Jens Vilhelm Petersen, den klassiske dannelse og Odense Katedralskole - PDF\nJens Vilhelm Petersen, den klassiske dannelse og Odense Katedralskole\nDownload "Jens Vilhelm Petersen, den klassiske dannelse og Odense Katedralskole"\n1 Jens Vilhelm Petersen, den klassiske dannelse og Odense Katedralskole Af Kim Beck Danielsen Odense Katedralskoles beliggenhed, Jernbanegade nr. 34, er ingen tilfældighed. Som en central uddannelsesinstitution gennem over sekshundrede år i byens historie, fik skolen stillet en passende grund til rådighed, da der opstod pladsproblemer i de gamle skolebygninger i Lille Gråbr~ \_dres træde fra Byen havde med det industrielle gennembrud fået vokseværk i anden hal vdel af 1800-tallet. Industriens ekspansion og byens vækst betød, at Odense Slots køkkenhave matte stilles til rådighed for blandt andet Katedralskolen, Landsarkivet for Fyen og Jernbanegade. Nogenlunde samtidig med planerne om at flytte Katedralskolen, blev Jernbanegade i 1893 anlagt af Odense kommune. Katedralskolen fik således igen en plads i centrum af byen, og Jernbanegade blev udformet som en parisisk inspireret boulevard. Jernbanegade førte ud til den i maurisk stil ombyggede Statsbanegård,»Moskeen«, som var indviet i Fra Statsbanegården kom der en strøm af mennesker og varer til byen. På vejen til bymidten mødte den rej sende først Missionshotellet (0.1900), Landsarkivet for Fyen (1893), Odense Slot (1720), Odense Katedralskole (1894), Odense Teater ( 1914), Odense Museum (188S), Drengeborgerskolen (1880), Grand Hotel( 1896), Gråbrødre Kloster (Restaureret ), samt en del beboelsesejendomme. Den nyankomne var således klar over, at Odense var en by med ambitioner inden for kultur,politik og økonomi. Odense var da også i samtiden Danmarks tredjestørste by, og slutningen af forrige århundrede var en grunderperiode lokalt som nationalt. Der herskede blandt samfundets førende lag en udviklingsoptimisme, der satte sine afgørende spor overalt. At det samtidig var en periode med betydelige sociale forskelle kan også an Øses af bygningerne. Drengeborgerskolen (Jernbanegadeskole) er i si n nygotik og størrelse, trods alt, mere enkel end Katedralskolens palazzoagtige nyrenæssanee stil fra det IS. arhundredes Italien. Det var nemlig her, eliten skulle begynde sin uddannelse som kommende ledere og embedsmænd i staten og af private virksomheder. Odense Museum (Fyns Kunstmuseum) har græsk tempelform og i denne bygning skulle de skønne kunster udstilles til belæring for den besøgende. Landsarkivet for Fyen blev også udformet med inspiration i renæssanceidealerne, og minder mest af alt om et skatkammer, der skal rumme statsinstitutionernes dokumenter, regnskaber med mere. 67\n2 OdelIse Ka tedralskole se/fra Jernbanegade ca For de nævnte bygninger i Jernbanegade gælder det, at de er fornemme monumenter for et samfund, der ønsker at vise, hvad det står for. Derfor måtte bygningerne nødvendigvis være monumentale og stærkt iøjnefaldende. De danner ved deres beliggenhed ud til Jernbanegade nærmest en monumental fron t, som fortæller meget om den borgerlige selvforståelse ved århundredets slutning. På en del af byens postkort fra perioden, viser man da også di sse fl otte bygninger frem. For at afkode de signaler, som blandt andet Odense Katedralskole udsender, kræves der viden om den klassiske dannelse og arkitektur. En viden som samtidens førende lag havde fået ved at modtage undervisning på blandt andet Odense Katedralskole. Arkitekten og den klassiske dannelse Da det var en kommende statsejet skole, der skulle opføres, blev det den kg!. bygningsinspektør Jens Vilhelm Petersen ( ) som fik overdraget opgayen. Jens Vilhelm Petersen var søn af tømrermester og brand major i Odense, Rasmus Petersen og dennes hustru Bolette Petersen. Med denne sociale baggrund var det naturligt, at Jens Vilhelm Petersen tog den store præli minæreksamen fra Odense Katedralskole. Om sit videre uddannelsesforløb har Jens Vilhelm Petersen i sin levneds- Ski ldring til ordenskapitlet skrevet fø lgende:»--. Efter -- Odense Katedralskole - - lærte jeg Tømrerhåndværket og gjorde Svendestykke i Foraaret Samme Efteraar kom jeg paa Kunstakademiet i Kjøbenhavn og fik i Aaret 1875 det- 68\n3 tes Afgangsbevis som Arkitekt. i 1879 vandt jeg den Neuhausenske Præmie og i 1881 Akademiets lille guldmedaille. i Aarene reiste jeg 12 Maaneder i Tyskland, Frankrig og i Italien paa Studierejse. Samtidig med og efter at jeg havde gjennemgaaet Kunstakademiet fik jeg min praktiske Uddannelse under nuværende Professor ved Kunstakademiet, Arkitekt Hans J. Holm, paa hvis kontor jeg,--, var beskjæftiget fra ,dels som Tegner, dels som Konduktør ved byggeforetagender under Kjøbenhavns Magistrat.--«. Jens Vilhelm Petersens uddannelsesforløb er ganske tidstypisk for samtidens arkitekter. i 1881 vendte han tilbage til sin fødeby, og i juni 1889 blev han af indenrigsmini steriet ansat som kgl. bygningsinspektf\_r for Fyns og Ribe stifter. De næste tredive år bley der med ham som arkitekt bl.a. opført tolv postbygninger, seks toldkammerbygninger, et seminarium, en døvstummeskaie og en katedralskole for staten, hvorti l kom et ganske stort antal private byggeopgaver. i arkitekturhistorien fremhæves blandt andet Odense Katedralskole,Toldkammerbygningen i Odense (1899) og Ane Margrete Petersens stiftelse ( ) ligeledes i Odense som:»--.smukke og karakteristiske eksempler pil hans virksomhed --.--". Når arkitekten valgte renæssancens og dermed antikkens former, må det nødvendigvis have været ud fra en forestilling om, at det klassiske form sprog fra antikkens Grækenland og republikkens Rom var idealet og skulle sætte normerne for byggeriet. Dette formsprog havde også optaget renæssancens arkitekter, der med bl.a. Leon Battista Alberti( ) i spidsen betragtede sig som den klassiske kunst arvtagere, hvis mål det var at genføde ånden og formerne fra den klassiske kunst. Alle kunstretninger efter den klassiske kunst blev betragtet som sekundære og ikke værd at beskæftige sig med. Udover renæssancens dyrkelse af den klassiske kunst form sprog blev opfindelsen af perspektivet afgørende, det vil sige regler der gjorde det muligt, at gengive vi rkeligheden realistisk på et lærred eller et stykke papir. Opfindelsen af perspektivet var centralt, fordi man nu kunne tegne udkast til det endelige projekt. Renæssancens stræben efter det mønstergyldige, herunder regler for hvad der er smukt og grimt, kom til at præge bygningskunsten helt frem ti l begyndelsen af det 20. århundrede. Som det fremgår, var renæssancen både et æstetisk projekt og et dannelsesprojekt. Datidens kunstnere søgte det fuldkomne og Leon Battista Alberti har formu leret det på følgende måde: «--. Det fu ldkomne er en harmonisk overensstemmelse mellem alle enkeltheder, således at man intet kan tilføje og intet trække fra uden at forstyn'e helheden.--«. Jens Vilhelm Petersen var i allerhøjeste grad også optaget af renæssancens arkitekter og deres program. Denne interesse førte ham til studier i Norditalien i 1877/78. Som det var skik blandt samtidens arkitekter har Jens Vilhelm Petersens skitseblok været flitt ig i brug, og der blev tegnet facader,trappegange,portaler,udsmykninger osv. til senere anvendelse. Jens Vilh. Petersens studietur blev påbegyndt i april måned 1877 og den gik blandt andet over Rostock, Hannovel', Braunschweig, Hildesheim, Køln, Liege, Bruxelles, Rouen ; Paris, Lyon, Tours, Orlean, Pavia, Torino, Milano, Genova, Pisa, Firenze,S iena, Orvieto, Rom, Napoli, Pompei m.fl. Mødet med den italienske kultur 69\n4 og kunst var højdepunktet på studierejsen, og Jens Vilh. Petersen skrev til sine forældre, at endelig var han kommet til»la Bella Italia«. [ Firenze og Rom var han i længere perioder og der blev berettet detaljeret herom til forældrene. Det første brev hjem fra Firenze lyder således:»firenze d. 2den August. Vi have boet en nat på Hotel Boneiani, men det var for dyrt og Laurnann og Beck hayde i deres fællesstue en saadan mængde Væggelus at de matte ligge paa det bare Gulv uden noget Underlag. Nu ere vi installeret i et Hotel garni der er billigere og hedder Casa Nardini (Borgo San Apostoli). Vi have nu seet lidt af Florents Herligheder men kun meget lidt det indskrænker sig til kirken San Croce med tilhørende klostergang og Kapella Pazzi, men alene dette har i den grad overvældet os at vi nu først føle at vi ere i Italiens Land. - ere alle Kirker og Monumenter i den Grad righoldige,saa kan man vist aldrig blive færdige med Firenze. Vi have endvidere set og beundret Bronzedørene paa Baptisteriet ved Domkirken, og jeg sælter næsten Nicolas Pisanas over Ghiberti, hvis der overhovedet kan drages paraller mellem dem i det. Pisanas ere mere arkitektoniske medens Ghibertis har lagt an paa det Maleriske i Kompositionen.«. Overvældet af indtryk fra den første dag i Firenze satte man sig om aftenen til et godt middagsbord med den dejlige toskanske vin, så Jens Vilh. Petersen den følgende dag matte skrive»--. At Dagbogen er kort idag er begrundelsen paa for megen Vin til Aftensmaden.--<<. Opholdet i Firenze varede i over tre uger og de slore gamle renæssancernestre inden for billedkunst, skulptur og arkitektur blev studeret fra morgen til aften. En del af Jens Vilh. Petersens skitser fra delle ophold er bevaret. Udover dette var han i høj grad inspireret af J.D. Herholdt ( ) og sin læremester HJ. Holm som var ledende inden for den fri historicisme, der primært var inspireret af den Norditalienske renæssance og til dels af middelalderlige herregårde og kirker, idet der fra omkring 1860 fandt slore restaureringer sted af disse. Særligt begejstret var man for renæssancens røde danske slotte og herregårde. Af denne begejstring fødtes den såkaldte murstensarkitektur, som man betragtede som særlig national. At Jens Vilhelm Petersen har studeret den Italienske renæssance indgående fremgår også af, at han i sit bibliotek havde bøger om perioden. Et af disse værker var Hippolyte Taines ( )»Den Italienske kunsts filosofi«fra 1873, som var forskellige forelæsninger han havde holdt på»l'ecole des Beaux-Arts«i Paris. H. Taine var meget berømt i sin samtid og fik stor betydning for bl.a. professor Georg Brandes ( ) forfatterskab. I sit værk fremhæver H. Taine renæssancens store betydning inden for litteratur, billedkunst m.m. Om billedkunstneren og arkitekten Rafaels ( ) fresker skriver han: her»--.-- stemmer Farvens adruelighed med Skikkelsernes skulpturagtige Kraft og Solidhed, Ordningens rolige Arkitektur, Hovedernes Alvor og Enfold, det maadeholdne Liv i Stillingerne og den aandelige Klarhed og Høihed i udtrykket. --«~ o Af citatet fremgår det netop, at højrenæssancen stræbte efter den klassiske ro, højhed og harmoni. En stræben som også en del danske arkitekter i anden halvdel af 1800-tallet tog del i. Når Odense Katedralskole blev opført som nærmest et palads i renæssances til, skyldes det altså den interesse, som samtidens ledende arkitekter havde for antikken 70\n5 og renæssancen,men stilen passede også ganske nøje til skolens profil. Som gammel latinskole var det jo netop den klassiske dannelse, der stod i centrum. Rektor i l890'erne var Peter Jacob Petersen ( ), der var discipel af J.N. Madvig ( ):»--.-- og som denne gennem trængt af den klassiske dannelse, om hvis uovertræffelighed han ikke nærede skygge af tvivl.--«. Dannelsen af skolens disciple skulle ske via nyhumanismen, som hovedparten af lærerne i de klassiske fag vedkendte sig. Ud fra denne pædagogik skulle udviklingen af menneskets evner ske gennem udviklingen af en enkelt af disse evner. De klassiske sprog var særligt velegnede til dette, da det gav træning af den logiske sans. Udover dette lærte man disciplene at værdsætte det gode og skønne. Endemålet var skabelsen af den ideale samfundsborger. På Odense Katedralskole var det stadig de klassi ske fag som stod i centrum, selvom lærde skoler i 1871 havde faet en matematisk/naturvidenskabelig linie. Den nye skolebygning blev således også et indslag i debatten om den enhedsskole, der var forladt i Grundplan, funktion og indretning Et centralt træk ved renæssancen er, at den er rationel. Renæssancen vil ordne og systematisere verden og derved gøre den overskuelig. Komposition kom derved til at spille en central rolle. I komposition blev symmetri et særkende for renæssancens bygninger, og således også for Odense Katedralskole, der er udformet som en trefløjet bygning i to etager. Hovedfløjen er den største og flankeres af to mindre sidefløje. For de tre fløje gælder det, at de har samme højde. Hovedfløjen er beliggende i længderetningen nord-syd og ligger parallelt med Jernbanegade. Hovedfløjens længde er 77 3/4 alen (en alen = 0,6277 m.) og en bredde på 25 alen og sidetløjene har målene 4l'h alens længde og en bredde på 17' h alen. Hovedfløjen har udover de to etager kælder og loft. Hoveddøren befinder sig midt på denne fløj og er centrum i bygningen. Igennem dette centrum går alle næsten automatisk ind ved første besøg. Hoveddøren er således en vigtig del af markeringen af de sociale spilleregler, der gælder for færdslen i bygningen. Hoveddøren leder ind til en vestibule, der er overdækket med en tøndehvælving og et todelt trappeparti som fører op til rektors nuværende kontor, ligeledes beliggende i centrum, der indtil ca var lærerværelse. Lærerværelsets placering i centrum svarer ikke helt til arkitektens grundtanke. Her burde Rektor fra begyndelsen have haft sit kontor, idet man herfra bedre kunne overvåge og styre skolen.når Rektor fik sit kontor i stueetagen skyldes det vel, at kontoret lå nærmere hans embedsbolig. Lærerne fik således også den egentlige overvågningsfunktion og Rektor kunne føre en mere tilbagetrukken rolle. For at nå frem til det sted, hvor Rektor og lærerne befandt sig, måtte man gå op ad det majestætisk udformede trappeparti og stemningen blev med det samme højtidelig og alvorsfuld. Om det centralt beliggende lærerværelse hedder det i den af arkitekten udsendte beskrivelse af skolen:» --o Over stueetagens Vestibule er lærerværelset beliggende; dette er forsynet med to sma aflukkede garderoberum.--«. I hoved fløjen befandt de enkelte klasseværelser sig også. De var af noget varieret 71\n6 støneise alt efter brugen. Klasseværelserne til»fysik og naturhistorieundervisningen«var de største, men ellers beskriver Jens Vilhelm Petersen i sin gennemgang af bygningerne klasseværelserne på følgende måde:»--. Skolestuer, som ere tagne i brug, have tomandsborde, kateder med stol,klassetavle og klasseskab. I Fysik- og naturhi storieklasserne er i hver et sæt hal vci rkelformede borde og bænke, hvoraf de bageste ere højere end de forreste, stol til læreren samt en klassetavle. Fysikklassen har desuden løse skodder til at sætte for vinduerne for at kunne gøre klassen mørk. I rummene til fysiske og naturhistoriske samlinger er langs begge sidevægge anbragt faste vægskabe med glasdøre og reoler.- -«. Som et udtryk for, at undervisningen var lærereentreret,,"ar katederet ikke på samme niveau som de almindeli ge skoleborde, men placeret på et podie, så eleverne så op til læreren. Blev man kaldt op til tavlen, måtte eleven træde op på podiet, hvor også katederet befandt sig. Skolebordene stod endvidere i rækker, hvilket også var med til at sætte læreren i centrum. Dørene ind til klasseværelserne er profilerede og har gennemsigtige glasruder, så det er muligt udefra, at danne sig et indtryk af, hvad der foregår i timen. Indvendigt var klasselokalerne:»--.udstyrede i al tarvelighed med glatpudsede og kalkfarvede vægge og lofter --«, og der var indlagt gas til belysn ing. Opvarmningen foregik ved hjælp af et varmeapparat, der var installeret i kælderen og via et sindrigt system sendte varm luft ud i lokalerne. Frikvartererne blev tilbragt i skolegården som dengang blev benævnt»iegeplads«, hvilket vel skal ses ud fra, skolen også havde mellemskole. Rektors position som lederen understreges i høj grad af, at der blev indrettet en passende bolig for denne i sydfløjen. Boligens grundplan og rumfordeling afspejler tidens repræsentative og patriarkalske ånd. Rektorboligen optog to etager, og stueetagen var den fineste. Det var her, Rektor med sin familie holdt til, og stuerne dannede rammen om deres borgerlige liv. Lejligheden rummede også»tvende værelser for rektor«, og understregede således denne persons vigtighed. Centralt i lejligheden var spisestuen og dagligstuen, som begge lå ud ti l haven. Der var dog ikke direkte forb indelse til haven, skulle man benytte denne, skete det via en trappe fra havestuen, lavet af granit med støbejernsgelænder, og man havde således en klar fornemmelse af, at det var to forskellige sfærer. Boligen var moderne og blev som sådan udstyret med kloset. Tilberedningen af rektorfamiliens daglige måltider foregik i kælderen, hvor ogsa stuepigen havde bolig. En elevator sørgede for, at maden kunne transporteres op til herskabet. Udover dette bestod kælderen af et: køkken,spisekammer,fadebur,pigekammer,strygestue, rullestue, vaske- og brændselsrum samt korridor med opgang til rektors gård.--. På loftet over biblioteket er tørreloft til rektorboligen, og på skolefløjens loft findes et par til boligen henhørende pulterkamre.- -«~o Alt i alt var boligen indrettet således, at rektor kunne koncentrere sig om det væsentlige - skolen -, uden at bekymre sig om praktiske gøremål, hvilket var under hans værdighed, ifølge samtidens takt og tone. Over rektorboligen fik skolens ret omfattende bibl iotek plads på l. sal. Som dannelsesinstitution måtte man selvfølgelig have et bibliotek. Bogen er et dannelsessymbol, og jo flere af disse desto bedre. Biblioteket fylder næsten hele l. sal, bortset 72\n7 fra et par værelser, der tidligere blev anvendt som gæsteværelser for rektor. Biblioteket var allerede i I 890'erne ganske omfattende,grundlagt i midten af 1700-tallet, som et resultat af oplysningstiden.»1780 løbende alen boghylde«blev specialfremsti ll et til den nye skole, hvilket svarer til godt 1100 meter meter boghylder. Biblioteket rummer en del sjældenheder, som er blevet samlet gennem årene. Foruden rektors bolig var der også en pedel bolig, som lå i kælderen i hovedfløjen. Denne bolig er ikke af Jens Vi lhelm Petersen beskrevet i samme omfang som rektors udover, at:»--. I rektor- og pedel boligen findes indlagt gas til kogebrug og til belysning af de væsentligste rum. Med undtagelse af i pedellens dagligstue og enkelte af rektorboligens rum, som forstue, trappe og køkken,- - «. For rektor har det ikke haft nogen betydning med den manglende belysn ing, han opholdt sig jo ikke i køkkenet, i forstuen eller på trappen, derimod kunne pedellen givet hm e haft glæde af gaslys i dagligstuen. Forskellen i udstyr og be liggenhed mu naturligt ses i ønsket om en markering af de sociale forskelle, som sam tidens byggeri i høj grad signalerede. J nordfløjen befinder solennitetssalen (festsalen) og gymnastiksalen sig. Begge sale var centrale for skolens liv. J solennitetssalen blev der sunget morgensang, undervist, holdt sammenkomster og afholdt eksaminer og te rm i nspr~lver, og som afslutning på skoleåret kunne rektor her på passende vis uddele eksamensbeviser. Netop denne sal var med til at understrege det højtidelige og alvorsfulde i skolens virksomhed og dannelse. Gymnastiksalen var en nyskabelse, og det var samtidens opfattelse, at den fy siske dyrkelse af kroppen og den mere åndelige hang sammen. Det var helt i oldtidens ånd, og selve ordet gymnasium, hvad Katedralskolen jo også dengang var, stammer fra Grækenland. Det var en betegnelse for de øvelsesanstalter, hvor ungdommen blev uddannet i legemsøvelser. Selve ordet gymnastik betyder nøgen, og man hæftede det på legemsøyelser, fordi grækerne udførte deres øvelser n"gne. Ved den officielle indvielse af byggeriet, var det et gennemgående træk, ved de mange taler, at all e var meget fasci neret af den meget»moderne«og»hygiejniske«skole. Rektor drog i sin tale paralleller ti l tiden omkring 1800, hvor en skole havde maksimalt to rum. Heri undervistes flere klasser på en gang i dårl igt indrettede rum:»--.-- lave,mørke og simple, medens vi nu har fået dem høje,lyse og smukke,--«og han fortsatte, skolen:»--, er beregnet på at fyldestgøre de krav, som nu stilles ti l en saadan bygning, og vi antage, at det er lykkedes. Det er ikke faa krav, der stilles baade i hygiej nisk og pædagogisk retning.--«. Også om aftenen, ved festmiddagen på Odense Radhus, kredsede en del taler om dette aspekt. Det gjaldt f.eks. etatsråd og borgmester Johan George Christopher Koch ( ), der blandt andet sagde:»--. Jeg takker dem, hr. gehej mestatsraad, for, hvad de har gjort for, at vi kunne faa den ny skole, særlig fordi de havde et aabent øje for det berettigede i, at naar man skaber gode, tidssvarende skolelokaler for dem, der maa nøjes med et minimum af kundskaber, er det berettiget at fordre, at ogsaa andre samfundsklassers børn, der skal gaa videre, kan gaa i skole under forhold, hvor ikke legemet er udsat for at ødelægges. Jeg kan bekræfte, hvad rektor sagde i formiddags om de fordringer, som stilledes i gamle dage.--. Vi havde det anderledes indskrænket, og det var vel ogsaa derfor, vi blev de skrællinger, vi er.--«. 73\n8 Borgmester Kochs tale er yderligere interessant derved, at det fremgår, at folkeskolerne først "ar blevet moderniseret og gjort tidssvarende, derefter kom gymnasierne. Et eksempel på dette er Drengeborgerskolen(Jernbanegadeskole) fra 1880 i Odense, som da den blev åbnet var meget moderne. Forklaringen på dette forhold er, at forståelsen for socialpolitiske foranstaltninger blandt de lavere samfundsgrupper hurtigt blev erkendt under industrialiseringen. Det var jo også her, der var sociale problemer. Form, dekoration og materialer I arkitekt Jens Vilhelm Petersens gennemgang af bygningen er der enkelte steder oplysni nger om anvendte materialer og dekoration. Omtalen er i omfang og ordvalg beskeden, om facadernes udsmykning hedder det, at de:»-- ere holdt i al tarvelighed --«og om vestibulen,hovedtrappen og solennitetssalen:»-- ere noget rigere udstyrede end de øvrige skolerum.--«. Baggrunden for denne beskedenhed er muligvis en vis ydmyghed overfor forbillederne i Danmark og Italien. I Danmark var det jo JD. Herholdts opførelse af Københavns Universitetsbibliotek i IS61, der blev banebrydende for den»norditalienske murstensarkitekturs«indfrireise herhjemme. Odense Katedralskole var således en del af en arkitektonisk retning, der bredte sig fra København og ud i det øvrige Danmark. Det var iøvrigt J.D. Herdoldts opfattelse, et en frigørelse af arkitekturen måtte ske i forhold til en ren og afklaret sti lhistorisk periode. Anden halvdel af ISOO-tallet var jo netop rig på stil forvirring. I renæssancen fandt han en afklaret stilperiode og tilligemed et humanistisk menneskesyn. Det karakteristiske ved renæssancens former og elementer er, at de er samlet efter en fast plan, og arkitekten kunne således her finde en løsning på sine problemer. Der var med andre ord et fælles udgangspunkt, og det var så op til den enkelte arkitekt, at udforme bygningen på et så højt kunstnerisk niveau som muligt. Hvor grækernes arkitektur var baseret på stenblokke, der kunne stables ovenpå hinanden efter faste regler og systemer, var romernes baseret på cementhvælv. Romerne fastlagde først bygningens størrelse (en kasse bestående af murværk), og uden på denne påsatte man de antikke former som søjler, gavltrekanter, gesimser, rundbuer med mere. Facaderne kom derfor til at spille den store rolle. Katedralskolen er bygget på samme måde, først en stor murstenskasse, den trefløjede bygning, og udenpå denne diverse dekorative elementer som facade. Katedralskolen skulle være repræsentativ og derfor måtte overgangen mellem det offentlige rum, Jernbanegade, og skolens verden markeres, så ingen var i tvivl om, hvad der var hvad. Der blev opført en rødstensmur i hvis midte der blev anbragt en portal. En portal er en kunstnerisk udformet indgang, og forbilledet for de fleste europæiske portaler er den romerske triumfbue. Katedralskolen fik af denne grund sin»romerske triumfbue«, udført i røde mursten med tag, spir og dragehoveder på tagrenden. Spir og dragehoveder var der hentet inspiration til fra de danske herregårde og kirker. Katedralskolens arkitekt havde blandt andet stået for nogle restaureringsarbejder på Set. Knuds kirke i Odense, og her kan man f.eks. genfinde dragehoveder på tagrenderne, samt glaserede sten. H vor skikken med at sætte dragehoveder på 74\n9 Portalen Ira Jernbanegade. (F%: Ch, Glenstrup). tagrenderne stammer fra lader sig kun vanskeli gt fastslå. På middelalderens gotiske katedraler i f. eks. Frankrig kan man finde dragehoveder på tagrenderne. Betydningen af dette har ifølge overleveringen været at afskrække syndere, der ikke ville angre. Som symbol har dragen i mange kulturer været vigtig. J den kristne verden er dragen et negati vt symbol. Dragen er her legemliggørelsen af det djævelske og bliver af ærkeenglen Michael overvundet, hvorefter den styrter i helvede. Som på forbillederne kom der også inskriptioner på portalen og desuden nogle biomsterornamenter. Inskriptionerne er dels på latin og dels på dansk. Ud mod Jernbanegade er inskriptionen på latin, hvilket er et kraftigt signal om, at her ligger der en betydningsfuld uddannelsesinstitution. På latin står der: ),Literis et humanitati«, hvilket betyder»for Videnskab og Dannelse«. Samme inskription havde skolens facade båret, da den lå i Gråbrødrestræde. Mod skolegården står der:»kundskab er magt«, hvilket kan misforstås, men rektor satte tingene på plads, ved i sin indvielsestale, at præcisere meningen:»--. Men det Ord»Kundskab er Magt«er dog et farligt Ord, thi det kunne let misforstaas, som om Meningen var, at Kundskab var det samme som Magt, som om Hensigten med at erhverve sig Kundskab var at erhverve sig Map Vi mene dog dermed kun, at Kundskaben er en magt i li vet ved siden af andre Magter.--«. Triumfbuer indgik oprindeligt som en del af de triumftog, der blev afholdt i Rom, når man havde besej ret en fjende. Fanger og andet bytte blev ført gennem byen med sejrherren i spidsen og herunder også gennem triumfbuen. For Katedralskolens elever har det også gennem årene formet sig som et triumftog, når de efter veloverstået 75\n10 eksamen, i hestevogn, kørte gennem skolens portal, for derefter at fortsætte»triumftoget«ude i byen. Muren, der går i forlængelse af portalen, kan ses som en beskyttelse af lærere og elever mod det omkringliggende samfund. Det var nemlig dengang skolens opfattelse, at eleverne i deres skoletid sku ll e dannes, uden samfundet blandede sig alt for meget. At det var alvorligt ment, kan blandt andet løses af kantaten ved indvielsen, som blev skrevet af adjunkt Zerlang. Heri hedder det om den nye skole:»--. Et værn mod mangen uverj rssky, et arnested for tankehvælvets gry --.--«og» med høje mure lyse og prægtige troner.«. I muren blev der ud mod gaden placeret et par sandstensfigurer som forestiller to ugler. Uglen symbol iserer Pall as Athenes skytsfugl og er et symbol på klogskab, ganske passende for en skole I udsmykningen af facaderne kom murstensarkitekturen til at stå sin prøve, og det vel i særlig grad i den del af bygningen, der vendte ud mod Jernbanegade. Det gennemgående træk er her, at den røde mursten har en fremtrædende placering Den røde mursten blev i samtiden betragtet som særlig national, moralsk rigtig og ærlig. Dette i kombination med det gode håndværk overalt i bygningen signalerede, at her trivedes dyd og kundskab. Med det var ikke kun den»almindelige«røde mursten, der skulle skabe dette indtryk. Der blev specialfremstillet en række forskellige formsten, glaserede og ikke glaserede, dels uden mønstre og dels med mønstre. Disse formsten er med til at give bygningsfacaden mere liv og understreger samtidig det fornemme og ophøjede ved skolen. Rosetten, li ljen og andre blomsterornamenter optræder overalt på skolen både i formstenene og på de malede områder. Rosetten og liljen er imidlertid det gennemgående ornament på skolen. De kendes helt ti lbage fra oldtiden og har været anvendt som dekorati vt indslag og ornament indtil det 20. århundrede. Særlig smuk er den ornamentfrise som bryder hovedindgangen og som har middelhavsfloraen som udgangspunkt. Odense Katedralskoles palazzostil understreges af, at der i vinduespartierne blev placeret klassiske søjler. I hovedbygningen er søjlerne, som er udført i granit, stiliseret og forenklet en del, hvi lket skyldes, at granit er svært at forarbejde. Granitten blev tillagt de samme værdier som mu rstenen. Skolens fundament er også udført i granit som en understregning af det solide. Den karakteristiske rundbueform er indført i vinduespartierne på første sal. Selve søjlerne er pilastre, det vil sige vægpi ller, der kun i et vist omfang er fri fra baggrunden. På sydfløjen og nordfløjen blev der ogsa i vinduespartierne anbragt søjler, og disse er mere i overensstemmelse med deres oprindelige forlæg. I en række af vinduespartierne er der anvendt jernbjælker, hvi lket for samtiden var meget nyt og overraskende. Jern hørte ikke til de klassiske materialer, men fo r tidens førende arkitekter var det fremtidens materiale. Den franske arkitekt Viollet-\_e-Duc ( ) var fortaler for anvendelsen af jernkonstruktioner og skrev bl.a.»hvilke bygningskonstruktioner kræver vor tid?«i l dette værk gør han sig til tal smand for jernkonstruktioner kombineret med mursten eller eventuelt helt alene. Viollel-Ie-Duc skrev bl.a.:»--. Jern er i besiddelse af frem ragende egenskaber; vi bør koncentrere os om at udvikle disse egenskaber, ikke om al skj ule dem. Man kan godt fors tå, at en arkitekt, der er fortrolig 76\n11 med praktiske kunstneriske midler, får den ide at rejse et meget stort bygningsværk, hmr skelettet er helt af jern, og at han ønsker en beklædning af sten.--«. Begejsttringen for jernet som fremtidens materiale var så stor, at A.G. Eiffel ( ) i I 880'erne byggede Eiffeltårnet som en stor jernkonstruktion, der skullle symbolisere fremskridtet og den industrielle verdens formåen. Også i Danmark var interessen vakt for det nye materiale og Jens Vilh. Petersen lod sig inspirere. At det i samtiden har været vovet, at man fritlagde jernbjælkerne kan blandt andet ses af, at Jens Vilh. Petersen paførte rosetter på jernbjælkerne. Med dette understregede han sin dybe gæld til antikken. Hovedbygningen præges yderligere af de to våbenskjolde som:»-ere udførte af Savonnieresten-«. Det ene forestiller det danske rigsvåben, og det andet er liljeprydet. Valget af liljen skal ses ud fra den baggrund, at li ljen indgår i Odenses byvåben. I Odense har man fundet liljen anvendt som ornament helt tilbage til middelalderen. Blomsten er et symbol på renhed og er samtidig kongernes blomst. Liljen bruges også i Firenzes byvåben, og det siges, at Firenze er grundlagt på en liljeprydet eng. Odense Katedralskoles interiørudsmykning er holdt i konsekvent pompeiansk stil. Særl igt meget er der gjort ud af hovedtrappen, vestibulen og solennitetssalen. Pompeiansk udsmykning fik sit gennembrud i Danmark i I 840'erne. Det var et kulturideologisk fænomen, hvor en del af samtidens nationalliberale borgere, anvendte den pompeianske interiørudsmykning i deres kamp mod enevælden. De var samtidens kulturradikale, der blandt andet med den nye dekorationskunst kæmpede for et borgerligt demokrati. Man gik helt tilbage til det gamle Pompei, fordi dette samfund rummede borgerlige idealer. D.G. Monrad ( ), der i I 840'erne var en fremtrædende nationalliberal politiker, taler og skribent, fik sin præstebolig udsmykket i pompeiansk stil. Om baggrunden for dette skrev han,:»-- i vor lille præstegaard skulle verdens store poeter og philosopher ei blot staa paa hylderne, men de skulle blive levende i vore Sjøle.--«. Oplevelsen skulle være total og give familien den rette åndelige stemning. På samme måde skulle elever og lærere på Katedralskolen komme i den rette åndelige stemning, når de gik rundt i huset. I modsætning til sine forbilleder består Katedralskolens pompeianske udsmykning hovedsageligt af forskellige ornamenter med udgangspunkt i floraen. I klasselokalerne og på gangene er der ingen egentlig dekoration, men de pompeianske farver er malet på paneler, skabe med mere. Særlig smuk er udsmykningen i solennitetssalen, som med sit kassetteloft nærmest får tempelkarakter. Den gamle talerstol fra I 840'erne, der også står i solennitetssalen, er også udsmykket i pompeiansk stil. Odense Katedralskole og det 20. århundrede Arkitekturen i det 20. århundrede har i hovedsagen været kendetegnet ved den funktionalistiske stilretnings dominans. Det moderne funktionalistiske byggeri bliver maskinfremstillet og består af lige linier, rette vinkler, beton, glas, stålkonstruktioner m.m. Med andre ord byggeri, der klart lægger afstand til de foregående århundreders bygge kunst. Den danske arkitekt og funktionalist Poul Henningsen ( ) var en af dem der skarpest kritiserede de tidligere tiders repræsentative byggeri, og så le- 77\n12 des også Katedralskolens palazzostil. Om blandt andet historicismen i anden halvdel af forrige århundrede skrev han, at»--. Den almindelige formsans var gået til bunds i stilsnobberi, falsk symmetri og ornamentik. Stofsansen var kvalt i prisfornemmeiser om silke, fløjl, forgy ldning og marmor.--. Farven var påklistret klassebestemte forestillinger om, at fornemme farver skulle være lumre og indelukkede.--«. Funktionalismen sejrede og derfor skulle Katedralskolens tilbygning i 1960'erne være funktionalistisk. Det interessante ved denne bygning er den massive anvendelse af røde mursten i facaden ud mod den gamle skolebygn ing. Arkitekten har her tilsyneladende ikke turde al1\_'ende nye materialer som beton m.m., men haft stort respekt for den gamle murstensarkitektur. At det så var i modstrid med funktionalisternes materialevalg betyder,at tilbygningen ikke er et stykke rent funkt ionalistisk arkitektur. Odense Katedralskole kan virke gammeldags og antikveret, men i de senere år har mange, nar de ser skolen, hæftet sig ved gennemført design og smukt håndværk og set kvaliteter i den tradition og historie, som de oprindelige bygninger repræsenterer. Denne forn yede interesse skal vel også ses ud fra post-modernismen som fra o har været en gennemgaende trend inden for arkitekturen. Post-modernismen tager blandt andet udgangspunkt i de klassiske arkitekturelementer som f.eks. buer og spjler og er tillige primært et æstetisk projekt. Odense Katedralskoles repræsentative historiserende udseende passer fint som inspirationskilde for post-modernistiske arkitekter, som dyrker sammenblandingen af forskellige stilarter og kunstretninger. Post-modernistiske arkitekter er oplevelsescentrerede og går skarpt imod funktionalisternes maskintankegang. Odense Katedralskoles arkitektur giver oplevelser, men fastholder dem i en historisk tankegang, der skaber perspektiv for det enkelte menneske med hensyn ti l fortiden,nutiden og fremtiden. Det sammen kan man sige om den række af bygninger som arkitekt Jens Vilh. Petersen byggede i og uden for Odense. Ki!dem.lterialc og litteratur: Udover den gængse loknl-,kunsl- og arkitekturhistoriske litteratur bygger næ r, ærende fremstilling på følgende værker:,>vor lærdoms bygning. Folkeskolens bygninger «( 1989). artiklen»arkitekturen fortæller skolehistori e«i Gymnasieskolen nr. J af Ni ng de Conick-Smith\_<.»Odenses Bibliotekshistoric«( 1990) heri artikel af Ellen Pedersen. f\_ lag. art. Kirsten NørregaanJ Pedersens artikler i følgende værker: ),D.G. Monrad - en kunstsamler i 1800-tall ct«(1993), ))N ivaagaard viser f\_1arstrand«(1 992) og Acta Hyperborea Vol. 2 (1 990), i disse væ rker beskæftiger Kirsten Nørrgaard Pedersen sig med den pompeianske udsmykni ngsk um st i Danmark. Carl Johan Bryld m.n. "GL 100-S kole-stand-forening«(1990). Dorrit Andersen»Et godt og smukt hus<, ( 1993). Nationalmuseets Arbejdsmark 1994 s ),Pompeianske dekorationer og maleren Georg Christian Hilke r. I "Husker du vor skoletid på OK«(1 994) red. af Hans Henrik Jacobsen findes artiklen " Odense Katedralsko le som monument«af Kim Beck Danielsen. som dog er en meget forkortet udgave af den her foreliggende Jens Vilh. Petersens dannelsesrejse i 1877/78 er beskrevet af Kim Beck Danielsen iodensebogen 1998 s med titlen,) På tur til det store udland«. J. Mentz (red.) )iodense Katedralskoles Historie J «( 1984). Desuden er " Dansk Arkitektur gennem 20 aar «(1912) af K. Varming m.fl. god.finn Grandt-Nielsen»Huse i Odense«( 1995) og Vagn Lyhne m.f!» Tankebygninger. Arkitektur og kunsthåndværk «( 1994) har også været givtige. 78\n13 Egentligt kildemateriale til skolens historie eksisterer i rigt mål. Jens Vilhelm Petersens arkiv opbc\_ares i Land s'lrkivet for Fyen. Stadsarki vet og lokalhi storisk samling har været inddraget m.h. t. byggesager. billeder,kort osv. Jens Vilhelm Petersens levnedsskildring er fremskaffet fra Ordenskapi tlet. Heil centralt er endvidere»indbydclscsskri ft til Afgangseksamen og hovedeksamen \_ed Odense Katedralskole i Aaret 1895«. heri findes megen omtale af skolebyg ningerne. Arkitekt Ebbe Lchn Petersen. barnebarn til Jens Vilh. Petersen. er endvidere i besiddelse af billeder, rejsebrevcnc fra studieturen. skitser. bøger m.m. som velvilligt har været udl ånt. Og en slor tak skal lyde for denne imødekommenhed. Endelig har Fyns Stiftstidende og Fyns Tidende fra årene 1893 og 1894 ogsa været anvendt. Kim Beck Dallielsen (j. 1956) er studentfra Odense KaTedralskole 1975 og calld. mag. i historie og danskfra OdelIse UniversiTeT Er ansat SOI/1 lektor ved Odense KaT edralskole og har bl.a. skrevet Fra sypige til håndarbejdslærer ( 1985), Den fynske motorvej (1985) samt el1 række Tidsskriftsartikler. 79\nKK96620 FAABORGSTOLEN Design: Kaare Klint\nKK96620 FAABORGSTOLEN Design: Kaare Klint BESKRIVELSE Faaborgstolen, der generelt anses for at være den første danske moderne designklassiker, blev startskuddet til en ny æra for dansk design og skabte\nMartin Nyrops tegninger af Rådhuset Oversigt over ikke detailregistrerede tegninger\n1. Bygningstegninger UTOGRFEREDE TEGNINGER = lmindeligt hvidt papir B= Kalkérpapir C= Lærred I: Grundlægning II: Planer III: Facader og snit IV: tagværk V: Murværk, gulve, lofter m.m. VI: rkivreoler HÅNDTEGNINGER\nCenter for Kunst og Videnskab Det talende bord\nCenter for Kunst og Videnskab Det talende bord Center for Kunst og Videnskab har fra 11. september til 7. december 2006 haft opstillet kunst-/videnskabsinstallationen Det talende bord i Cafébiografen,\nGymnasieskolen. Hvilken rolle skal almendannelse spille i fremtidens gymnasium? TEMA: Medlemsblad for Gymnasieskolernes Lærerforening. 21.\nGymnasieskolen Medlemsblad for Gymnasieskolernes Lærerforening 21. maj 2015 #5 TEMA: Hvilken rolle skal almendannelse spille i fremtidens gymnasium? TEMA OM ALMENDANNELSE TEMA OM DEN ALMENE DANNELSE Skolens\nMØDER OG KONFERENCER INDHOLD LADEN... 5 STALDENE...7 SLOTTET... 9 HINDSGAVL...11 TEKNISKE FACILITETER SAMT LOKALEOVERSIGT... 12 SYDFLØJ KOSTALDEN RESTAURANT DEN HVIDE DAME RESTAURANT LOUISE HOVEDBYGNING\nKunst og Symboler kort udgave\n1 Gravsten som nabo til Rådhuset? Gravsten som nabo til Rådhuset? Den er god nok. Rådhuset og rådhusparken blev anlagt på den gamle Søndre Kirkegård, der havde eksisteret siden 1818. Her blev den sidste\nHelende arkitektur. Børne- og Ungdomspsykiatrien i Roskilde\nHelende arkitektur Børne- og Ungdomspsykiatrien i Roskilde Tegning stammer fra»mentale Rum arkitektur i psykiatrien aarhus arkitekterne«fa K TA OM H U S E T O G BYG G E PRO CE S April 2010 - Regionsrådet\nLandet, hvor specialundervisningen\nLasse Rydberg / Foto Lasse Rydberg, København I de fire følgende artikler tager Lasse Rydberg læseren med på en rejse i en del af det italienske skolesystem, som har afskaffet specialskoler, og som har\nF R E D N I N G S V Æ R D I E R SØLVGADE SKOLE KØBENHAVNS KOMMUNE 2 Besigtigelsesdato: 17. juni 2013 Besigtiget af: Rikke Tønnes, Københavns Ejendomme Journalnummer: 2010-7.82.07/101-0001 Kommune: Københavns\nRektor Monrad og arkitekt Tage Corfitzen under det store byggeri i 1968\nRektor Monrad og arkitekt Tage Corfitzen under det store byggeri i 1968 Høng Gymnasium set fra Møllevej efter afslutningen af det store byggeri i 1968. Huset i midten med skorstenen er den tidligere møbelforretning\nUD TIL PROCES. KUNSTEN ud til folket, BA5-11, 2009 Arkitektur & Design, Aalborg Universitet\nUD TIL PROCES KUNSTEN ud til folket, BA5-11, 2009 Arkitektur & Design, Aalborg Universitet 02 TITELBLAD Projekttitel: Projektperiode: 24/09/09-17/12/09 Gruppe 11, 5. semestre 2009 Arkitektur & Design,\nStudietur til Firenze april\n2014 Studietur til Firenze 13.-17. april At være pædagog i Firenze Alle, der er ansatte i institutionerne er uddannede pædagoger. For at blive ansat, skal man indsende eksamenspapirer og dokumentere ens


Termostater til industriautomatik | Danfoss\nProgrammet af termostater inkluderer termostater til både generelle industrielle applikationer og lette industrielle applikationer til styring af luft og vand. Komponenterne er driftssikre elektromekaniske regulatorer, der er baseret på mere end 75 års erfaring.\nTeknologien bag termostater\nDanfoss' termostater er elektromekaniske regulatorer, der har en spændingsfri afbryder, der fungerer ved den angivne temperatur og dermed er en enkel ON/OFF-regulator.\nTilgængelige produkter og litteratur\nFind detaljerede tekniske oplysninger, litteratur, billeder og bestillingsnumre for vores termostatprogram i vores internetkatalog.\nVores datablade indeholder de mest detaljerede specifikationer, herunder tekniske tegninger og mål.\nProduktkatalog for termostater\nDatablade for pressostater og termostater efter type\nOversigt over pressostater og termostater\nEr du grossist eller installatør? Besøg\nsupportsiden for at få nem adgang til alle\nrelevante værktøjer og information om\nGå til Support Made Easy\nLær mere om vores termostat-portefølje i en Danfoss Learning eLesson\nPressostat- og termostatteori


Efter skodjobskandale: Aldi fyrer topchef\n15. feb 2013, 11:00\nKassedamerne klager over dårlige arbejdsforhold, kunderne bliver væk i protest, og pengene fosser ud af Aldikassen. Det får nu konsekvenser for discountkædens danske topchef Jan Lund.\nFlere års underskud og massiv kritik af arbejdsforholdene i Aldi's danske butikker får nu konsekvenser i discount-kædens øverste hierarki.\nEfter afsløringer af uforsvarlig sikkerhed, fyringstrusler for kontakt med fagforeninger og emsig kontrol af ansatte må administrerende direktør Jan Lund nu se sig om efter nyt job.\nAldi's danske hovedkvarter ønsker ikke at kommentere omstændighederne omkring fyringen, men flere kilder bekræfter uafhængigt af hinanden, at røde regnskaber og dårlig omtale har kostet topchefen jobbet.\n”Aldi's pressestrategi er ret simpel: Den er nemlig at lade være med at sige noget. Logikken er, at der ikke er nogen, der skal blande sig i Aldi's anliggender,” har den tyske Aldi-afhopper Andreas Straub tidligere forklaret om den pressesky virksomhed.\nForgænger fyret for champagne\nDen tyske moderkoncern er kendt for at holde "lokale" chefer i særdeles stramme tøjler - og gøre kort proces, hvis de træder uden for det stramme og strengt konservative discount-koncept.\nI 2003 blev daværende topchef Michael Thurau væltet af et glas champagne.\nHan havde som den første skabt overskud siden kædens indtog på det danske marked i 1977. Men et glas bobler til direktionen stred mod reglerne i den alkoholfri virksomhed.\nI 2006 forlod administrerende direktør Hans Christiansen og personalechef Morten Overgaard Aldi-koncernen i protest, fordi de var utilfredse med den tyske moderkoncerns indblanding i deres forsøg på at 'modernisere' Aldi's danske butikker.\nSiden er det gået støt ned ad bakke. Sidste sommer blev omsætningen i Aldi's 249 danske butikker opgjort til 3,65 milliarder kroner, hvilket er det laveste siden 2007.\nFaldet i omsætning har forplantet sig til et markant underskud, som for de seneste to afsluttede regnskabsår beløber sig til over 100 millioner kroner.\nHver syvende boykotter Aldi\nKritisk medieomtale af arbejdsforholdende for Aldi's ansatte har angiveligt også sat sine spor.\nI august sidste år viste en meningsmåling, at hver syvende dansker styrede uden om Aldi som reaktion på de dårlige arbejdsvilkår.\nBranding-eksperten Kresten Schultz Jørgensen, der er direktør i konsulentfirmaet Lead Agency, kaldte dengang forbrugerboykotten for et "gigantisk problem" for Aldi.\n"Det er alarmerende for en virksomhed, når så mange har opsnappet et negativt budskab, for så ved man, at det er noget, der bliver talt om omkring middagsbordene," sagde han.\nBedre arbejdsvilkår på vej\nEfter længere tids kritik af arbejdsforholdende i Aldi indledte Jan Lund en dialog med HK Handel, som tegner overenskomsten for de ansatte.\nAldi har blandt andet indvilliget i at forbedre sikkerheden, så ansatte ikke længere i samme grad er i risiko for røveri, vold og trusler - og ifølge HK Handel er der givet tilsagn om forbedring af arbejdsforholdene på flere andre områder.\nSamtidig med fyringen af Jan Lund har den tyske koncern valgt at skyde 200 millioner kroner ekstra i de underskudsplagede danske butikker.\nNy topchef for de knap 250 Aldi-supermarkeder er angiveligt tidligere økonomidirektør Hans Erik Hansen. Det har ikke været muligt at træffe Jan Lund for en kommentar til denne artikel.\nAldi i modvind\nDen tyske discount-kæde Aldi åbnede sin første butik i Danmark i 1977, og har i dag 250 butikker.\nKæden har fra starten haft overenskomst med HK Handel.\nAldi-ansatte har ingen tillidsrepræsentanter, og kæden er løbende blevet kritiseret for dårlige arbejdsforhold.\nAldi's ledelse nægter konsekvent at udtale sig om medarbejdernes forhold, mens de fleste medarbejdere frygter at blive fyret, hvis de taler med pressen.\nAvisen.dk har i flere omgange sat fokus på urimelige arbejdsvilkår og underlige ansættelsesbetingelser i Aldi.\nMange tidligere og nuværende medarbejdere fortæller om en arbejdsplads, der ulmer af utilfredshed, vrede og frygt.\nSom konsekvens af kritikken har Aldi indvilliget i at diskutere problemerne på en række møder med HK Handel.


Rogelli Terrazzo - Cykelbluse - Dame - Korte ærmer - Blå/Pink - Str. L fra Rogelli med Prisgaranti\nHjem / Cykeltrøjer / Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L\nVarenummer (SKU): 8720567024777 Kategori: Cykeltrøjer\nRogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nRogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L Produktfakta\nVarenavn: Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L\nVare ID: 8720567024777\nRogelli har lavet Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L\nRogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L kan være med til at give din cykling et løft. Cykeltrøjer er kategorien fra øverste hylde som mange vælger at købe fra. Cykelpartner er altid shoppen, der har de nyeste cykeldele. Vare du kigger på kan indenfor 365 dage sendes retur, hvis købet fortrydes. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber varen her, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Her i shoppen får du oven i hatten også prisgaranti på Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L fra det populære mærke Rogelli, der i mange år har været et af de førende. I de perioder hvor du er ude på din cykel, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Væskeindtaget kan sagtens være smagen af blåbær gennem energidrik.\nRogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den altid eftertragtede varekategori Cykeltrøjer. Og hey – du får jo også lige hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L i webshoppen Cykelpartner, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være dette produkt. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKøb Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L allerede i dag til kun kr. 449.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nRogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L er populær for cyklister\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køen er der slet ikke, når du handler online, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n8 reviews for Rogelli Terrazzo - Cykelbluse - Dame - Korte ærmer - Blå/Pink - Str. L\nVær den første til at anmelde “Rogelli Terrazzo – Cykelbluse – Dame – Korte ærmer – Blå/Pink – Str. L” Annuller svar


'Remote Recording' - Nu kan du indtale dit radiospot via din smartphone\nHos Det Nordjyske Mediehus er det blevet endnu lettere for dig at få dit reklamespot i radioen. Nu kan du nemlig selv indtale dit radiospot hjemmefra – eller hvor det passer dig - hvis du ikke ønsker at bruge en speaker.\nVi kalder det ”Remote Recording” fordi du indtaler dit radiospot gennem din smartphone, der hvor du befinder dig. Når du indtaler dit spot, har du en producer med på linjen, som kan instruere og hjælpe til, så resultatet af din indtaling bliver professionelt.\nIndtal dit radiospot hjemme fra stuen, på kontoret eller hvor det passer\nDu kan trygt vælge 'Remote Recording' uden at gå på kompromis med kvaliteten. Lydkvaliteten af en ’Remote Recording’ er meget tæt på et studiespeak. Udover hjælp til at indtale selve speaket, så hjælper vi selvfølgelig også gerne med teksten til dit radiospot, så spottet ender med at vare den tid, som du ønsker.\nHør mere om radiospots og priser hos din lokale medierådgiver eller kontakt os her.


Life through my eyes: Kreation #3 (junior sengetøj)\nKreation #3 (junior sengetøj)\nSå blev jeg ENDELIG rask, og kunne derfor i går begynde på et af mine mange sy projekter.\nDet blev til dette lækre junior sengesæt. Jeg havde ikke noget mønster eller noget til, tog bare et af sønnens sengtøj og studerede det i syninger og folder, og så efterligner jeg bare. Jeg må indrømme jeg endda var lidt overrasket over hvor grimt købe-sengetøjet var syet. Det var meget skævt og der er ikke meget kvalitet/holdbarhed i den måde det var syet på. Det var som om det var mig der kunne have syet det, haha :)\nSå jeg måtte da bare lære af det, og så gjorde jeg det bare ekstra omhyggeligt og holdbart.\nMønsterstoffet er købt i "stof og stil", det hvide er et lagen jeg har fået af mine kære svigermor. Knapperne er en af min samlinger på efterhånden mange forskellige knapper. ville ønske farven havde været lidt mere hvid, men så snart sengetøjet bliver brugt, falmer det nok også i farven og så kan de passe sammen. :p\nMit første forsøg på knaphuller og knap-påsyning med symaskine\nDen store dyne\nDa Silas er i dagpleje, må Ninus teste\n"Hoho, så dejlig blød!"\nIndsendt af Mia Poulsen kl. 15.38\nEtiketter: junior sengetøj, kreationer, sy


Dyrk hvidløg, Dyrkningsguider – Nelson Garden | Nelson Garden\nEfteråret handler ikke bare om at høste sine grøntsager og forberede sig på vinteren. Der er også en del sjove ting, du kan sætte i jorden nu, og som du så kan nyde til næste sommer. Hvidløg for eksempel!\nSelv om dagene bliver kortere og vejret mere regnfuldt, så er der stadig en hel del, du kan dyrke på denne tid af året. Nu er det for eksempel på høje tid at sætte hvidløgsfed i jorden, så du kan høste superfriske, hjemmedyrkede hvidløg næste sommer.\nDet er en rigtig god idé at dyrke hvidløgene i et højbed, f.eks. en palleramme, om efteråret. Roddannelsen foregår i løbet af efteråret, og så overvintrer hvidløgene, før de begynder at spire igen, når varmen kommer til foråret.\nNår jorden er +8 °C, er det et godt tidspunkt at sætte hvidløgsfeddene i jorden. Det kan variere fra september til december, afhængigt af hvor i landet du bor. Hvis jordtemperaturen afviger, eller der kommer et pludseligt vejromslag som påvirker jordtemperaturen, så er der ingen grund til panik. Se det som et pejlemærke.\nHeld og lykke med dine hvidløg\nHvis du dyrker selv, skal du vælge certificerede løg – det er hvidløg som sælges til dyrkning og ikke til madlavning – så du undgår at sprede sygdomme i jorden. Det bedste ved at dyrke sine egne hvidløg er, at du kan plante en sort, som passer til netop din smag og dine behov. Du kan vælge en mild eller en lidt skarpere variant, eller om du vil have en sort der er velegnet til opbevaring.\nKulden er ikke noget problem for hvidløgene, men en kold vinter med frossen jord kan få hvidløgsfeddene til at "krybe op". Det kan du forebygge ved at sætte dem lidt dybere, dække med løv eller lægge et kompostgitter over jorden.\nEn varm og våd vinter er værre for hvidløgene. Hvis du har en leret jord, som er dårligt drænet, kan den blive vældig våd. Og så kan dine hvidløg rådne.\nHvis du ønsker at kombinere hvidløgene med noget andet på det samme dyrkningssted, så kan det sagtens lade sig gøre. Start med at sætte hvidløgene nu om efteråret og supplér med planter med et lille rodsystem til foråret, f.eks. salat eller jordbær. Derimod trives hvidløgene ikke særlig godt sammen med kålplanter, bønner og ærter.\nPlantning af hvidløg om foråret\nHvis du ikke kan eller har tid til at sætte hvidløg om efteråret, kan du gøre det om foråret i stedet for. De fleste hvidløgssorter bliver så lidt mindre og giver senere høst end ved plantning om efteråret. Nogle hvidløgssorter når ikke at danne fed, hvis du sætter dem om foråret.\nEt alternativ er at sætte hvidløgsfed i potter om efteråret, opbevare disse frostfrit men koldt, og så plante dem ud til foråret, når frosten er gået af jorden.\nHvidløg klarer sig relativt godt uden vanding, så længe jorden ikke bliver alt for tør. Det er primært under forårets vækstperiode, at det kan være en god idé at vande. Om vinteren går hvidløgene i dvale, og i løbet af sensommeren har de dannet dybe rødder.\nTilfør gerne gødning nogle gange om foråret og højsommeren, når de er i vækst. Hvidløgsfeddene slår rødder om efteråret, når temperaturen falder under 7 °C. Om vinteren går de i dvale. Når temperaturen stiger over 5 °C om foråret, begynder de at vokse igen. I løbet af sommeren går de ind i dvaleperiode nummer to.\nDyrkning af hvidløg i palleramme\nMed en palleramme hvidløg kan du i praksis blive helt selvforsynende med hvidløg, og der er intet der kan matche smagen af hjemmedyrkede hvidløg. Hvidløgets rødder stikker ganske dybt, så to pallerammer oven på hinanden er at foretrække.\nHvornår kan jeg begynde at høste?\nDu kan begynde at høste hvidløgstoppene, så snart de kommer til syne, men høst toppene med forsigtighed, eftersom det kan påvirke løgenes vækst. Ønsker du ikke at spise de smagsrige toppe, skal du høste dine hvidløg, når toppene begynder at blive gule sidst på sommeren.\nDu kan også høste en del af hvidløgene allerede i starten af sommeren – på dette tidspunkt har de formentlig ikke dannet fed endnu, men de har allerede fået en skøn og mild smag.


Zoopark Næstved Dansk Fucked / Lesbisk Porno\nIntime geschichten was mögen frauen 17.02.2017 17.02.2017 by Perry Poppe\nJeg optræder på Comedy Zoo D 4 og 6 Juli kl I kan købe billetter her til Tirsdag D 4 Juli: uk-satellitetv.eu Eller her til Torsdag. Skrækkelig video: Levende æsel kastet ned til sultne tigre i zoo .. årig mand fra Næstved gik ind i indkørsel for at tisse - men det var ikke. Yalla fuck af vi ses.. Vi vil fra Grønnegades Kaserne Kulturcenters side alligevel gerne have lov til at tilføje, at publikum kan opleve de sjove herrer i Næstved...\nOm os Kontakt FAQ Blog B2B Ambassadør. Dansk, Dansk Mor, Danske Piger, Tysk, Danmark, Dk og meget danske unge piger, undskyld mig piger; Dansk, Dansk Amatør Bbw, Danish Solo. Vi har fyret vores pressetekstmeddelsesskriver. Vennerne bliver mere og mere optagede af at tale om lækre piger. Nu åbner hun op om sønnen Tino. Vi gjorde selvfølgelig som de sagde\nDen geniale plakat, med det fantastiske citat Hella Joof siger i vores alle samens ' Den Eneste Ene': "Jamen så fuck fuck da!". Se plakaten lige her!. Gratis Porno: Dansk, Dansk Mor, Danske Piger, Tysk, Danmark, Dk og meget danske unge Shemale escort Jylland Zoopark næstved Cumshot · Sex · Cumpilation · Frauen · Fisse · Videoer · Nøgen · Geile · Tyske · Fuck · Modne · Fra · Cum. Yalla fuck af vi ses.. Vi vil fra Grønnegades Kaserne Kulturcenters side alligevel gerne have lov til at tilføje, at publikum kan opleve de sjove herrer i Næstved...\nSe dansk superfærge klemme sig gennem Panama-kanalen. Copyright © Mærk Næstved - Center for Politik og Udvikling - Telefon: Rosenheim tantra gratis sex kontakte 0 Comments May 5, Seneste nyheder Udland Kvinde får regning på kroner for rensning af pool, fordi hun havde burkini på. Beskyttelse af personlige oplysninger. Det kan blandt andet afsløres ved at gå på vægten, og det ses da, Mangler: My name is Ts. Varmt - som tømrer. Sådan laver du dit eget smør til sommerens retter! Dengang så man tantra sex som en hellig akt, der skulle forene kød og ånd og vise dem vejen til guddommelig Odense full service TWO sexy girls jeg er 25 år. Har du glemt din konto? Fra barn til voksen BUSTER, som nøge escort i Odense del af filmfestivalen CPH: Indlæg af bo farum » Silas Holst fyret fra Vild med dans: Ifølge den officielle forklaring skulle aktionæren have været så utilfreds med rettens beslutning, at han på den pågældende dag, hvor hændelsen fandt sted gav Zoopark næstved dansk fucked til, at adskillige dyr skulle fjernes fra parken, så de kunne blive solgt. Den er oplagt at bruge i seksualundervisning og i dansk, når man arbejder med temaer som pubertet, seksualitet og identitet. Rosenheim tantra gratis sex kontakte 0 Comments February 2,\nI filmanalyse kan man stille skarpt på kompositionen, som falder i tre akter: Indlæg af em2 » Blandt andre Tivoli, Odense Zoo, Givskud Zoo, Faarup Sommerland, Legoland Brobizz-kunder vest for Storebælt kan få 20 pct. Gårdejer fandt tv-kendis i sin hestestald en mørk aften - så stak hun af. Nu advarer myndighederne mod farlige iPad-opladere. Hvis du ik lytter, så får du flade!! Fie Laursen kysser med ny fyr. Se Ida-Marie Helmig nøgen.


Lovforslag i den aktuelle folketingssamling\nLovforslag\tRegler og afgørelser\nForside > LOVSTOF > Lovforslag\nLovforslag i det aktuelle folketingsår (2012-13)\nSe også folketingsåret 2011-12\nSe også folketingsåret 2010-11 Fremsatte lovforslag\nForslag til lov om ændring af børneloven, lov om adoption, retsplejeloven og forskellige andre love. (Medmoderskab m.v.). Lovforslaget på Folketingets hjemmeside\nL 206 Forslag til lov om ændring af lov om social service, lov om retssikkerhed og administration på det sociale område og lov om forpligtende kommunale samarbejder.\nForslag til lov om socialtilsyn. Lovforslaget på Folketingets hjemmeside\nL 190 Forslag til lov om ændring af integrationsloven og lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats.\nL 181 Forslag til lov om ændring af lov om social service. (Beskyttelse af børn og unge mod overgreb m.v).\nL 159 Forslag til lov om ændring af lov om Udbetaling Danmark, lov om social pension, lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v., og forskellige andre love. (Overførsel af Pensionsstyrelsens opgaver til Udbetaling Danmark). Lovforslaget på Folketingetshjemmeside\nL 158 Forslag til lov om ændring af lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats og forskellige andre love. (Forenkling af klagestrukturen på det sociale og beskæftigelsesmæssige område). Lovforslaget på Folketingets hjemmeside L 121 Forslag til lov om ændring af lov om social service\nForslag til lov om ændring af lov om tolkning til personer med hørehandicap.(Bemyndigelse til at udstede regler om bevillingsbegrænset tolkning og ændrede regler for udpegning af medlemmer af Tolkerådet).\nLovforslaget på Folketingets hjemmeside L 85 Forslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik. (Tilskud til tandpleje og hjælp til udsættelsestruede lejere).\nL 84 Forslag til lov om ændring af lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag og lov om en børne- og ungeydelse. (Særligt børnetilskud til selvvalgte eneforsørgere og tilpasning af optjeningsprincippet for ret til børne- og ungeydelse og børnetilskud).


Søgning i bibliotekets materialer | Hjørring Bibliotekerne\nFå et par tips til at søge i bibliotekets materialer\nI vores bibliotekssystem findes der rigtig mange materialer.\nOfte er det forholdvist let at finde, hvad man leder efter, men nogle gange kan det være en anelse mere udfordrende.\nDerfor har vi lavet denne lille guide til dig, som gerne vil have lidt ekstra tips til hjemmesidens søgning i vores materialer.\nSøgning på bestemte ord i rækkefølge - ""\nHvis du søger ofter ord i en bestemt rækkefølge, kan det være en god idé at anvende citationstegn (også kaldet gåseøjne eller anførselstegn). Du tilføjer blot " " om den sætning du vil søge på.\n"Nationalpark Mols Bjerge"\n"Erik Alexander Wilson"\nSøgning på forfatter eller titel - fo= ti=\nEr alt hvad du kender enten bogens forfatter eller titel, så findes der et par søgekoder, der kan hjælpe dig med at afgrænse din søgning. For titel hedder koden ti= og forfatter hedder fo=. Begge søgekoder kan stå alene, men også fint kombineres med citationstegn.\nti="Dette burde skrives i nutid"\nSøgning på emner - em=\nEr du på jagt efter et emne, men kender du ikke titlen eller forfatteren, så er emnesøgning en god idé. Søgekoden for emnesøgning hedder em=.\nem= "teknologisk udvikling"\nSøgning med asteriks - *\nNej der ikke tale om gæve gallere og trylledrik, med om asterikstegnet, der kan erstatte dele af et ord. Asterikstegnet * anvendes især, hvis du er i tvivl om hvilke bogstaver der kommer efterfølgende. Det kan fx være endelser på ord eller stavemåder.\nfo=Dosto* - for Dostojevskij\nti=idiot* - for idiot, idiotEN, idiotER, idiotERNE\nFinder du ikke det du er på jagt efter, står vi ALTID til rådighed.\nTøv ikke med at kontakte biblioteket - vi hjælper gerne med søgning, bestilling osv.


Ny rapport: Langeskov Station vil koste samfundet 336 millioner kroner | TV 2 Fyn\nNy rapport: Langeskov Station vil koste samfundet 336 millioner kroner\nDet bliver en dyr fornøjelse for samfundet at genåbne Langeskov Station, viser en ny rapport fra Transportministeriet. Over 50 år er prisen 336 millioner kroner\nDet vil koste samfundet 336 millioner at genåbne Langeskov Station, konkluderer ny rapport.\n25. nov 2018, kl. 10:52\nDet er kun tre år og én måned siden, at Langeskov Station åbnede på togstrækningen mellem Nyborg og Odense. Siden januar 2017 har stationen været betjent med ét IC-tog i timen i hver retning.\nMen det har været en dyr fornøjelse at genåbne stationen i Langeskov. Rapporten fra Transportministeriet konkluderer således, at den samlede samfundsøkonomiske effekt af at genåbne stationen løber op i et tab på 336 millioner kroner.\n25. nov 2018 kl. 17:32 Kommentar fra transportministeren tilføjet\n26. nov 2018 kl. 12:25 Overskrift og indledning er ændret, da udgifterne på 336 millioner kroner stammer fra en analyse over hvad stationen kan koste samfundet de næste 50 år\nDerudover konkluderes det også, effekten af genåbningen overordnet set har været negativ for togpassagererne som helhed.\n- Genåbningen af stationen har været til gavn for de passagerer, som rejser til og fra Langeskov og opland. Til gengæld har genåbningen betydet, at de øvrige passagerer i togene, som stopper i Langeskov, har fået en lidt længere rejsetid.\n- Samlet set viser analysen, at effekten har været negativ for togpassagererne som helhed. Det betyder også, at projektet har medført et lille fald i transportarbejdet i den kollektive trafik. Det skyldes især, at der er relativt få passagerer, som benytter Langeskov Station, står der i rapportens sammenfatning.\nVenstre: Det er stadig en god investering\nMen rapportens konklusioner rokker ikke på holdningen hos Venstres Jane Heitmann, som stadig mener, at det var en god ide at genåbne stationen i Langeskov.\n- Jeg har kæmpet for, at der skulle komme et togstop i Langeskov. Selvfølgelig koster det nogle penge, men set fra min stol, så rokker den her rapport ikke ved, at det er en god investering, siger Jane Heitmann, medlem af Folketingets transportudvalg for Venstre.\nJane Heitmann understreger, at hun ser frem til drøftelserne i Folketingets transportudvalg.\nLæs også Fynske kunder flygter fra toget\nFår opbakning fra Socialdemokratiet\nPå den anden side af Folketingssalen møder Jane Heitmann opbakning fra sin fynske kollega Erik Christensen, der er medlem af transportudvalget for Socialdemokratiet.\nPå trods af rapportens dystre konklusioner, så mener Erik Christensen nemlig også, at det var den rigtige beslutning af genåbne Langeskov Station.\n- Jeg mener stadigvæk, at det er en god ide, at vi får bundet det her land sammen så godt som muligt gennem kollektiv trafik.\n- For det er vigtigt, at så mange danskere som muligt får et reelt alternativ til bilen, og det koster nogle penge. Hvis vi mener det alvorligt, at vi vil løse trængslen på motorvejen, og at vi vil arbejde for miljøet, så er vi nødt til at gøre noget ved den kollektive trafik, siger Erik Christensen.\nTransportminister Ole Birk Olesen (LA) siger om rapporten:\n- Analysen viser et særligt forhold på jernbanen, da en strækning ikke nødvendigvis bliver bedre af at få tilført flere stationer. Et ønske om at øge betjeningen lokalt kan svække produktet så meget, at det ender med at have en negativ virkning for den samlede passagermængde. Derfor er de trafikale analyser meget vigtige, når vi fremadrettet træffer beslutninger om eventuelle nye stationer, lyder det fra ministeren.\n00:39 Luk video\nOvermandede tyv: To mænd lagde sig oven på indbrudstyv\nNu kan du komme helt tæt på en hval\nTaler du pænt?: Politianmeldelse af borger splitter byråd\nLindødag: Her dyrker Christian og Wolfgang røverhistorier og sammenhold\nLindø Industripark: Mand faldt om under rengøring af skibstank\nSe billeder og video: Lindø bygger ud i stor stil\nMesterbokser slår igen: Yvonne melder borgmester til politiet


Torskeportioner fra Hvide Sande, nitrogen- og løsfrossen. Minimalt dryptap ved optøning.\nLidt om nitrogenfrysning\nFisken fileteres og indfryses i Hvide Sande ved hjælp af flydende nitrogen. Den hurtige nedfrysning til -60°C danner mikroskopiske iskrystaller, som bevarer fiskens oprindelige udseende, smag, næringsindhold og konsistens. Fisken glaseres med vand for at hindre udtørring under indfrysning og lagring. Der kompenseres 100 % for glaseringen ved vægtangivelsen.


Antibiotika mod tarminfektion - Mave\nUd over patogene bakterier, der kommer ind i kroppen udefra, er der en gruppe opportunistiske mikroorganismer, der lever i tarmen. Staphylococcus aureus, clostridia, enterobacteria, proteus. De har en gunstig effekt på fordøjelseskanalen, deltager i nedbrydningen af proteiner og forbedrer peristaltik, men med et kraftigt fald i immunitet kan forårsage sygdommen. Så at brugen af antibiotika ikke medfører hæmning af gavnlig mikroflora, bør deres virkning målrettes.\nBakterier er tilstrækkelig ihærdige væsener, og at bringe kroppen til en sådan tilstand, at gavnlige mikroorganismer ikke vil slå sig ned i det (i fravær af andre sygdomme) er ikke så simpelt. For at undgå sygdommen er det kun nødvendigt at observere en sund livsstil og overholde en ordentlig, afbalanceret diæt, for ikke at misbruge "rensning" af kroppen og mave-tarmkanalen. Bliv ikke involveret i antibakterielle lægemidler. Denne type behandling bør kun udføres, hvis lægen ordinerer antibiotika.\nBrug ikke fødevarer med grove diætfiber, høj surhedsgrad, højt indhold af kemiske tilsætningsstoffer for ikke at skade slimhinderne i mave-tarmkanalen;\nforetrækker frugt, grøntsager, protein mad og mejeriprodukter - de vil styrke kroppens forsvar, genopfylde tilførslen af vitaminer og forbedre fordøjelsen på grund af plantefiber og pektin.\nAzithromycin (markedsført under handelsnavnet Sumamed). Optages hurtigt fra fordøjelseskanalen og opretholder en høj koncentration i væv, der varer 5-7 dage efter indtagelse. Tag det derfor nok en gang dagligt. Under svære tilstande er doseringen fordoblet.\nHvis du bemærker forstyrrende symptomer, skal du stoppe med at tage medicinen og kontakte din læge. Hvis der forekommer narkotikaforgiftning på grund af samtidig brug af en stor dosis af stoffet, skyl maven og ring til en ambulance.\nHos nyfødte er Escherichia coli hæmolytisk og laktosegegativ. At hæve niveauet for den første sort bør give anledning til bekymring blandt læger. Laktoseaktiv bacillus skal være til stede i tarmen, men dens norm er 105. Overskridelse af normale værdier fører til udseendet af ufordøjede fødevarepartikler i fæces samt til veksling af forstoppelse og diarré.\nPrædisponerende faktorer for infektion - manglende overholdelse af reglerne for personlig hygiejne, nedsatte beskyttelsesegenskaber i kroppen, ugunstig epidemiologisk situation, besøg i lande med høje niveauer af vand og jordforurening.\nVigtigt: fæces bliver vandig, skarp smerte og dehydrering forekommer. Patientens helbred forværres, svaghed vises. I denne tilstand skal babyen omgående vise lægen.\nBanale ændringer i kosten, ændringer i den kemiske sammensætning af forbrugt vand, ændringer i klima, stress og diæt kan føre til ændringer i antallet af patogene mikrober og manifestationer af en ubalance i tarmfloraen. Mere alvorlige forudsætninger kan føre til dette: madforgiftning, fordøjelsesbesvær på grund af fejl i kosten, brug af antibiotika eller tarmsygdomme. Og det vigtigste ved alt dette er, at man for at slippe af med de kliniske symptomer på mikroflora-forstyrrelse i tarmen, først og fremmest skal man slippe af med forudsætningerne for forekomsten af en sådan tilstand.\nPå baggrund af manifestationen af symptomerne på sygdommen forekommer betydelig dehydrering af kroppen, og hvis der ikke træffes foranstaltninger, fører denne tilstand til døden.\nMange mennesker tror fejlagtigt, at diarré er et ufarligt problem, der kan opstå på grund af underernæring eller stress. Ikke alt er så enkelt - diarré fører til dehydrering, hvilket er især farligt for babyer, der ofte lider af denne manifestation.


→ Bestil Waste Toner Box (C13S050610) – 250 kr.\nNavn: Waste Toner Box (C13S050610)\nEn hel del online webshops tildeler på nuværende tidspunkt flere former for fragt. En favorit er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så kan du bare gå forbi efter de købte varer den dag der passer dig. Fragttypen er jo ualmindeligt simpel, og endda desuden den billigste fragtform ved køb af Waste Toner Box (C13S050610).\nDu bør endvidere tænke over at få produkterne leveret til dit hus eller til adressen på dit arbejde. Leveringsformen er mange gange en kende mere omkostningsfuld, men samtidig i høj grad uproblematisk. Den billigste form for levering er dog at hente varerne selv, hvilket dog er betinget af at du opholder dig i kort afstand af internet shoppens arbejdslager.\nFragttiden på Elektronik / Blækpatroner og lasertoner / Tilbehør til laserprintere er ret aktuel i tilfælde af at man skal bruge pakken om kort tid, så i det øjemed er det tydeligvis vigtigt at vi gransker den anslåede leveringsdato ved den relevante vare.\nAdskillige e-handler byder på dag-til-dag levering på deres bedst sælgende varenumre, eksempelvis Waste Toner Box (C13S050610), men som trods alt nødvendiggør at ordren laves forinden et givent tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få pakken sendt afsted forud for at de lageransatte har fyraften.\nNogle få forretninger på nettet præsterer fragt uden omkostninger, men oftest er det under forudsætning af at du indkøber for et bestemt beløb. Alternativt bør du gribe den billigste fragtmulighed, der i mange tilfælde – ligegyldigt om man opholder sig nær Silkeborg, Skanderborg eller Hadsten – vil blive at få bragt din bestilling til en pakkeshop.\nDet er jo i høj grad let gængeligt for folk at finde de bedste priser fra forskellige firmaer på nettet, og så har flertallet af Epson forretninger på nettet været tvunget til at presse salgspriserne på mange af deres varer – til juniorer, og samtidig til voksne – betragteligt, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nDerfor kan det til hver en tid være lukrativt at analysere et par forskellige webshops efter tilbud på Waste Toner Box (C13S050610) inden du shopper, således at man er usvigeligt sikker på at få fat i den mest attraktive pris.\nDu bør alligevel være omhyggelig med, at ifald en internet shop reklamerer en vare for en pris der kan virke besynderligt tiltalende, bør det undertiden være et kendetegn på en fup online butik. Bestillinger med kort er imidlertid dækket ind under en bestemmelse, som garanterer kunden imod uægte online virksomheder.\nVi anbefaler generelt kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du bruge en afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, ifald du vil honorere omkostningerne ude i fremtiden.\nForinden folk shopper på en Epson webshop behøver de for at være på den sikre side læse butikkens forretningsbetingelser, dog er det normalt et omfattende projekt.\nEn nemmere løsning kan være at undersøge hvorvidt internet shoppen er medlem af e-mærket, som burde være en sikkerhed for at e-butikken forsvarer de danske retningslinjer, og at internet forretningen undertiden besøges af eksperter der er meget fortrolige de gældende vilkår. Det er en rigtig god mulighed for at få hjælp, når du møder problemer i forbindelse med din ordre.\nYdermere stiller vi forslag om at kunden er obs på de mest vitale vilkår der indvirker på ordren, fx den returneringsret online firmaet lover. I den relation er det ligeledes essesentielt, at man stadigvæk beholder sin faktura, så man senere vil kunne eftervise ordren af Waste Toner Box (C13S050610), uden hensyn til om du er på udkig efter varer til en kvinde eller mand.\nTrustpilot præsterer regulære fantastiske chancer for at vurdere en lang række eksisterende køberes anmeldelser og af den grund er det anbefalelsesværdigt, at du sonderer netbutikkens anmeldelser af Waste Toner Box (C13S050610) forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook leverer for øvrigt tilpas belejlige løsninger til at få kendskab til webshoppens pålidelighed. Desuden ses nogle internet varehuse hvor det er muligt at nedfælde en vurdering af købsoplevelsen, hvilket tilmed burde bruges til at vurdere kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi samarbejder med en samling af online varehuse derved at vi promoverer virksomhedernes varer, og tjener betaling ifald de brugere vi sender videre foretager et indkøb.\nOplysninger om varer og netshops værnes om fra tid til anden, men der tages forbehold for justeringer der måtte være iværksat siden vi sidste gang opdaterede hjemmesidens data.


44 til generalforsamling\nTorsdag d. 10. marts 2005\n- Velkommen til alle, der har kæmpet sig gennem sneen, sagde formand Steen Ankerdal i sin velkomst til de 44 deltagere på Danske Sportsjournalisters generalforsamling på KB på Pileallé i København onsdag den 2. marts.\nSnestormen hærgede Danmark i netop den uge, DS havde valgt til generalforsamlingen, og det var forklaringen på det relativt lave deltagertal.\nJens Højbjerg blev valgt som dirigent - traditionen tro.\nFormand Steen Ankerdal aflagde beretning og startede med at mindes tre afdøde kolleger, Poul Erik Andersen, tidligere sportsredaktør på Jyllands-Posten, John Idorn, der var en legende og den førende historiker i dansk sportsjournalistik, samt den finske formand for sportsjournalisterne, Paul Lemström.\nDerpå aflagde Steen Ankerdal beretning, dels om året, der gik, dels om planerne for det kommende år.\nKasserer Flemming Olesen gennemgik regnskabet og oplyste bl.a., at der kun er søgt 33 AIPS-kort.\nTo forslag til ændring af vedtægterne blev vedtaget.\nDe indebærer bl.a., at der fremover bliver direkte valg af formand og kasserer på generalforsamlingen fra 2006.\n§3, stk 2.\nAlle medlemmer modtager Danske Sportsjournalisters nationale medlemskort, der fornyes hvert andet år.\n§4, stk. 3,punkt 6:\n§4, stk 7\nValg ifølge dagsordenens paragraf 4, stk. 3 6 a, 6b og 6c er to-årige.\nI ulige år vælges formand og tre bestyrelsesmedlemmer.\nI lige år vælges kasserer og to bestyrelsesmedlemmer.\nValg ifølge dagsordenens stk. 3, punkt 6 d (suppleanter) er et-årige.\nTil bestyrelsen blev Steen Ankerdal, Marco de los Reyes, Per Kjærbye og Line Ernlund genvalgt.\nAndreas Kraul blev valgt som 2. suppleant i stedet for Peter Grønborg.\nMads Wehlast blev genvalgt som 1. suppleant, og Jens Dresling genvalgtes som PF-suppleant.\nRevisorerne Niels Christiansen og Jørgen Herbert genvalgtes.\nDet samme gjorde Hans Jensen som revisorsuppleant.\nMedieforsker, dr. phil Anker Brink Lund, netop udnævnt til professor i Media Management and Communicative Governance ved Copenhagen Business School International Center for Business and Politics, tidligere professor i mediesociologi ved Institut for Journalistik på Syddansk Universitet i Odense, var årets gæstetaler på generalforsamlingen. Han tog udgangspunkt i sin rapport om sportsjournalistikken ved OL i Athen 2004, og det var et lærerigt og populært indslag med masser af interessante synspunkter, der gav anledning til spørgsmål og debat. Desværre tillod tiden ikke, at vi kom helt i dybden med alle detaljer, men Anker Brinch Lund konkluderede:\n- Sportsjournalistikken har sejret ad helvede til og har bredt sig til andre områder.´Man skal aldrig undervurdere sine læsere, lyttere og seere - og man skal aldrig overvurdere sin redaktionssekretær!\nSteen Ankerdal holdt talen for årets sportsjournalist, Jan Schouby fra Århus Stiftstidende.\nJan Schouby takkede for prisen.\nÅrets stipendier gik til:\nJeppe Lodberg, Jens Højbjerg, Johnny Johansen, Casper Hjorth, Pia Koppelmann, Peter Bistrup, Jan Løfberg, Hanne Højer, Jørgen Herbert og Niels Christiansen.\nUnder eventuelt lagde bestyrelsen op til en debat om "Play The Game".\nDer kom en del forskellige holdninger frem, og konklusionen blev, at bestyrelsen arbejder videre med sagen.\nMedlemmernes tilkendegivelse var, at Danske Sportsjournalister skal gå ind i "Play The Game" under en eller anden form, og det er op til bestyrelsen at finde frem til formen og omfanget for deltagelsen i "Play The Game".


Indkøb via nettet vækster kraftigt - Erotiske historier og noveller\n20. januar 2021 /i blog /af Louise Holm\nEn række internet forhandlere frembyder nu om stunder et stort udvalg af leveringsmidler. En yndling er efterhånden pakkeshoppen, hvor det er nemt for dig at hente ordren når det passer dig bedst. Denne er jo meget gnidningsløs, og mange gange tillige den mest letkøbte leveringsmanér.\nDu kan ydermere tænke over at få produkterne bragt til din hjemmeadresse eller ud til din arbejdsplads. Den er jævnligt en anelse mere bekostelig, men til gengæld usædvanlig fremkommelig. Den mest letkøbte leveringsmodel er dog selv at hente ordren, men dette betinges af at du bor tæt på internet forretningens hjemsted.\nFragttiden er naturligvis ualmindeligt essentiel hvis man behøver dine nye produkter med det samme, så i det øjemed er det tydeligvis afgørende at vi ser det estimerede leveringstidspunkt på den aktuelle vare.\nEn hel del online webshops giver levering på blot en enkelt hverdag på flere produkter, hvilket dog påkræver at bestillingen fuldbyrdes inden et besluttet tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få produkterne ekspederet forinden de logistikansatte får fri.\nFlere internet forhandlere frembyder fragt uden beregning, men i reglen kun hvis du handler for en konkret pris. Som alternativ burde du vælge den mest betalelige metode til levering, hvilket oftest – uanset om man befinder sig i Horsens, Thisted eller Tønder – er at få dem til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nSe om internet butikken er støttet af e-mærket\nDet er jo usædvanlig smart for internetbrugere at søge sig frem til priser hos flere forhandlere på nettet og herved har flertallet af internet firmaer været nødt til at trykke salgspriserne på deres produkter – til børn, og ligeledes til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange præstere portofri fragt.\nDerfor kan det immervæk vise sig fordelagtigt at eftergå et par firmaer på nettet efter rabat før du placerer ordren, så du er sikker på at opnå den laveste pris.\nMan bør dog ikke undervurdere, at hvis en online shop markedsfører en vare til en pris som er uendeligt beskeden, så kan det tit være en varsel om en falsk e-forretning. Handler med kort er dog en del af en anordning, hvilket sikrer os overfor svindlende netbutikker.\nGenerelt anbefaler vi handler med kort eller mobilbetaling. Alternativt kan du bruge et afbetalingstilbud fra eksempelvis ViaBill, hvis du hellere vil dække betalingen over et længere tidsrum.\nOverværes af sagkyndige som har indsigt i vilkårene på området\nFør folk bestiller hos en e-handler kan man i reglen bese netshoppens regler, det er dog gerne ikke super spændende.\nEt andet alternativ kan derfor være at kigge om internet selskabet er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det typisk er en tilkendegivelse af at online butikken forsvarer de officielle regler, foruden at shoppen regelmæssigt efterses af eksperter som kender vedtægterne på området. Dette er desuden en god chance for bistand, såfremt du oplever dilemmaer som følge af din bestilling. Her er et link til mere viden.\nDet tilrådes at du betragter webbutikkens omtaler\nTrustpilot indebærer helt gunstige løsninger til at dechifrere en stor gruppe øvrige forbrugeres erfaringer og herved slår vi et slag for, at du tjekker e-forretningens bedømmelser inden du shopper.\nFacebook resulterer i lige så vel en del gavnlige genveje til at få et kig ind i internet selskabets popularitet. Her ser vi endda e-butikker hvor det er muligt at publicere en anmeldelse af deres køb, som på samme måde kan udnyttes til at bedømme kundernes tilfredshed.\nFakta omkring tilbud og online forretninger vedligeholdes tit, men vi kan ikke give garantier imod forandringer der er lavet efter at vi sidst opdaterede de anvendte informationer.\nhttps://erotikhistorie.dk/wp-content/uploads/2013/08/erotik-historie-logo-300x137.png 0 0 Louise Holm https://erotikhistorie.dk/wp-content/uploads/2013/08/erotik-historie-logo-300x137.png Louise Holm2021-01-20 00:00:002021-01-20 00:00:00Indkøb via nettet vækster kraftigt\nModne kvinder er de bedste - 67.505 views\nMin hustru ville gå hele vejen - 63.270 views\nSex på rastepladsen - 43.948 views\nMin første (rigtige) gang med en hund. - 41.411 views\nDrengen i sommerhuset - 40.518 views\nModen med hund - 37.499 views\nDen frygtelige sandhed! - 33.892 views\nFest hos en kammerat - 30.556 views\nUtroskabens Dronning - 29.474 views\nSex på rastepladsen – del 2 - 23.626 views\nNogle e-forretninger i Danmark præsterer levering uden beregning\nStørstedelen af firmaer på nettet garanterer dag-til-dag fragt\nOnline handel vokser og vokser De ældre bestiller via internet virksomheder


Landskabet i Kerte Sogn kan få enhver kunstner til at tabe sit hjerte. Der er i egnen omkring Kerte Sogn et utal af skønne pletter, hvor man kan tage sin skitseblok eller palet frem og forevige den underskønne natur eller de smukke gamle gårde. Det har kunstnere gjort i tiden løb og her er nogle få eksempler.\nKerte har sågar sin helt egen kendte kunstmaler - der dog ikke umiddelbart har efterladt tegninger fra sognet her.\nBysbarnet Frederik Ludvig Storch blev født i Kerte Præstegaard i 1805. Hans forældre var Samuel Storch og Eleonora Kamp.\nHan skulle ligesom sin far have været præst og fik da også uddannelsen, men brugte den aldrig. I stedet blev han uddannet kunstmaler på Kunstakademiet.\nEn lille dam - efterår. Olie på træ.\nSigneret. Storch 8. okt. 1874. 28 x 37 cm.\nHer følger beskrivelsen fra Salmonsens Konversationsleksikon:\nStorch, Frederik Ludvig,\ndansk Maler, f. i Landsbyen Kjerte paa Fyn 21. Juli 1805, d. i Kbhvn 2. Septbr 1883, studerede opr. Teologi og blev Kandidat 1830, men begyndte allerede i sit første Universitetsaar at arbejde paa Kunstakademiet; debuterede 1828 som Udstiller med et Billede over et af de paa den Tid saa meget yndede »Ossianske« Motiver; det gjorde Lykke og blev købt til Statens\nMalerisamling, men er nu magasineret ligesom de to andre Malerier, denne senere erhvervede,\n1831 solgte han sin første Altertavle, »Christus i Gethsemane«, til Aasum Kirke paa Fyn; Aaret efter rejste han til München, hvor han blev i 20 Aar, bortset fra Tiden 1845—46, da han med kgl. Understøttelse opholdt sig i Italien.\nI München sluttede han sig nær til den der arbejdende Kunstnerkreds, dels Danskere som N. Simonsen og Schleisner, dels Tyskere, vandt en Del Ry og solgte mange af sine Arbejder; kun et Par Gange, 1843 og 1844, udstillede han paa Charlottenborg Billeder, begge over gr. mytologiske Emner.\n1852 tog han Bolig i Kbhvn og var der stærkt optagen som Portrætmaler; desuden behandlede han en Mængde Motiver fra Bibelen, saaledes i Altertavlerne »Kvinderne i Christi Grav« (Smerup Kirke) og »Hyrdernes Tilbedelse« (Spjellerup Kirke), Sagnverdenen (»Heimer og Aslog« samt »Grev Otto af Oldenborg og Bjergjomfruen«, »Egeria og Numa«) og Digtekunsten (»Sakuntala, skræmmet af en Bi«, »Fiskeren« efter Goethe’s Digt o. s. v.); 1865 blev hans »Judith« købt af Kunstforeningen; endnu 2 Aar før sin Død udstillede han 3 Billeder.\n— Opholdet i München havde ikke nogen god Indflydelse paa hans Kunst.\n(S. M.). P. J.\n- blev født i Assens 1816 og døde i Barløse blot 36 år gl. af tyfus har malet de skønneste landskabsmalerier, bl.a. et fra bakken ved Mølleknappe.\nUdsigt over Lillebælt fra Mølleknappe\nUddrag fra Historiske Oplysninger om Barløse Sogn af I. C. A. Carlsen-Skiødt, Årbog for Odense og Assens Amter 1925:\nDankvart Magnus Christian Dreyer. Jeg tror egentlig, at han var "slaaet til en Daler"; men paa Grund af mange Forhold, blev han menneskelig set ikke til det, som hans rige Evner kunde have hjulpet ham frem til. Han er født i Assens i nuværende Købmand Plums Gaard, hvor hans Fader i sin Tid var Købmand. Han viste tidlig Lyst og Anlæg for Malerkunsten og kom som ung til København for her at fortsætte og fuldføre sin Uddannelse. Men "en haard Kritik drev ham fra Akademiet, og han blev Gaardmand i Barløse", saaledes skildrer en Beretning om ham dette triste Livsafsnit. Han boede saa i Barløse i en for mange Aar siden afbrudt Gaard, der laa Øst for Gaden, lige overfor det "store Gadekær".\nFattig var han, og det gik ikke saa godt for ham, da han boede i Barløse, men sin Kunst blev han ved at sysle med, og der Findes ikke faa værdifulde Malerier fra hans Haand. Han udstillede fra 1834, kun 18 Aar gammel til 1850 ialt 35 Billeder. Der er sagt om hans Billeder, at de .,ofte udmærker sig ved en for Datiden en estaaende Farvefylde og Finhed i Stemningen". Paa Kunstmuseet hænger 8 af hans Billeder. Altertavlen i Barløse Kirke er et af hans Arbejder. Hovedbilledet forestiller "Jesus i Bethanien", men gennem en aabentstaaende Vinduesglug paa Stuens Væg ser man ind imod Jerusalem. Dette Vindue skal ikke oprindelig have været paa Billedet, men er af Maleren senere\ntilføjet efter Forslag eller Tilskyndelse af daværende Lærer J. L. Korch, der ofte besøgte ham i hans Atelier. Alterbilledet blev indsat i en lys, forgyldt Ramme*) og opstillet i Kirken 1851; den er\net smukt Minde om den fattige Kunstper med de rige Evner og de store Muligheder, som aldrig rigtig kom til Udfoldelse. Han fik ingen Betaling for sit Kunstværk, idet Kirkens daværende Ejer tog det som Vederlag for resterende Landgilde. Nu er Billedet mange Gange mere værd end den ikke rettidig betalte Landgilde.\n1852 bliver Dreyer syg af Tyfus og fattig og glemt døde han 4. November 1852 i Barløse, kun 35 Aar gl.". Han blev begravet 12. November paa Assens Kirkegaard. Dog, Eftertiden har ikke glemt Dankvart Dreyer og hans fynske Malerkunst; nu er han i Færd med at gaa over i Historien, hvor han fortjener at faa sin Plads.\nFrode Lund blev født i 1900 i Refsvindinge ved Nyborg. Han var skolelærer og tegner. Han cyklede rundt på Fyn og tegnede med sin smukke streg både gårde og møller.\nHan er især kendt for sit bogværk om de fynske vandmøller.\nHan var også en tur omkring Kerte, hvor han tegnede Mølleknappe.\nOgså Kerte Kirke har hangengivet i smuk streg, mens der var mange træer omkring.