer i fuldstændig original emballage. Balmain brillerne kommer med et ægthedscertifikat fra producenten. Medfølgende coatinger: anti-ridse, anti-blænding og UV-beskyttelse. Garanti: 24 måneder UPC: . Autenticitet, garanteret.\nArnette AN7051 Briller\nDisse ægte Arnette AN7051 1123 brillerne kommer har Top Matte Blue On Fantasy Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Arnette brillerne Læs mere »\nDisse ægte Balenciaga BA0054 84B solbrillerne kommer med Blue Metal innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Balenciaga solbriller giver perfekt beskyttelse Læs mere »\nDisse ægte Fossil FOS 6052 MBD brillerne kommer har Green Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Fossil brillerne giver klar vision Læs mere »\nDisse ægte Cazal 607/2S 301 solbrillerne kommer med Black Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Cazal solbriller giver perfekt beskyttelse Læs mere »\nDisse ægte Adidas Originals AOR000 140.030 solbrillerne kommer med Green Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Adidas Originals solbriller giver Læs mere »\nTODS TO5059 Briller\nDisse ægte TODS TO5059 020 brillerne kommer har Tortoise Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. TODS brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nRodenstock R7013 Briller\nDisse ægte Rodenstock R7013 D brillerne kommer har Black Orange Plastic/Polyamide innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Rodenstock brillerne giver klar vision Læs mere »\nDisse ægte Vera Wang KORINNE BROWN solbrillerne kommer med Brown Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Vera Wang solbriller giver Læs mere »\nDisse ægte Dana Buchman HANNIE GOLD brillerne kommer har Gold Metal innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Dana Buchman brillerne giver klar Læs mere »\nMichael Kors MK2024 ADRIANNA II Solbriller\nDisse ægte Michael Kors MK2024 ADRIANNA II 316213 solbrillerne kommer med Tortoise Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Michael Kors Læs mere »\nTom Ford FT0598 Solbriller\nDisse ægte Tom Ford FT0598 55N solbrillerne kommer med Tortoise Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Tom Ford solbriller giver Læs mere »\nDisse ægte Prada Linea Rossa PS01TS Polarized U61144 polarized solbrillerne kommer med Tortoise Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Prada Læs mere »\nDisse ægte Calvin Klein CK7861S 320 solbrillerne kommer med Green Acetate innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Calvin Klein solbriller giver Læs mere »\nMax & Co. 252 Briller\nDisse ægte Max & Co. 252 5PT brillerne kommer har Green Metal innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Max & Co. brillerne Læs mere »\nDisse ægte Tom Ford FT0226 MARGOT 52F solbrillerne kommer med Tortoise Acetate innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Tom Ford solbriller Læs mere »\nDisse ægte Ray-Ban RX8748 1131 brillerne kommer har Gold Titanium innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Ray-Ban brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nDisse ægte Timberland TB1583 097 brillerne kommer har Green Plastic innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Timberland brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nDisse ægte Retrosuperfuture Primo/V IR02 717 brillerne kommer har Gold/Silver Plastic/Metal innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Retrosuperfuture brillerne giver klar vision Læs mere »\nDisse ægte Ic! Berlin PH0005 Downtown Graphite Faded Mint brillerne kommer har Silver Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Ic! Berlin Læs mere »\nPuma PU0046O Briller\nDisse ægte Puma PU0046O 004 brillerne kommer har Clear Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Puma brillerne giver klar vision samt Læs mere »\nKomono Phoenix Solbriller\nDisse ægte Komono Phoenix S3105 solbrillerne kommer med Red Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Komono solbriller giver perfekt beskyttelse Læs mere »\nDisse ægte Liu Jo LJ2642 604 brillerne kommer har Burgundy Acetate innfattninger og findes online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Liu Jo brillerne giver klar Læs mere »\nDisse ægte Dior ADDICT2 P65/A9 solbrillerne kommer med Tortoise Plastic innfattninger og kan fås online til en rimelig pris på SmartBuyGlasses. Dior solbriller giver perfekt beskyttelse Læs mere »