Netflix eller HBO Nordic: Hvilken streamingtjeneste er bedst?\njuni 29, 2020 Slået fra Af Heidi Kirkebække\nHvad er det egentlig, de mange streamingtjenester tilbyder os, og hvilken af dem skal man vælge? Vi har kigget nærmere på to af danskernes favoritter, nemlig Netflix og HBO Nordic.\nStreamingtjenester som Netflix, HBO Nordic, Viaplay, Dplay, Cmore og masser andre har kronede dage. Vi vil se film, når det passer os, og det er ikke nødvendigvis, når det passer tv-stationerne at sende dem.\nSamtidig vil vi gerne binge halve og hele sæsoner af vores yndlingsserier på en gang og ikke være tvunget til at vente en uge på, at næste afsnit bliver sendt på flow-tv.\nStreamingtjenesterne står i kø for at give os, hvad vi vil have. Spørgsmålet er, hvilket tilbud vi skal vælge. Her ser vi nærmere på to af de store, populære tjenester på markedet. Hvad er forskellen på Netflix og HBO Nordic, og hvilken af de to skal du vælge?\nNetflix så dagens lys i 1997 i USA som en tjeneste, der tilbød lejefilm på nettet. Tjenesten har vokset og udviklet sig hastigt siden, og i dag har den store amerikanske streamingtjeneste 183 millioner abonnenter fordelt i flere end 190 lande verden over.\nNetflix blev tilgængelig i Danmark og andre europæiske lande i 2012, og ligesom mange andre streamer vi danskere masser af serier, film, dokumentarer og så videre via Netflix.\nHBO – eller Home Box Office, som det fulde navn lyder – er en stor amerikansk tv-kanal. Den er en af de mest sete betalingskanaler i USA, og så er den mor til HBO Nordic, som mange af vi danskere streamer film og serier fra.\nI 2012 lancerede HBO nemlig sin streamingtjeneste ved navn HBO Nordic herhjemme i Danmark, i Sverige, i Finland og i Norge. I dag er tjenesten en af de mest populære af sin slags i de nordiske lande.\nHvad koster det at se Netflix og HBO Nordic?\nHos Netflix kan du vælge mellem forskellige abonnementer, som koster fra 79 kr. til 129 kr. om måneden. Sommetider byder tjenesten nye kunder på en gratis prøveperiode, så til tider er det muligt at få for eksempel den første måned kvit og frit.\nForskellen på abonnementerne handler om, hvor mange enheder, du kan streame på ad gangen. Det kan være relevant, hvis man er flere personer i husstanden, som ønsker at se Netflix samtidig – men på forskellige skærme.\nDerudover afhænger prisen på de forskellige abonnementer også af, om du vil have adgang til indholdet i HD eller ej.\nHos HBO Nordic får nye kunder en gratis prøveperiode på 14 dage, og derefter koster et abonnement hos tjenesten 99 kroner om måneden.\nKilder: netflix.com og hbonordic.com juni 2020.\nSå… Skal jeg vælge Netflix eller HBO Nordic?\nPrisen på de respektive abonnementer er altså nogenlunde den samme; for omkring 100 kr. om måneden har du adgang til at streame løs fra deres platforme.\nBegge tjenester fungerer i det store hele upåklageligt rent teknisk. Hvilken der er mest brugervenlig, må være op til den enkelte at bedømme – omend Netflix har ry for at gøre meget godt for brugervenligheden.\nSå spørgsmålet er stadig: Skal du vælge Netflix eller HBO Nordic, hvis du sidder klar i sofaen til at tegne et abonnement og lade dig underholde?\nDet bedste råd er at lade indholdet bestemme og lytte til, hvad du har lyst til at se. Men eftersom både Netflix og HBO Nordic tilbyder deres abonnenter et stort udvalg af kendte og mindre kendte film samt store og små serier, kan valget mellem dem stadig være nærmest umuligt.\nVi vil nu kigge lidt nærmere på et par af de store egenproduktioner, de to streamingtjenester står bag. Falder du for trangen til at se én af dem, er valget af tjeneste afgjort, for den enkelte egenproduktion kan – i modsætning til meget andet indhold – kun ses hos den tjeneste, der har produceret den.\nEgenproduktioner fra Netflix og HBO Nordic\nBåde Netflix og HBO Nordic producerer selv serier, som du kan få fornøjelsen af med et streamingabonnement hos dem. Faktisk har streamingtjenesterne til tider så stor succes med deres egenproduktioner, at de belønnes med priser og sætter dagsordenen for mange snakke i frokostpauser landet over.\nOrange is the New Black og House of Cards er eksempler på store, succesfulde serier, der er produceret af Netflix, og derfor kun kan ses på Netflix’ tjeneste.\nHBO Nordic kan blandt mange andre skrive Game of Thrones og True Detective på deres liste over populære egenproducerede seermagneter.\nOrange Is the New Black er en amerikansk serie i syv sæsoner. Den afsluttende sæson rullede ind på Netflix i 2019, og hele serien er skabt af Jenji Kohan og produceret af Netflix.\nSerien handler om den priviligerede overklassekvinde fra New York, Piper Chapman, som bliver indhentet af sin kriminelle fortid og må afsone en dom for en gammel lovovertrædelse i kvindefængslet Litchfield.\nI fængslet får hun med det samme både venner og fjender blandt de andre indsatte, og fortællingen om livet i fængslet byder på både ramme alvor og komik, mens væsentlige emner som race og seksualitet behandles. Piper Chapman er omgivet af et inferno af spraglede kvindelige personligheder i sin hverdag bag tremmer.\nHovedpersonen, Piper Chapman, spilles af Taylor Schilling, som i fængselskulisserne er flankeret af en lang liste af kvinder.\nSeriens rolleliste tæller blandt mange andre Blair Brown, der spiller Judy King, Emily Athaus, som i serien hedder Maureen Kukudio og Uzo Aduba i rollen som Suzanne ‘Crazy Eyes’.\nUzo Aduba har i øvrigt vundet flere priser for sin rolle som Crazy Eyes. Hun vandt en Emmy i kategorien komedie i 2014 og endnu en i kategorien drama i 2015.\nDen amerikanske serie House of Cards er en af Netflix’ mest kendte og ældste serier. Sjette og sidste sæson af den prisvindende politiske thriller havde premiere på streamingtjenesten i slutningen af 2018.\nI serien kommer vi ind på livet af det amerikanske kongresmedlem, Frank Underwood, som iskoldt og manipulerende gør, hvad der skal til for at nå til tops i Det Hvide Hus – og hans metoder er ikke altid fine.\nVi følger Underwoods benhårde, følelsesløse politiske magtspil i Washingtons mest indflydelsesrige kredse, hvor han bevæger sig flankeret af sin kone, Claire. Også Claire Underwood sigter efter at nå helt til tops på karrierestigen.\nI serien kommer vi også godt ind under huden på karakterer som stabschef Doug Stamper, den unge journalist Zoe Barnes, kongressmedlemmerne Peter Russo og Christina Gallagher og topchefen i Det Hvide Hus Linda Vasquez blandt mange andre.\nPå House of Cards’ rolleliste finder man store navne som Kevin Spacey og Robin Wright i rollerne som det indflydelsesrige og magtsyge ægtepar Underwood, Kate Mara som journalist Zoe Barnes og Michael Kelly som Doug Stamper.\nDen danske skuespiller Lars Mikkelsen er på rollelisten i sæson tre, hvor han i rollen som Ruslands præsident besøger Frank Underwood.\nHouse of Cards har vundet både Golden Globe- og Emmy-priser.\nEr du til fantasy og middelalder, er den otte sæsoner lange HBO-produktion Game of Thrones muligvis noget for dig.\nDen amerikanske serie er skabt af David Benioff og Dan Weiss, og den er baseret på bestseller-romanerne ‘A Song of Ice and Fire’ af forfatter George R.R. Martin.\nHandlingen udspiller sig i et middelalderligt univers med borge, slotte og storslået natur, og serien skildrer adelige familiedynastiers til tider meget voldsomme kamp om magten over kontinentet Westeros.\nPersongalleriet er enormt og sidehandlingerne mange, men helt kogt ned fortæller titlen, hvad hovedhistorien egentlig går ud på. Der er nemlig tale om kampen om tronen.\nDer udbryder borgerkrig i Westeros, og magten tilfalder den, der sidder på jerntronen i hovedstaden Kings Landing.\nSerien byder på alt fra voldelige, middelalderlige krigskampe, blod, intriger, forræderi og grådighed, hovedpersoner, der dør, alliancer mellem de forskellige ‘huse’, grupperinger og familier til drager og andre overnaturlige fænomener og væsener, som også blander sig i handlingen.\nRollelisten synes uendelig og rummer blandt mange andre navne som Kit Harington, Emilia Clarke, Peter Dinklage, Lena Headey og danske Nicolaj Coster-Waldau, ikke at forglemme.\nFørste sæson af Game of Thrones havde premiere i Danmark i 2011, og nu er alle otte sæsoner tilgængelige på HBO Nordic.\nTrue Detective er en anden af HBO’s egenproduktioner. Vi følger hårdt trængte politifolk i intense efterforskningssager i tre sæsoner fyldt med krimi og drama.\nSerien er skabt af Nic Pizzolatto, og også True Detectives rolleliste er spækket med store stjerner.\nI første sæson følger vi Matthew McConaughey og Woody Harrelson som politimænd på jagt efter en seriemorder i Louisiana.\nI anden sæson præsenteres vi for en bizar mordsag, som medfører, at tre politifolk spillet af Colin Farrell, Rachel McAdams og Taylor Kitsch indgår et samarbejde med Vince Vaughn i rollen som kriminel.\nTredje sæson byder på en makaber forbrydelse i Arkansas, og hovedrollerne spilles nu af Mahershala Ali, Stephen Dorff og Carmen Ejogo.\nHvad er der ellers at finde på Netflix og HBO Nordic?\nDer er i det hele taget serier og i øvrigt også film for enhver smag på både Netflix og HBO Nordic. Både de egenproducerede af slagsen og en masse, der er produceret eksternt.\nHerunder finder du et udpluk af titler, du kan lade dig underholde af med et abonnement hos en af de to streamingtjenester.\nPå Netflix finder du blandt massevis af andre:\nAction er der masser af i serien om Michael, der vil gøre alt for at hjælpe sin bror med at flygte fra fængslet. Endda op til flere gange.\nVi følger livet på advokatkontoret og i privaten, når stjerneadvokaten Harvey og hans unge sidekick Mike folder sig ud. Suits byder på utallige advokatsager og kærlighedsaffærer at svælge i.\nHannah har begået selvmord, og kammeraten, den unge Clay, befinder sig midt i en række hjerteskærende mysterier, da han hører de bånd, som Hannah har efterladt sig.\nHer er gedigen spænding på dansk for alle, der kan lide at se krimiserier a la Rejseholdet og Forbrydelsen.\nGymnasieeleven Maja Norberg er mistænkt for at stå bag en stor tragedie, der har ramt hendes skole. Gennem flashbacks bliver vi efterhånden klogere på, hvad det egentlig var, der skete.\nJoe Goldberg lader umiddelbart til at være en flink, almindelig fyr. Han viser sig dog at rumme temmelig uhyggelige sider, da han bliver forelsket – eller snarere besat – af den smukke Guinevere Beck.\nSyv sæsoner spækket med kærlighed, spænding og motorcykelbanders konflikter.\nI denne komedieserie møder vi en familie, som er alt andet end almindelig og kedelig.\nStærk politisk thriller om Carrie Mathison, der arbejder som terrorekspert hos CIA samtidig med, at hun jonglerer med psykiske problemer og familieissues.\nDen er stadig sjov, selvom sidste afsnit oprindeligt rullede over tv-skærmene i midten af 00’erne. Se eller gense den legendariske komedieserie om Chandler, Rachel, Monica, Phoebe, Joey og Ross.\nEn sitcom i stil med Friends bare nyere. Vennerne i New Girl hedder Jess, Nick, Smith og Winston.\nFem tætte venner, kærlighed og konflikter. Med ‘How I Met Your Mother’ er der mange timers underholdning i vente.\nPå HBO Nordic er udvalget knap så stort som på Netflix, men der er alligevel serier for enhver smag og i alle genrer. Du kan blandt andre finde disse:\nElliot er en klog og dygtig hacker. Men han er også en enspænder med store sociale udfordringer. Han beskytter sine nærmeste, som er barndomsvennen Angela og psykologen Krista, og han gør det ved at hacke alle, der nærmer sig dem.\nElena går på highschool i Mystic Falls og lever et helt almindeligt liv. Altså lige indtil to charmerende vampyrbrødre begge bliver besat af den smukke pige. Der er kærlighed og intriger i bedste overnaturlige genre i denne vampyrserie.\nOgså Legacies er for serieelskere med hang til vampyrer og lignende typer. Vi følger Hopes dagligdag på en skole for overnaturlige børn. Der er drama, konflikter og kærlighed blandt hekse, varulve og vampyrer i denne serie.\nVi følger en flok gangstere, der smugler sprut ind i Atlantic City under forbudstiden i USA.\nDer er den charmerende folkehelt af en milliardær, og så er der anklageren, der prøver at fælde ham for ulovlige metoder. Billions handler om mænd på toppen af magten i USA.\nThe Wire er serien, der på ret realistisk vis skildrer narkomiljøet i Baltimore i USA.\nEn affære set fra både hans og hendes vinkel.\nFængende underholdning for alle, der elsker serier med zombier.\nBarsk og absurd skildring af et samfund, hvor fertiliteten er kritisk lav, og de kvinder, som stadig er i stand til at føde børn, derfor bliver behandlet som fødemaskiner eller rugemødre mod deres vilje.\nStjernespækket serie med Reese Witherspoon, Nicole Kidman og Shailene Woodley i hovedrollerne som tre overklassesmødre. Her er både drab og hemmeligheder på spil.\nHer følger vi et amerikansk faldskærmskompagni under 2. verdenskrig.\nSidste afsnit af serien om Carrie Bradshaw og venindernes liv i overhalingsbanen i New York rullede over skærmen i 2004. Men fortvivl ikke – på HBO Nordic kan man se eller gense den legendariske serie.\nHvilken streamingtjeneste er bedst til børn?\nSkal din streamingtjeneste være børnevenlig?\nI så fald er det naturligvis et kriterie, der også skal tælle med, når du vælger mellem Netflix og HBO Nordic.\nHvis børn skal have glæde af det streamingabonnement, du tegner, vil Netflix formentlig være at foretrække frem for HBO Nordic.\nHBO Nordic har nemlig ikke synderligt meget at byde på for det yngste publikum. Til gengæld er der masser af indhold for børnene på Netflix.\nUdvalget er stort, og de fleste børn vil kunne finde underholdning, de synes om. Det gælder, uanset om de er til tegnefilm med superhelte, klassiske familiefilm som Charlie og chokoladefabrikken eller Paddington, serieyndlinge som Gurli Gris eller den japanske, oscarvindende animationsfilm Min nabo Totoro.\nNetflix har med andre ord masser af film og serier, som de fleste børn vil elske at gå på opdagelse i og lade sig underholde af.\nKilder brugt i denne artikel: Netflix og HBO Nordic, Komputer.dk, bredbånd.dk, techtime.dk, ekkofilm.dk, yousee.dk, jyllands-posten.dk, woman.dk.\nEr HBO og HBO Nordic det samme?\nHBO er en stor amerikansk betalingskanal til TV. HBO Nordic er HBO’s streamingtjeneste, som blev lanceret i de nordiske lande i 2012.\nHvad koster det at se HBO Nordic?\nDu får et abonnement hos HBO Nordic for 99 kr. om måneden. (2020)\nHvad koster det at se Netflix?\nEt abonnement hos Netflix koster mellem 79 og 129 kr. om måneden. (2020)\nHvilke kendte serier har HBO Nordic lavet?\nGame of Thrones og True Detective er to af HBO Nordics store egenproduktioner.\nHvilke kendte serier har Netflix lavet?\nHouse of Cards og Orange is the New Black er to af Netflix’ store og succesfulde egenproduktioner.\nKategoriNetflix vs hbo nordic


Garrison Public House, London - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i Japansk i Camden\nøsteuropæiske restauranter til store grupper i Hammersmith / Fulham\nNr. 3.347 af 18.239 Restauranter i London\nHyggelig rustik restaurant med god mad\nRestauranten var propfuld selvom det var en mandag aften. Personalet udviste overskud trods travlheden og var meget venlige og opmærksomme. Dejlig mad - smagte glimrende. Mange forskellige muligheder på menukortet i den lidt finere ende. Kan varmt anbefales.\nFantastisk brunch. Meget hyggeligt lokale og god stil. Vellavet mad med gode råvarer. Hjemmelavet juice i flere forskellige varianter.God kaffe - langt fra vanlig engelsk niveau.\nHyggelig bar og atmosfære\nPå vores første nat i byen var vi spændte på vores første smag af engelsk køkken. Vi fik heldigvis en af de sidste tilgængelige tabeller. Jeg elskede indretningen, alt var uoverensstemmet og shabby chic i den sødeste måde. Vi bestilte drikkevarer og nogle traditionelle retter....Jeg havde fiskekage og det var utroligt. Super Lækker og hjertelig. Jeg nød virkelig måltidet og erfaringerne.Mere\nEn dejlig lille bar og restaurant, der siger, at det er en Pub?\nStoppet ind med venner, da vi så ordene Public House. Men en gang inde havde det følelsen af et land køkken komme restaurant via cafe! Det gjorde dog en fuld bar, lidt hyggeligt, men det havde også to gode Ales. Den gode gamle dreng var...perfekt bitter for mig og mine venner. Kunne have siddet der hele aftenen i de afslappede og behagelige omgivelser, der drikker det alene. Det vigtigste område har et par tabeller til mad hele dagen og menuerne ser velsmagende, men lidt posh til en Pub. Men kvaliteten af den mad, jeg så, fik mig til at føle mig meget fristet. Vi var alle enige om, at vi ønskede at komme tilbage til at spise med en større gruppe og book et bord. Jeg fik indtryk, det var et populært sted som tabeller og høje tabeller blev reserveret til senere. Personalet var behageligt og ville tage drikke ordrer ved bordet, hvis du ønskede. Nogle syntes også at stå uden for, da det var en mild aften. Toilettet var hyggeligt, men havde en cool industriel føler for det. Stedet annoncerer også et biografrum, der kan bookes ud for arrangementer og grupper. Elskede udseendet og stemningen i denne bar og restaurant og området det er i har en god fornemmelse med det med andre nærliggende steder at prøve.Mere\nGod middag, service ikke passende\nMaden er god, men tjenesten er ikke på samme niveau. En servitrice faldt 2 glas vin over os mens servering, og i stedet for at give os tilbage 2 fulde glas vin, gav hun os 2 halv briller. Det er en stor servering flop efter...min mening. Da vi modtog regningen, var det 20 pund højere, vi pegede det ud, og så ændrede de det uden at sige, at de var ked af det. Tjenesten var absolut ikke på samme niveau af fødevarer.Mere\nHavde en tabel booket her til 7. 30 på en lørdag - og følte at vi var de sidste til at komme til hvad var en pakket restaurant. Men hvad en fantastisk stemning. Tjenesten var lidt langsom, men det var virkelig ligegyldigt - faktisk nød...vi virkelig det afslappede måltid og tid til at forbruge mere vin. Fødevarer var fremragende - nogle virkelig interessante ting på menuen og specials bord. For en af os, der er cøliaki, var der masser af valg og en komplet allergi forberedt menu blev leveret. Den charred makrel er fremragende og også butternut squash og hallumi salat var meget god. Til lysnettet havde vi svinekød og muslinger - igen kunne ikke fejl noget. Virkelig fremragende aften.Mere\nHyggeligt hjørne gastropub\nbehagelig og lang forretningslunch. Daglige tilbud var interessant, og de fleste af gruppen bestilte fra specials. Sider og desserter var godt færdige. Interessant vinkort, ikke overpris\nSå glade for at vi fandt dette sted via TripAdvisor. Maden var fantastisk og det var drinks og atmosfæren. Super tilfreds med at finde! ! !\nDejligt at finde til en sen middag\nTog til The Garrison torsdag aften kl. 21:00 fordi det virkede marginalt mindre overfyldt end alle andre steder på Bermondsey Street. Uden en reservation. De servicerede os lige med det samme og selv om overfyldt og støjende vi stadig kunne snakke. Maden var fremragende -...havde en salat appetitvækker med rugbrød og så er der var en let til hovedret fik jeg havde den særlige stegt bars og min kone fik Kulmule filet, som begge var godt præsenteret og det allervigtigste tilberedt lige. Et par af craft øl på fad hædret et meget dejligt måltid. Ikke billigt, men fair for London.Mere\nMaden var lækker, men tjeneren var kold og uforskammet. Vi har fået vores kaffe 25 minutter efter at bestille det, og det kom med mælk brændt. Ville ikke anbefale.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Garrison Public House.\nAdresse: 99-101 Bermondsey Street, London SE1 3XB, England\nTelefonnummer: +44 20 7089 9355


Hans Henrik Lange\nHans Henrik Lange og Trine Marie Jørgensen\nHans Henrik Lange bliver født den 20. februar 1822 på Klingenberg, den centrale del af Odense, og hjemmedøbt fire dage efter, den 24. februar. Om han var født for tidligt eller bare var skravlet vides ikke, men han blev først dåbskonfirmeret i Sct. Knuds Kirke den 25. februar 1824, altså to år efter. Hjemmedåb blev meget brugt, hvis der var den mindste risiko for, at barnet kunne risikere at dø inden dåben i kirken. Forældrene kunne rent faktisk blive straffet, hvis et barn døde uden at være døbt.\nEfter konfirmationen i Sct. Knuds Kirke den 10. april 1836, med karaktererne "Meget gode Kundskaber og meget god Opførsel", bliver Hans Henrik sat i lære som maler ved malermester Rasmus Claudi, som boede på Gravene i Odense. Som det var sædvanligt på den tid, boede lærlingene, og ofte også ugifte svende, ved mester og fik kost og logi som en del af lønnen. Ved folketællingen i 1840 har malermester Claudi en ugift svend og tre læredrenge boende, foruden sin egen familie. Den ene af læredrengene var Hans Henrik.\nEfter læretiden i Odense blev Hans Henrik ansat som malersvend ved malermester Rudolf Maiborg i Kerteminde. Når læretiden var overstået, var det sædvanen, at den nyudlærte svend prøvede kræfter andre steder end der, hvor han havde stået i lære. En del søgte til byerne i nærheden, mens andre tog på valsen og rejste rundt i hele Europa. Hans Henrik tog altså til Kerteminde, og ved folketællingen i 1845 bor han hos Maiborg sammen med en anden ugift svend og en læredreng, og mesters familie.\nI Kerteminde møder han Trine Marie Jørgensen. Trine er fra Kerteminde, født den 14. oktober 1828 og døbt den 18. november samme år i Sct. Laurenti Kirke i Kerteminde. Trine var datter af daglejer Jørgen Christensen og Ane Catrine Herlev. Efter sin konfirmation den 23. april 1843, bliver hun sendt ud for at tjene, som sædvanen var. Ved folketællingen 1845 er hun tjenestepige hos småhandlende Erik Larsen og hustru i Langegade i Kerteminde.\nVestergade Kerteminde Hans Henrik og Trine Marie gifter sig den 2. juni 1848 i Sct. Laurenti Kirke, og allerede 3. november samme år får de deres første barn, datteren Theodora Wilhelmine Marie Lange.De slår sig ned i Vestergade, hvor de bor til Hans Henrik dør i 1877. Hans Henrik etablerer sig som malermester i byen, og ved folketællingen i 1850, har han en svend og en lærling boende. Ved de efterfølgende folketællinger, har han ikke svende eller lærlinge boende. Om det skyldes mangel på arbejde eller mangel på plads efterhånden som børneflokken voksede, vides ikke. Hans Henrik og Trine Marie får i alt ti børn, fire piger og seks drenge.\nI foråret 1877 pådrager Hans Henrik sig en lungebetændelse, en sygdom man dengang ikke havde nogen effektive midler mod. Penicillin blev først opdaget i 1928. Lungebetændelse var derfor ofte en sygdom med dødelig udgang. Hans Henrik dør den 16. marts 1877 af sin lungebetændelse, og bliver begravet den 22. marts fra Sct. Laurenti Kirke.\nFattiggården i Langegade 111 Efter Hans Henriks død har Trine Marie svært ved at klare dagen og vejen for hende og børnene, hvoraf flere stadig bor hjemme, så hun må flytte fra huset i Vestergade og flytte ind på fattiggården i Langegade. Her bor hun ved folketællingen både i 1880 og 1890, i 1880 sammen med syv af børnene, i 1890 sammen med to voksne drenge, som ernærer sig som sømænd.\nI 1901 er hun flyttet tilbage til Vestergade, hvor hendes yngste søn Josef Erhard har etableret sig som malermester i huset nummer 24. Her bliver hun boende til sin død.\nTrine Marie Jørgensen dør den 5 december 1908 og bliver begravet den 11. december fra Sct. Laurenti Kirke.\nHans Henrik og Trine Maries ti børn blev alle voksne, og klarede sig godt. Tre af drengene gik i deres fars fodspor og blev malermestre, den ene godt nok efter en omvej som sømand og hovmester. Kerteminde har en lang tradition for søfart og fiskeri, og tre af drengene blev da også søfolk og to af pigerne blev gift med fiskere/sømænd.\nDe blev ikke alle i Kerteminde og omegn. Nogle flyttede til København, mens andre prøvede lykken i USA. En blev derovre mens en anden vendte tilbage til Kerteminde.\nHerunder en kortfattet oversigt over, hvordan det gik Hans Henriks og Trine Maries børn:\nHans Henrik Lange og Trine Marie Jørgensens børn:\nKlingenberg med Sct. Knuds Kirke 1810\nHans Daniel Lange\nMarie Hanne Lange\nMarius Peter Petersen\nFattiggården i Langegade 111 år 2010\nVestergade 24 i 2009\nTheodora Wilhelmine Marie Lange (1848 - )\nTheodora Wilhelmine bliver født den 3. november 1848 i Kerteminde og bliver døbt i Sct. Laurenti Kirke den 19. marts 1849. Hun bliver konfirmeret samme sted den 12. april 1863. Hun er sikkert sendt ud at tjene efter konfirmationen. Hvor hun har tjent vides ikke for nærværende, men i 1875 møder hun karetmagersvenden Christian Peter Georg Føntz fra Odense, og med ham får hun datteren Fentzine Lange den 6. jan 1876. De bliver aldrig gift, og i 1880 gifter Theodora sig med fisker Ivar Christian Gommesen, også fra Kerteminde. Sammen får de syv børn, tre drenge og fire piger.\nEn periode har de boet på Falster og drevet fiskeri derfra, idet tre af deres døtre er født her i 1884, 1887 og 1889. I 1891 er de tilbage i kerteminde igen.\nFiskeriet kunne være et hårdt og farligt liv, men det afholdt ikke et par af sønnerne fra selv at blive fiskere/sømænd.\nI 1912 drukner Iver Christian Gommesen i Storebælt under en fisketur.\nTheodora klarer sig, blandt andet fordi flere af hendes voksne børn er ugifte og bor hos hende og bidrager til familiens underhold. Theodora Wilhelmine dør efter 1930, præcis hvornår vides ikke endnu.\nMarius Christian Henning Lange (1851 - 1930)\nMarius Christian Henning Lange blev født den 13. juni 1851 i Kerteminde og bliver døbt i Sct. laurenti kirke den 24. oktober samme år. Efter konfirmationen blev han sat i lære som maler, muligvis hos sin far.\nDen 25. oktober 1872 gifter han sig med Erngine Thomsen fra Mesinge. De bosatte sig i Mesinge, hvor Marius i mange år virkede som malermester. De får i løbet af tyve år ni børn, seks piger og tre drenge.\nMarius var et kreativt menneske, som malede kulisser til dilletantforestillinger i det lokale forsamlingshus, og var en efterspurgt spillemand til diverse baller. Han syslede også med malerier, selvom han ikke blev så kendt og anerkendt som sin nevø Regnar Lange.\nBenedikte Adolphine Katrine Lange (1853 - )\nBenedikte Adolphine katrine Lange blev født den 3. november 1853 i Kerteminde og blev døbt i Sct. laurenti Kirke den 31. juli 1854. Samme sted konfirmeres hun den 4. april 1869. Efter konfirmationen er hun taget ud for at tjene, og i 1876 er hun i Nyborg, hvor hun den 3. december gifter sig med sømand Peter Nissen Jørgensen fra Bregninge på Ærø. De får to piger Emilie og Sidsel. I 1882 emigrerer den lille familie til USA. Der er ikke mange oplysninger om familien i USA, men i 1899 gifter Benedikte sig med Adolph Sanvant i Chicago. Adolph er født 1864 i Schweiz. De får tilsyneladende en flok børn.\nBenedikte dør i Chicago den 9. juni 1924\nKaren Emilie Lange (1856 - )\nKaren Emilie Lange blev født den 5. november 1856 i Kerteminde, og blev hjemmedøbt den 25. november samme år.\nEfter konfirmationen den 7. april 1872, må hun på et eller andet tidspunkt have taget tjeneste i Kolding, hvor hun møder saddelmager Theodor Søren Gamst. De bliver gift i Sct. Laurenti Kirke i Kerteminde den 11. februar 1879.Efter brylluppet er de blevet i Kerteminde, sikkert ved hendes forældre. Karen Emilie var nemlig højgravid ved brylluppet: 13. marts samme år, føder hun deres første barn, datteren Anna Karen Hansine Gamst. Sidenhen får de yderligere fem børn, en dreng og fire piger. I 1885 flytter familien til København, hvor de slår sig ned på Vesterbro i kvarteret omkring Halmtorvet/Istedgade/Absalonsgade. Theodor Søren Gamst dør 20. juli 1906, 52 år gammel.\nI 1908 rejser Karen Emilie til USA til sin søster Benedikte og svoger Adolph Sanvant i Chicago. I USA bliver hun gift med Hans Johnson, og da han dør i 1920, vender hun hjem til Kerteminde, hvor hun den 14. september 1924 gifter sig med fisker og enkemand Claus Hansen Thygesen i Drigstrup Kirke\nCarl Sophus Lorentzen Lange (1858 - )\nCarl Sophus Lorentsen Lange optræder alene i folketællingen 1860 i Kerteminde, hvor han er opført som søn af Hans Henrik og Trine Marie Lange. Det har ikke været muligt at finde hans fødsel/dåb eller tilstedeværelse i andre folketællinger.\nHan er måske en slægtning, de har taget til sig. Ved folketællingen i 1860 bor Trine Maries ugifte søster Jensine Jørgensen hos dem, og det kan være hendes søn.\nVictor Lange (1859 - 1931)\nVictor Lange blev født den 15. maj 1859 i Kerteminde og blev døbt 10. august 1860 i Sct. Laurenti Kirke og blev konfirmeret samme sted den 25. oktober 1873 med karakteren godt i kundskab og meget godt i opførsel.\nEfter konfirmationen har han sikkert taget hyre som dæksdreng og har gennem årene arbejdet sig op indenfor søfarten. Da han den 7. november 1886 gifter sig med Hanne Marie Andersen i Sct. Johannes Kirke på Nørrebro i København, er han anført som hovmester på et dampskib, det vil sige leder af tjenerne i skibets restaurant.\nInden ægteskabet med Hanne Marie har hun født parrets eneste barn Hanne Viktoria Marie Lange den 13. juli 1886.\nOm det er datterens fødsel der har fået ham til at gå i land vides ikke, men i Politiets Registerblade er han i 1892 anført som malersvend. Han har sikkert i drenge- og ungdomsårene lært et og andet af sin far, og samtidig har han sin bror Josef Erhard, som er udlært malersvend, boende. På et tidspunkt flytter Victor og Hanne til Brønshøj, hvor de bor til deres død. Hanne Marie dør den 20. november 1925, og Victor den 28. december 1931\nJørgen Robert Louis Lange (1862 - 1892)\nJørgen Robert Louis Lange blev født den 24. december 1862 og døbt i Sct.laurenti Kirke i Kerteminde den 26. maj 1863.\nEfter konfirmationen den 8. april 1877, er han stået til søs, formentlig som dæksdreng. Senere er han blevet jungmand, letmatros og matros. Både ved folketællingen i 1880 og 1890, har han adresse hos moderen i kommunens fattiggård Langegade 111.\nI 1892 forliser det skib han er forhyret på ved en sejlads i Nordsøen, og han drukner. Desværre starter Dansk Søulykke Register først i 1893, så det vides ikke hvilket skib og under hvilke omstændigheder forliset skete.\nMarie Hanne Lange (1865 - 1946)\nMarie Hanne Lange blev født den 2. april 1865 og døbt den 16. juli 1865 i Sct. Laurenti Kirke i Kerteminde. Efter sin konfirmation den 5. oktober 1879 med et godt i kundskab og mg i opførsel, er hun kommet ud at tjene.Ved folketællingen i 1880, bor hun dog stadig ved moderen i Langegade 111. På et tidspunkt er hun søgt til København. På det tidspunkt boede både hendes søster Karen Emilie og bror Victor i København. I København møder hun murer Albert Villiam Petersen, som hun får to drenge med inden de gifter sig. Albert William i 1887 og min farfar Marius Peter i 1888. Marie Hanne og Albert Villiam gifter sig den 22. september 1889 i Sct. Johannes Kirke på Nørrebro i København. I starten af deres ægteskab bor de på Nørrebro, men siden flytter de til en villa på Klintemarken i Søborg, hvor de bor til deres død. Marie og Albert får i alt ni børn, fem drenge og fire piger. Albert dør den 10. marts 1942 og Marie Hanne den 5. februar 1946. De er begge begravet på Gladsaxe Kirkegård.\nHans Vilhelm Lange (1868 - )\nHans Vilhelm Lange er født den 5. april 1868 og døbt den 8. juni 1868 i Sct. Laurenti Kirke i Kerteminde. Efter konfirmationen, som blev udsat otte dage på grund af præstens sygdom, er han, som flere af sine brødre, stået til søs, formentlig som dæksdreng, yngste mand om bord. Ved folketællingen i 1890 er han anført som sømand, og har adresse hos sin mor i Langegade 111. Almindeligvis blev skibene lagt op for vinteren, når de om efteråret vendte hjem til byen efter et eller flere år på havet. I løbet af vinteren blev skibet gjort klar til næste års togt, og i mellemtiden havde søfolkene tid til at passe familien og hvile lidt ud efter måske flere års togt på de store have. I vinteren 1888/89 har Hans Vilhelm åbenbart haft tid til at interessere sig en del for pigen Anne Dorthea Ottesen, for den 17. oktober 1889 føder hun drengen Hans Marius, hvor han bliver udlagt som barnefader. Der har åbenbart været noget om snakken, for den 24. marts 1891 bliver Hans Vilhelm og Anne Dorthea gift i Sct. Laurenti Kirke i Kerteminde. Hans Vilhelm går i land, og ernærer sig siden som fisker fra Kerteminde. De fik yderligere to døtre, Rigmor og Anna. Anne Dorthea dør den 28. december 1912, og den 17. november 1914 gifter Hans Vilhelm sig med Thora marie Christiansen. De får tilsyneladende ingen børn sammen.\nJosef Erhard Lange (1870 - )\nJosef Erhard Lange bliver født den 12. december 1870 og bliver hjemmedøbt den 30. december samme år. Han bliver konfirmeret den 12. april 1885 med middelmådige karakterer for både kundskaber og opførsel (g + mg).\nEfter konfirmationen går han i lære som maler hos malermester Rasmus Jensen, som er nabo til fattighuset i Langegade 111, hvor Erhard bor med sin mor og flere søskende. I 1892 bor han i København hos sin bror Victor og arbejder sammen med Victor som malersvend. Josef bliver ikke i København, og den 31. juli 1896 gifter han sig med Anne Marie Kirstine Christensen i Sct. Laurinti Kirke. Anne Marie var datter af fisker Rasmus Christensen og Caroline Clausine Johansen.\nJosef etablerer sig som malermester i Kerteminde, og Josef og Anne Marie bosætter sig i Vestergade 24, hvor også Josefs mor, Trine Marie får bopæl til sin død.\nJosef og Anne Marie får tre børn, sønnen Hans Regnar og døtrene Gudrun og Josefine.\nSønnen bliver senere kendt og anerkendt som én af Fynbomalerne, "Lillestrandens Maler", Regnar Lange


Hvalpe (6-8 år)\nUlve (8-10 år)\nUglespejder (10-12 år)\nKronhjorte (16-23 år)\nbestår af flere ting og på uniformen er der påsyet forskellige mærker vi vil her gennemgå uniformen oppefra.\nHos Hvalpe, Ulve og Ugler bære spejderne en baseball kasket som hos Hvalpene er mørkeblå og hos Ulve er bordeaux og Ugler coboltblå. Troppen, skovmænd og ledere bære den bredskyggede khakifarvede hat. Den holdes på plads af et brunt snørebånd der er bundet foran på skyggen.\nSå kommer tørklædet, der bæres om halsen, rullet sammen med en spids ned ad ryggen. Tørklædet sættes udenpå kraven så det kan beskytte spejderen mod vind og vejr, tørklædet holdes sammen foran af en tørklædering (så kan man ikke bliver kvalt, da tørklæderingen bare vil falde af.). Bøgegruppens Tørklæde er bordeaux med marineblå kant.\nEr en mørkeblå skjorte med 2 lommer, Hvalpe og Ulve bruger en busseronne, Ugler, Trop, Kronhjorte og ledere bruger en skjorte. Uniformen skal være nede i bukserne og de udleverede mærker skal være korrekt påsyet.\nTil uniformen høre ikke nærmere bestemte mørkeblå bukser korte eller lange.\nHvordan Bære du din uniform?\nSpejderuniformen er nu et broderskabsbånd mellem alverdens spejdere, fordi den er ens for alle. Den korrekt bårne uniform og den enkelte spejders fikse udseende har stor betydning for spejderbevægelsen. Det viser, at han er stolt af sig selv og sin trop.\nEn sjusket klædt spejder, hvis uniform ikke er reglementeret, nedsætter derimod hele bevægelsen i folks øjne.\n53 80 04 80


5 Dagpenge _Brochure A5_joe_2:38024Brochure A5 25/06/09 14:24 Side 4 I skemaet kan du se to eksempler på, hvor meget en social- og sundhedsassistent kan få + udbetalt i DAGPENGE som fuldtidsforsikret: Social- og sundhedsassistent med 30 timer Social- og sundhedsassistent på fuld tid Månedsløn inkl. eget pensionsbidrag 1) kr kr. Månedsløn inkl. eget pensionsbidrag minus arbejdsmarkedsbidrag (8 %) kr kr. Højeste mulige dækning pr. måned med DAGPENGE + 2) Årlig præmie for D A G PE N G E+ 3) kr. 516 kr kr kr. Løntab ved arbejdsløshed uden DAGPENGE kr kr. Løntab ved arbejdsløshed med DAGPENGE kr kr. Bestem selv dine muligheder med Der er forskel på, hvor stor en udbetaling den enkelte har brug for. Vores indkomster er forskellige, og vores udgifter og behov er heller ikke ens. Derfor kan du + sammensætte DAGPENGE, så den passer til din økonomi. Du vælger selv, om du vil have en dækningsperiode på 3, 6 eller 12 måneder, og om du ønsker at starte udbetalingen 1, 2 eller 3 måneder inde i din arbejdsløshedsperiode. DAGPENGE+ tegnes i PenSam Forsikring a/s Forsikringen tegnes i moduler af kr. Det betyder, at du kan få fra kr. og op til kr. før skat oven i dagpen gene. Du kan dog højst få en dækning, der inklusive dagpenge giver dig op til 90 procent af din nuværende løn (beregnet på samme måde som din a-kasse gør det: månedsløn inklusive eget pensionsbidrag, men fratrukket arbejdsmarkedsbidrag). 1) Løntrin 29, pr , med 10 års erfaring, inklusiv et månedligt tillæg på kr. 2) Dagpenge fra a-kassen udgør kr., pr og der kan højest tegnes en dækning, der inklusive dagpenge giver op til 90 procent af den nuværende løn. Beregnet på samme måde som din a-kasse gør det: månedsløn inklusive eget pensionsbidrag, men fratrukket arbejdsmarkedsbidrag. 3) Den viste præmie er ved en selvrisiko-periode på tre måneder og en udbetalingsperiode på seks måneder. Præmiens størrelse er afhængig af, hvor lang selvrisiko-periode og hvor lang udbetalingsperiode, du vælger. På kan du med dine egne tal afprøve forskellige muligheder og finde den løsning, der passer bedst til dig.


Kravspecifikation og bilag på Samarbejdsplatformen i review | KOMBIT\nKravsspecifikationen version 0.8 og tilhørende bilag samt andet relevant udbudsmateriale på Samarbejdsplatformen bliver nu sendt i review.\nKravsspecifikationen version 0.8 og tilhørende bilag samt andet relevant udbudsmateriale på Samarbejdsplatformen bliver nu sendt i review blandt kommuner og leverandører. Alt materiale samt tilhørende reviewskemaer findes på denne side.\nDet er vigtigt at pointere, at al materialet er i en version 0.8 og således ikke kan tages til udtryk for et færdigt udbudsmateriale. KOMBIT forbeholder sig således ret til at foretage relevante ændringer i henhold til review kommentarer mv. helt frem til udbudsforretnings påbegyndelse. Materialet er at betragte som work in progress, og projektet håber på mange reviewkommentarer fra henholdsvis kommuner og interesserede leverandører.\nDet er en omfangsrig pakke, der i dag sendes i review på Samarbejdsplatformen. Det står naturligvis alle frit for at læse det materiale de ønsker, men af hensyn til tid og omfang har vi nedenfor forsøgt at anvise, hvad der er relevant at læse for hvem i kommunerne.\nFor fagpersoner i kommunerne vil det primært være kravspecifikationens kapitel 5 (bilag 2.1), begrebs- og informationsmodellen (bilag 2.1.A), implementeringsplanen (bilag 12.1.B) og evt. personas (bilag 1.1D) og brugerrejser (bilag 2.1.E), der er relevant at læse.\nFor it-personer i kommunerne vil det primært være kravspecifikationen (bilag 2.1), og konceptnotatet for sikkerhed (dokument 1), der er relevant at læse.\nDet øvrige materiale vil primært have relevans for interesserede leverandører.\nDrejebøger til hjælp\nDeadlinen for kommentarer er 1. juli 2016 kl. 12.\nSom hjælp i processen har KOMBIT skrevet en drejebog for kommuner, der ønsker at bidrage. En tilsvarende drejebog for leverandører bliver offentliggjort i næste uge.\nDet er nedenstående materialer, der sendes i review:\nDefinitioner (bilag 0): Her er listet definitioner og forklaringer, som bruges i det øvrige materiale. KOMBIT forventer ikke umiddelbart kommentarer til dette dokument, og der er derfor ikke udarbejdet et tilhørende reviewark. Bilaget er tænkt som bistand til de, der læser kravspecifikationen og har brug for at få defineret begreber mv.\nKravspecifikationen (bilag 2.1): Her beskrives løsningen, og det er dette dokument (version 1.0) interesserede leverandører til sin tid skal bruge, når de skal udarbejde tilbud og senere skal designe og udvikle Samarbejdsplatformen. Afsnit 5 (funktionelle krav) og 7 (optioner) beskriver behov, ønsker og krav til, hvad løsningen skal kunne, mens afsnit 6 (ikke-funktionelle krav) består af blandt andet krav til it-arkitektur, sikkerhed og lovgivning.\nBegrebs- og informationsmodel (bilag 2.1.A): Begrebs- og Informationsmodellen viser de oplysninger, som Samarbejdsplatformen arbejder med. I Begrebsmodellen angives begreber på et niveau, der giver forståelsesmæssigt mening for løsningens brugere og interessenter, mens informationsmodellen indeholder en mere detaljeret oversigt over, hvilke informationer løsningen skal indeholde.\nIntegrationer og snitflader (bilag 2.1.B): Indeholder en oversigt over integrationer og snitflader med eksterne systemer og systemaktører. Dette bilag vil primært have relevans for leverandører.\nPersonas (bilag 2.1.D): Her vises de 11 personas, som foreløbigt er skabt ifm. projektet. Personas er fiktive karakterer, der skal vise, hvem der typisk kunne tænkes at bruge løsningen, og derfor kan fungere som mål i forhold til hele tiden at have slutbrugeren for øje, vide hvem der designes til samt hvad der eksisterer af forskellige behov.\nBrugerrejser (bilag 2.1.E): Her ses de foreløbigt ni brugerrejser, der er lavet for at give en visuel, kronologisk fremstilling af den oplevelse, som en bruger skal have af at anvende Samarbejdsplatformen. De ni brugerrejser skal ikke forstås som en fyldestgørende beskrivelse af, hvad Samarbejdsplatformen skal kunne, men er eksempler på, hvordan brugerne vil kunne bruge løsningen.\nTest og prøver (bilag 6): Indeholder en beskrivelse af de test og prøver løsningen, skal igennem før den bliver udrullet.\nStrategi for prøver (bilag 6.1): Underbilag til test og prøver. Vil primært have relevans for leverandører. Der er ikke udarbejdet reviewskema til dette bilag. Evt. kommentarer kan skrives i skemaet for bilag 6.\nOverordnede drejebøger (bilag 6.2): Underbilag til test og prøver. Vil primært have relevans for leverandører. Der er ikke udarbejdet reviewskema til dette bilag. Evt. kommentarer kan skrives i skemaet for bilag 6.\nSkabeloner for prøvespecifikationer (bilag 6.3): Underbilag til test og prøver. Vil primært have relevans for leverandører. Der er ikke udarbejdet reviewskema til dette bilag. Evt. kommentarer kan skrives i skemaet for bilag 6.\nBeskrivelse af prøvestyringsværktøj (bilag 6.4): Underbilag til test og prøver. Vil primært have relevans for leverandører. Der er ikke udarbejdet reviewskema til dette bilag. Evt. kommentarer kan skrives i skemaet for bilag 6.\nBeskrivelse af fejlrapporteringsværktøj og værktøj til automatiseret test (bilag 6.5): Underbilag til test og prøver. Vil primært have relevans for leverandører. Der er ikke udarbejdet reviewskema til dette bilag. Evt. kommentarer kan skrives i skemaet for bilag 6.\nBeskrivelse af kravsporingsværktøj (bilag 6.6): Underbilag til test og prøver. Vil primært have relevans for leverandører. Der er ikke udarbejdet reviewskema til dette bilag. Evt. kommentarer kan skrives i skemaet for bilag 6.\nYdelser og servicemål (bilag 7.2.A): Her ses de krav og mål løsningen vil skulle kunne leve op til rent driftsmæssigt, når den først er gået i luften. Det drejer sig fx om oppetider og responstider.\nImplementering (bilag 12): Indeholder udkast til kontraktbilag, det vil sige KOMBITs behov og krav til leverandøren om leverancer vedrørende implementering fra leverandøren. Er primært relevant for leverandører.\nImplementeringsplan for projekt Samarbejdsplatformen (bilag 12.1.B): Her findes en samlet beskrivelse af implementeringen, herunder roller og hovedaktiviteter for kommunerne og deres institutioner.\nUddannelse (bilag 13): Indeholder udkast til kontraktbilag, det vil sige KOMBITs behov og krav til leverandøren om leverancer vedrørende uddannelse. Er primært relevant for leverandører.\nKonceptnotatet for sikkerhed (dokument A): Indeholder vores overvejelser omkring hvordan sikkerheden skal være i den kommende løsning. Kravene til sikkerhed vil blive specificeret på baggrund af notatet.\nSide om review på Samarbejdsplatformen


Urban Lab: konference med fokus på fremtidens byrum\nI mange byer er der store planer om byomdannelse. Gamle industrikvarterer og forsømte bycentre er under forandring. Ambitionerne om vellykkede byrum, byliv og aktiviteter er høje. Det er dog langt fra sikkert, at forandringerne bliver vellykkede. Det har vist sig, at man langt fra kan lave byliv ved at lave en lækker arkitekttegning med børn, skatere og en dame med Christianiacykel og stråhat.\nDenne erkendelse var baggrunden for, at otte kommuner i Midtjylland sammen med Aarhus 2017 for fem år siden etablerede ”Urban Lab”. Ideen var, at byplanlæggere og kulturfolk skulle samarbejde om byudvikling og om at skabe byliv. Det har ført til en lang række kunstneriske nedslag i byrummet og en række konferencer. Nu samles det op på projektet på en stor konference i FÆNGSLET i Horsens d. 21. – 22. september.\n”Der sker en udvikling i, hvordan man arbejder med byliv i disse år,” siger byrumseksperten Søren Møller Christensen, der skal være konferencens moderator og er partner i carlberg/christensen. ”De sidste cirka 10 år har kommuner og byudviklere i stigende grad haft fokus på at tænke kunst og kultur ind i udviklingen at attraktive byer. I dette ægteskab er det dog som oftest byudviklingen, de har haft bukserne på, mens kunsten og kulturen i vid udstrækning er blevet henvist til at være middel til mere byliv og højere ejendomspriser. Men sådan behøver det selvfølgelig ikke at være. Kunst og kultur i byrum kan også ville noget med folk og deres liv – som det blandt andet ses i de kunsneriske nedslag byrummet, som Urbanlab har gennemført.”\n”Det er positivt, at man i større og større omfang bruger kunst og kultur til at appellere til folks nysgerrighed og skabe inspiration. Man har indset, hvor betydningsfuld kunst kan være,” siger Rebecca Matthews, direktør for Aarhus 2017. Projektet er oprindeligt udtænkt i Aarhus 2017 og har modtaget støtte fra Aarhus 2017 siden 2013.\nKonferencen afholdes i Horsens, der i de seneste år har været en af de fremmeste kommuner til at skabe aktiviteter i et samarbejde mellem kommunens Teknik og Miljøafdeling og Kulturområdet.\n”Vi kommuner er gode til at lade os inspirere af hinanden, når det handler om at indrette pladser, gågader eller andre byprojekter. Det er en god ting. Men vi skal passe på med ikke at kopiere hinanden. For det, der virker godt i Aarhus, virker ikke nødvendigvis særlig godt i Horsens, Silkeborg eller Vejle” siger Peter Sørensen, borgmester i Horsens. ”Hvis vi skal lykkes med at skabe levende byer, skal vi tage udgangspunkt i byens DNA og de kvaliteter, der allerede eksisterer i byen. På den måde kan vi skabe ægte unikke løsninger tilpasset de enkelte byer. Konferencen kommer til at give konkrete indspark og rigtig god inspiration til, hvordan man kan arbejde ud af den vej.”\nKonferencen i Horsens skal samle op på de seneste 5 års erfaringer i Urban Lab og samtidig gentænke løsningerne for, hvordan man skaber byudvikling. Blandt oplægsholderne er Lene Tranberg, arkitekt og partner, tegnestuen Lundgaard & Tranberg, Jonathan Falkingham, arkitekt, grundlægger og kreativ direktør, Urban Splash, Manchester, Kasper Eistrup, billedkunstner og musiker, Bjørn Nørgaard, professor og billedhugger, Rune Kilden, byudvikler og Søren Taaning, billedkunstner og formand, Statens Kunstfonds Legatudvalg for Billedkunst. Der er mere information om Urban Lab og konferencen på urbanlab.dk.\nKonferencen afholdes torsdag og fredag den 21.-22. september 2017 på FÆNGSLET, Fussingsvej 8, 8700 Horsens.\nKonferencen afholdes torsdag kl. 9.30-18.00 og fredag kl. 9.00-15.00. Derudover afholdes en fælles netværksmiddag torsdag kl. 19.00-22.30 på FÆNGSLET.\nSe det fulde program hér.\nOle Wolf, styregruppeformand Urban Lab, kuow@horsens.dk, tlf. 23 37 22 03\nSøren Møller Christensen, byrumsekspert og partner i carlberg/christensen, smc@carlbergchristensen.dk; tlf. 25 72 14 82


Kimber 8PR - Højttalerkabler - Kabler\nKimber 8PR Højttalerkabler\nSendes I morgen hvis det er bestilt inden 17 timer and 41 minutter!\nKimber Kable’s 8PR kabel er konstrueret med 8 brune og 8 sorte high-purity kobber i en 8 + 8 snoning. Denne teknik sikrer yderst solide egenskaber, der afviser udefrakommende støj takket været netop snoningteknikken.\nKimber Kable’s 8PR kabel er konstrueret med 8 brune og 8 sorte high-purity kobber i en 8 + 8 snoning. Denne teknik sikrer yderst solide egenskaber, der afviser udefrakommende støj takket været netop snoningteknikken. Kablet spiller ´full-bodied´ og er yderst velegnet til basområdet i et biwire højttaleresystem og kan med fordel kombineres med 4PR i sådanne systemer, hvorved grebet om basområdet bliver yderst solidt.\nKablets lydkarakteristika er intet mindre end fremragende til prisen. Graden af opløsning fås næppe bedre til prisen og kablets unikke spillestil, der på glimrende vis formår at flytte fokus hen på det musikalske indhold er skelsættende i prisklassen.\nKablet yder et sikkert greb om dybbasområdet og dette skaber solide forudsætninger for et roligt og og dybt stereoperspektiv. En anden force er kablets evne til at ekspandere dynamisk, når det musikalske indhold fordrer det. Dette understreger det musikalske indholds troværdighed og sammen med kablets letflydende natur er enhver køber sikret en gengivelse, der ikke blot på papiret er glimrende, men som også i praksis underholder og skaber synergieffekter.


BEST CAMPAIGNS OF FALL 15 – stinus it\nHVORFOR: Jeg er vild med den måde Karl Lagerfeld er gået tilbage til Chanels rødder, de oldschool billeder, helt simple uden det store halløj, men samtidig har trukket deres nyeste kollektioner ind i billedet. Frisuren er som plukket ud af deres AW 14/15 Haute Couture show, hvor tweed-stoffet efterhånden har optrådt (lidt for meget, efter min mening) i mange af deres seneste kollektioner.\nHVORFOR: First of all, Katy Perry er modellen! I den seneste tid har Katy Perry valset rundt i store overrumplende kjoler, alle fra Moschino, og nu får vi svar på hvorfor (udover at de uden tvivl er blevet celeb-bffs, yes it’s a thing). Moschinos skøre og vilde univers passer så godt til Katy Perry og hendes stil, som ofte er noget mere vild og farverig end vi andres. Til sidst er jeg helt vild med baggrunden; de farverige men slidte bygninger matcher utroligt godt til designet. Grafittiprintet på jakke og taske er bare prikken over i’et i Moschino.\nHVEM: RAG & BONE\nHVORFOR: Den uforudsete måde de har skabt kampagnen på, er inspirerende. Og hvem havde lige set en smadret bil komme? Der er noget rebelsk og noget dystert over billederne, samtidig med at så meget hvidt og marmorlignende dominerer. Jeg fanger budskabet som værende noget lignende circle of life, hvilket også er en slags circle of production og kreativiteten i modens tegn. Noget skal ud, for at gør plads til nye kræfter og nye trends.\nHVORFOR: Kendall Jenner og Fendi’s AW kampagne er et helt overdådigt miks! Jeg er vild med Jenners poseringer, som virker stilede og ikke alt for falske. Er der nogen grund til at nævne hvor skørt og samtidig skønt det er med træfigurerne? Det er ikke tøjet der er det store fokus på her, men derimod hele stemningen, og brandets vibe. Derudover så er jeg ret glad for at de har holdt sig indendøre og er blevet i studiet, og derfra skabt noget unikt. Det lader til at resten af modelandet er rykket ud på gaden, og det kan også være fedt hvis det passer med kollektionen.\nPingback: H&M STUDIO AW15 COLLECTION | STINUS IT


Der er bare noget specielt ved pink sko… | Mode Med Mere marts 2009 – Mode Med Mere\nDer er bare noget specielt ved pink sko…\n(billeder fra the satorialist, style.com og lanecrawford)\nGimme, gimme the disco bag!\nHvor cool er denne taske fra Maison Martin Margiela ikke?!\nDiskokugle-effekten gør den ultra glam, mens det slouchy look gør den casual. Perfekt.\n(billeder fra lanecrawford.com og brownsfashion.com)\nSort cardi og armygrønne bukser fra H&M, neonpink ballerinaer fra Bianco, pudderfarvet tee fra Nümph\nKender I det, at I finder et stykke tøj bagerst i skabet, som I ikke har haft på i lang tid, men som I bare må indarbejde i et outfit så hurtigt som muligt?\nSådan havde jeg det, da jeg fandt denne gamle pudderfarvede printede tee fra Nümph. En af mine kolleger troede, at den var fra Monki, og jeg kan egentlig godt se, at det lidt ligner Monkis dryppende skyer!\nMen ellers blev det nu et meget ordinært outfit, dog piftet op med mine neonpink ballerinaer. Mit kamera har lidt svært ved at fange farven, men de er sådan det-gør-ondt-i-øjnene-at-se-på-dem-i-for-lang-tid-neonpink. Hver gang jeg har dem på, får de kommentarer som “Hold da op, du har farve på fødderne!” eller “De er godt nok pink!”.\nSøndagssang: Feist – Inside and Out\nFeist har været søndagssang før, men det betyder jo ikke, at hun kan være det igen!\nEnjoy og vær ikke blege for at dele jeres søndagssang!\nP.S. Jeg er godt klar over, at alle youtube-videoerne er forsvundet fra de andre søndagssange posts, men jeg arbejder på at få dem tilbage igen.\nBalmain-ish sko fra Jeffrey Campell\nVia Nitrolicious har vi Balmain-cravende fashionistaer nu mulighed for at få et billigere alternativ til denne sæsons drømmesko.\nDe er fra Jeffrey Campell, og især den tykke ankelrem ligner originalen rigtig meget. Dog har Jeffrey Campell’s nittede sko plateau og en tykkere hæl – og så ligner materialet lidt lak?\nSkoene koster cirka 850 kroner, og kan fås hos Karmaloop.com og Solestruck.com. Så vidt jeg kan se på de to sites, så sender de til Danmark – men vær opmærksom på, at I kan risikere at få smækket told og moms oveni…\nMange af størrelserne er allerede væk, så det er om at være hurtig, hvis I vil have fingrene i denne Balmain-inspirerede sko!\n(billede fra karmaloop.com)


Ebola i Danmark: Alvor eller hysteri\nForside ›Presse og nyheder›Nyheder›Nyheder 2014›Ebola i Danmark: Alvor eller hysteri\nTv-høring om ebola sendt fra Hvidovre Hospital tirsdag aften.\n22. oktober 2014, KL 11:25\nBag kameraerne under den direkte høring om ebola sendt fra Hvidovre Hospital. Foto: Malene Markussen.\nDer er ingen grund til at frygte ebola i Danmark. Sådan lød det fra et enigt ekspertpanel, da Hvidovre Hospital tirsdag aften lagde hus til en times direkte transmitteret tv-høring på DR2.\n”Ebola er ikke særligt smitsomt. Og den gode nyhed er jo, at der er intet, der tyder på, at ebola virusset har ændret sin måde at opføre sig på”, understregede Bjarne Ørskov Lindhardt, overlæge på Infektionsmedicinsk Afdeling på Hvidovre Hospital.\nHan deltog i ekspertdebatten sammen med blandt andre Handels- og udviklingsminister Mogens Jensen, administrerende direktør i Sundhedsstyrelsen Else Smith, direktør i Læger uden Grænser Michael Gylling Nielsen og Kåre Mølbak, afdelingschef i Statens Serum Institut.\nUnder programmet kunne seerne stille spørgsmål om ebola direkte til en række eksperter, der sad klar ved tasterne. En af dem var overlæge Kim Peter David, også fra Infektionsmedicinsk Afdeling på Hvidovre Hospital. \nSe hele DR-udsendelsen\nUdsendelsen betød, at der hele dagen var usædvanligt meget aktivitet i Center 1, hvor et 25 mand stort tv-hold rykkede ind masser af lamper, kameraer og kilometervis af kabler. Se billeder fra dagen herunder.\nDR's sendevogne uden for hovedindgangen.\nEt kig ind i sendevognen under optagelserne. \nLedende overlæge Bjarne Ørskov Lindhardt i snak med programmets værter Lene Johansen og Peter Qvortrup Geisling.\nHandels- og udviklingsminister Mogens Jensen var en af deltagerne i høringen.\nElse Smith, Sundhedsstyrelsen, Bjarne Ørskov Lindhardt, Infektionsmedicinsk Afdeling, og Michael Gylling Nielsen fra Læger uden Grænser.\nOverlæge Kim David fra Infektionsmedicinsk Afdeling svarede på spørgsmål fra seerne.\nCindy Rokkedahl Jensen\nPubliceringsdato: 22-10-2014 13:25


Overblik: Her er partierne, som kan vælte Netanyahu ved valget 23. marts\nAf Anders Hjorth Vindum 04. January 2021\nDet fjerde valg på to år skal afholdes sidst i marts. Særligt ét nyt parti kan udfordre Netanyahu som premierminister\nVed midnat natten til 23. december skete det igen – for fjerde gang på blot to år. Her blev der nemlig helt automatisk udskrevet parlamentsvalg i Israel til afholdelse 23. marts. Det skyldes, at det var deadline for finansloven for 2020 – og den blev aldrig vedtaget.\nDa Benny Gantz (Blå og Hvid) og Benjamin Netanyahu (Likud) i maj indgik en regeringsaftale, var det planen, at Gantz til oktober 2021 skulle overtage premierministerposten efter Netanyahu. Meget tyder på, at Netanyahu aldrig havde tænkt sig at lade det ske. Han har i hvert fald ikke gjort meget for at få vedtaget den finanslov, der kunne have forhindret endnu en valgudskrivelse.\nEn del af deres aftale gik på, at Gantz ville overtage premierministerposten under valgkampen, hvis Netanyahu udskrev valg. Men fordi det er en manglende finanslov, der er skyld i valgudskrivelsen, fortsætter Netanyahu som premierminister indtil valget.\nEr en æra ved at være slut?\nNetanyahu har været premierminister for Israel siden 2009 (og var det også i perioden 1996-99). I denne periode har han været nærmest urørlig på posten. Men i løbet af de seneste to år har han måttet bruge det yderste af neglene for at holde fast på magten.\nOg der er en relativt stor sandsynlighed for, at 2021 bliver året, hvor han mister den.\nI hvert fald viser meningsmålingerne, at han får meget svært ved at få et flertal efter valget. Spørgsmålet er så, om hans modstandere kan finde sammen og danne regering.\nHer er en liste over de partier, som ønsker at komme af med Netanyahu:\nEt nyt parti, som blev stiftet før jul af Gideon Sa’ar, der længe har været medlem af Likud, hvor han har været Netanyahus interne rival. Nyt Håb er et højrefløjsparti (længere til højre end Likud), som meget vel kan få en del stemmer fra tidligere Likudvælgere. Partiet støtter bosættelserne og er imod en tostatsløsning. Ud over Sa’ar er indtil videre fire Likudmedlemmer fulgt med over i Nyt Håb. Blandt andet Netanyahus tidligere tætte allierede, Ze’ev Elkin. Sa’ar betragtes som den førende kandidat til at overtage premierministerposten, hvis oppositionen vinder valget.\nMeningsmåling 1. januar: 17 mandater\nEt sekulært midterparti ledet af Yair Lapid. Var tidligere en del af Blå og Hvid, men forlod alliancen, da Benny Gantz brød sit valgløfte og dannede regering med Netanyahu i maj 2020.\nMeningsmåling 1. januar: 14 mandater\nEt nationalreligiøst, bosættervenligt højrefløjsparti med Naftali Bennet i spidsen. Bennet har tidligere været minister i Netanyahus regering, men er nu i opposition. En anden stor profil er den tidligere justitsminister Ayelet Shaked. Bennet har erklæret, at han går efter premierministerposten. Så det bliver spændende, om han og Sa’ar kan blive enige om, hvem der skal sidde for bordenden, hvis de tilsammen kan finde nok mandater til et flertal.\nMeningsmåling 1. januar: 13 mandater\nEt nyt parti stiftet af den tidligere borgmester i Tel Aviv Ron Huldai, som længe har været medlem af Arbejderpartiet. ”Israelerne” befinder sig lidt til venstre for midten.\nAvi Nissenkorn, som har været en profil i Blå og Hvid, har meldt sig ind i partiet og er nummer to efter Huldai. Huldai har sagt, at Israel lige nu har en ”vanvittig regering”.\nPartiet er imod annektering af bosættelser og er imod et lovforslag, som skal give Knesset ret til at annullere beslutninger taget af Højesteret. På begge områder adskiller partiet sig altså fra partierne fra højrefløjen. Hvem partiet peger på som premierminister, kan meget vel blive en afgørende faktor.\nMeningsmåling 1. januar: 8 mandater\nDet sekulære højrefløjsparti med Avigdor Lieberman i spidsen går efter mindre indflydelse til de religiøse partier og støtter bosættelserne.\nLieberman har ved de tidligere valg haft stor indflydelse på trods af relativt få mandater. Det bliver spændende at se, hvem han peger på som premierminister, da han meget vel kan ende med at have de afgørende mandater, hvis der skal dannes en højreorienteret regering uden Likud. Bliver det Bennet eller Sa’ar?\nMeningsmåling 1. januar: 7 mandater\nEfter at Arbejderpartiet ser ud til at være tæt på opløsning, bliver Meretz muligvis det eneste inkarnerede venstrefløjsparti i Knesset. Partiet ender nok i oppositionen, uanset hvem der vinder valget. Lederen hedder Nitzan Horowitz.\nMeningsmåling 1. januar: 5 mandater\nBenny Gantz’ parti har de seneste uger vinket farvel til mange medlemmer, og partiet kan meget vel have udspillet sin rolle. Det kræver 3,25 procent af stemmerne at komme i Knesset, og Blå og Hvid ligger lige omkring den grænse. Skulle det lykkes Gantz at komme i Knesset, kan man godt forestille sig, at han vil støtte Gideon Sa’ar.\nMeningsmåling 1. januar: 0 mandater\nUd over de nævnte partier, som altså er i opposition til Netanyahu, er der de to ultraortodokse partier Shas og UTJ, som begge står til at få 8 mandater. De støtter Netanyahu. Endelig er der Arabisk Fællesliste, som står til 11 mandater.\nLikud står til 29 mandater.\nDet kræver 61 mandater at danne regering. Det store spørgsmål før valget er, om oppositionen kan skrabe så meget sammen. Ud fra den meningsmåling, der er brugt her, vil Nyt Håb, Yesh Atid, Yamina og Yisrael Beiteinu tilsammen have 51 mandater.\nHvis de skal gøre sig håb om at vælte Netanyahu, skal de fx håbe på støtte fra ”Israelerne” eller håbe, at Blå og Hvid kommer ind med 4 mandater – samt at de kommende måneder tipper stemmerne i oppositionens favør. Ellers kan Israel ende i den situation, som de stod i efter valgene i april og september 2019, hvor der blev udskrevet nyt valg, da ingen kunne danne regering.\n2021 bliver et spændende og uforudsigeligt år i israelsk politik.


KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2019/1831\nom den femte liste over vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering til gennemførelse af Rådets direktiv 98/24/EF og om ændring af Kommissionens direktiv 2000/39/EF\nunder henvisning til Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (1), særlig artikel 3, stk. 2, og\nI henhold til det 10. princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (2), der blev proklameret i Göteborg den 17. november 2017, har enhver arbejdstager ret til et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø. Retten til en høj grad af beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og til et arbejdsmiljø, der er tilpasset deres faglige behov, og som giver dem mulighed for at forlænge deres deltagelse på arbejdsmarkedet, omfatter også beskyttelse mod udsættelse for kemiske agenser under arbejdet.\nI sin meddelelse »Sikrere og sundere arbejde for alle« (3) har Kommissionen klart understreget behovet for fortsat at forbedre arbejdstagernes beskyttelse mod udsættelse for kemiske agenser under arbejdet.\nI artikel 3, stk. 2, i direktiv 98/24/EF gives Kommissionen beføjelser til at fastsætte eller ajourføre de vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering, under hensyntagen til eksistensen af måleteknikker baseret på foranstaltninger, der vedtages i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i artikel 17 Rådets direktiv 89/391/EØF (4).\nI artikel 3, stk. 1, i direktiv 98/24/EF fastsættes det, at Kommissionen, på grundlag af en uafhængig videnskabelig vurdering af de seneste tilgængelige videnskabelige data, skal evaluere forbindelsen mellem farlige kemiske agensers indvirkning på helbredet og niveauet for erhvervsmæssig eksponering.\nI den forbindelse bistås Kommissionen af Det Videnskabelige Udvalg for Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser (SCOEL), som blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2014/113/EU (5).\nI direktiv 98/24/EF defineres »grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering«, medmindre andet er anført, som grænsen for den tidsvægtede gennemsnitlige koncentration af en kemisk agens i den luft på arbejdspladsen, der indåndes af en arbejdstager i relation til en nærmere fastsat referenceperiode.\nVejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering er helbredsrelaterede grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering, der er beregnet ud fra de nyeste foreliggende videnskabelige data og vedtaget af Kommissionen under hensyntagen til de til rådighed værende målemetoder. Med værdierne fastsættes et tærskelniveau for eksponeringen, under hvilket der generelt ikke kan forventes skadelige virkninger i forbindelse med en given kemisk agens efter kortvarig eller daglig eksponering gennem et helt arbejdsliv. Grænseværdier er mål på EU-plan, der skal bidrage til, at arbejdsgiveren kan bestemme og vurdere risici og gennemføre forebyggende og beskyttende foranstaltninger i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF.\nI overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 98/24/EF har SCOEL vurderet forholdet mellem helbredsvirkningerne af de kemiske agenser, der er anført i de 10 rækker i bilaget til nærværende direktiv, og niveauet for erhvervsmæssig eksponering. Kommissionen har ligeledes henstillet til, at der for alle disse kemiske agenser fastsættes vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for inhalation i en referenceperiode på et tidsvægtet gennemsnit på otte timer. Der bør derfor fastsættes grænseværdier for langtidseksponering for alle disse stoffer i bilaget til nærværende direktiv.\nFor nogle af disse kemiske agenser, f.eks. anilin, trimethylamin, 2-phenylpropan (cumen), sec-butylacetat, 4-aminotoluen, isobutylacetat, isoamylalkohol, n-butylacetat og phosphoryltrichlorid, anbefalede SCOEL også at fastsætte grænseværdier for korttidseksponering.\nFor visse stoffer er det nødvendigt at undersøge risikoen for en indtrængen gennem huden for at sikre det højest mulige beskyttelsesniveau. Blandt de kemiske agenser anført i rækkerne i bilaget til dette direktiv, konstaterede SCOEL muligheden for betydelig optagelse gennem huden for anilin, 2-phenylpropan (cumen) og 4-aminotoluen. Det er derfor hensigtsmæssigt, at der i bilaget til dette direktiv medtages anmærkninger, der angiver, at der er mulighed for betragtelig optagelse gennem huden for disse kemiske agenser, ud over de vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering.\nEn af disse kemiske agenser, 2-phenylpropan (cumen), er for øjeblikket opført i bilaget til Kommissionens direktiv 2000/39/EF (6). SCOEL har anbefalet, at der fastsættes en ny vejledende grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering for dette stof. Det er derfor hensigtsmæssigt at optage en revideret grænseværdi for 2-phenylpropan (cumen) i bilaget til nærværende direktiv og at slette den tilsvarende række fra bilaget til direktiv 2000/39/EF.\nI henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (7) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter.\nI forbindelse med dette direktiv finder Kommissionen, at fremsendelse af sådanne dokumenter i form af en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de nationale bestemmelser og dette direktiv, er berettiget, eftersom der for visse agenser allerede findes nationale grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering i national lovgivning, og på grund af den forskelligartede og tekniske karakter af de nationale retlige instrumenter for at fastsætte grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering.\nDet Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen blev hørt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i direktiv 98/24/EF og afgav sine udtalelser den 6. december 2017 og den 31. maj 2018. Udvalget anerkendte, at der i øjeblikket var problemer med adgang til målemetoder, som kan anvendes til at påvise overensstemmelse med den foreslåede grænseværdi for phosphoryltrichlorid og isoamylalkohol, og at der bør gøres en indsats for at sikre, at passende teknikker gøres tilgængelige ved udgangen af gennemførelsesperioden.\nForanstaltningerne fastsat ved dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 17 i direktiv 89/391/EØF —\nDer fastsættes en femte liste over vejledende EU-grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for de kemiske agenser, der er anført i bilaget.\nI bilaget til direktiv 2000/39/EF udgår henvisningen til cumen med virkning fra den 20. maj 2021.\n1. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 20. maj 2021 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv.\n(2) Den europæiske søjle for sociale rettigheder, november 2017, https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_da.\n(3) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, »Sikrere og sundere arbejde for alle — modernisering af EU's lovgivning og politik for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen« (COM(2017) 12 final). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?qid=1572256736303&uri=CELEX:52017DC0012.\n(5) Kommissionens afgørelse 2014/113/EU af 3. marts 2014 om oprettelse af et videnskabeligt udvalg vedrørende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for kemiske agenser og om ophævelse af afgørelse 95/320/EF (EUT L 62 af 4.3.2014, s. 18).\n(6) Kommissionens direktiv 2000/39/EF af 8. juni 2000 om etablering af den første liste over vejledende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering til gennemførelse af Rådets direktiv 98/24/EF om beskyttelse af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed mod farerne ved at være udsat for kemiske agenser under arbejdet (EFT L 142 af 16.6.2000, s. 47).\n(1) EF-nr.: Det Europæiske Fællesskab (EF)-nummer, numerisk identifikator for stoffer i Den Europæiske Union.\n(3) Anmærkningen Hud angiver, at der er mulighed for betragtelig optagelse gennem huden.\n(4) Målt eller beregnet for en referenceperiode på otte timers tidsvægtet gennemsnitseksponering.\n(5) Grænseværdi for kortvarig eksponering (STEL). Grænseværdien må ikke overskrides. Værdien gælder for en eksponeringsperiode på 15 minutter, medmindre andet er angivet.\n(6) mg/m3: milligram pr. kubikmeter luft. For kemikalier i gas- eller dampform udtrykkes grænseværdien ved 20 °C og 101,3 kPa.\n(8) Ved overvågning af eksponering bør der tages hensyn til relevante biologiske overvågningsværdier som foreslået af Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser (SCOEL).


Erik Hansen 08-03-2018 10:51:52\nFra regionsmødet ses fra venstre ses Danish Agros fynske bestyrelsesmedlem Niels Brems, Skamby, sammen med bestyrelsesformand Jørgen H. Mikkelsen og koncernchef Henning Haahr. Foto: Erik Hansen\n100 fynske medlemmer mødte i tirsdags andelsgrovvarekoncernens ledelse ved regionsmødet i Odense.\nI disse år henter de store andelsselskaber mange gode penge hjem til deres ejere, de danske landmænd, fra udlandet.\nDet blev senest tirsdag aften med al tydelighed beskrevet for de fynske medlemmer i Danish Agro, da de var samlet til regionsmøde i Odense Congress Center.\nAndelsgrovvarekoncernen havde i 2017, sammen med sine tætte samarbejdspartnere, Vestjyllands Andel og tyske Agravis, en omsætning uden for landets grænser i niveauet 13-14 milliarder kroner, blandt andet gennem den største markedsandel i Finland, og via opkøb sidste år som nu Sveriges tredjestørste grovvareudbyder. Også resultaterne i Baltikum har været opløftende.\nTil gengæld blev der ved mødet ikke lagt skjul på, at der er udfordringer i Tyskland efter opkøbet af grovvaredelen i Getreide AG – i dag Ceravis AG.\nKoncernchef Henning Haahr nævnte, at der i 2017 dernede var et minus i det ordinære driftsresultat på 42 millioner kroner mod et dobbelt så stort underskud i 2016.\nDanish Agros samlede omsætning blev på 31,4 milliarder kroner, eller meget tæt på rekorden fra 2016 på 31,5 milliarder. Det skal ses i lyset af udfordringerne sidste år med lavere produktpriser og en sen og våd høst, blev det nævnt af koncernledelsen overfor de omkring 100 deltagere ved mødet i Odense.\nOverskuddet før skat hos Danish Agro var sidste år på 613 millioner kroner, mod 626 millioner året før.\nLæs mere fra regionsmødet i næste uges LandbrugFyn.


Fremtidens Logistik 2020 | SCM.dk\nFremtidens Logistik 2020\nLogistik er ikke hvad det har været. Det er mere end det. Og udviklingen er kun lige startet. Og med COVID-19 er det sket med stormskridt. Køb billet i dag og tag første skridt henimod fremtidens agile, modstandsdygtige og værdiskabende logistik.\nÅrets konference finder sted online, live og over tre dage - hver med en times varighed.\n1. modul // Den globale forsyningskæde efter COVID-19 / 21. oktober @ 10-11\n2. modul // Fremtidens digitale spedition / 28. oktober @ 10-11\n3. modul // Kundernes forventning til fremtidens speditør / 4. november @ 10-11\nKøb billet via linket, hvor du også kan læse mere om moduler og oplægsholdere (som bl.a. tæller Thomas Kingombe Koch, BCG Group & Andreas Wieland, CBS).\nCOVID-19 har sat sit aftryk. Ikke kun i din forretning, men også i kundernes forventning. Kunderne ser nye muligheder, nye begrænsninger og nye markeder. Det stiller nye krav til dig som speditør. Du skal stadig kunne levere, når verden skælver.\nFremtidens Logistik 2020 har derfor ikke kun fokus på digitalisering, men også på hvordan vi håndterer disruption, modvirker forstyrrelser og optimerer driften under andre former for disruption - f.eks. når en pandemi rammer hele forsyningskæden. Fra jord til bord - også når jorden brænder under dig.\nDe 3 moduler vil gøre dig klogere på, hvordan du opstiller et beredskab, hvad vi allerede har lært om krisehåndtering og agil spedition, og hvordan du holder fokus på kundens behov og skaber værdi i en digital, omskiftelig og konkurrencepræget fremtid.\nKøb din billet via linket i dag.\nEr du medlem sparer du DKK 600,- og får den til kun DKK 895,-


CSIS Group - Ledelse & Bestyrelse - Mød folkene bag en førende cybersikkerhedsvirksomhed\nAllan tiltrådte i 2012 som administrende direktør og har været den drivende kraft bag virksomhedens vækst og retning. Allan har ansvaret for virksomhedens overordnede strategi hvad angår CSIS’ internationale operationer, inklusive salg, support, rådgivning, marketing, alliancer og kanaler.\nAllan fokuserer på strategi, ledelse og kunder og har taget stor erfaring med sig fra tidligere stillinger.\nSom rådgivende medlem af Europols Europæiske Cybercrimecenter (EC3) mellem 2013 og 2017, har Jan mere end 15 års erfaring inden for IT-sikkerhed, inklusive netværksarkitektur, kriminalteknik, incident response, malware-research, penetrationstests og finansielt bedrageri. Jan optræder som cybersikkerhedsekspert på dansk TV og er ofte vært ved regionale og internationale cybersikkerhedskonferencer.\nJesper er en iværksættende salgschef med over 15 års erfaring i IT sikkerhed og forretningsudvikling. Som drivkraften bag opbygningen af CSIS's kundebase i en Engelske finanssektor, har Jesper en lang historik med udvikling af stærke og kundefokuserede organisationer, drevet til vækst og vedholdende overskud. Jesper har løbende suppleret sin akademiske baggrund med ledelsesundervisning ved INSEAD.\nJens har 25 års erfaring fra IT-branchen, primært inden for cybersikkerhed. Han var medstifter af Ezenta (i 2000) og nSense (i 2002), og sidstnævnte blev solgt til F-Secure i 2015. Før han blev medlem af CSIS-bestyrelsen, var Jens EVP for F-Secure's Cyber Security Services og var en del af ledergruppen . Jens er uddannet i International Marketing & Export fra Det Danske Eksportinstitut, og bringer et væld af strategi, ledelse, salg og innovationskendskab til koncernen.\nSom medlem af Advokatsamfundet og Københavns Advokatforening er Klaus landsretsadvokat med mere end 20 års juridisk erfaring og har arbejdet for CSIS i mere end 10 år. Idet Klaus er formand for flere kommercielle virksomheder, inkluderer hans ekspertise erhvervsret og selskabsret, intellektuel ejendomsret (immaterielret) samt arbejdsret.\nMedstifter af virksomheden\nMorten har haft ansvaret for CSIS’s organiske vækst og strategiske udvikling til at blive en af Europas førende uafhængige udbydere af information om cybertrusler. Siden han var med til at stifte virksomheden i 2003, har Morten været hoveddrivkraften bag dannelsen af CSIS’s enestående kultur og forretningsværdier. Ud over at drage nytte af Mortens forpligtelser i forhold til bestyrelsen, fortsætter virksomheden med at trække på hans højt skattede rådgivning på det operationelle niveau.\nPeter stiftede i 1999 virksomheden Krusesecurity og har siden 2001 arbejdet professionelt med IT-sikkerhed hos bl.a. Telia, TDC og som virusanalytiker i Antivirus firmaet Norman. Han analyserede den første computervirus da han var 15 år gammel. Han er, som den eneste dansker, optaget i den velrespekterede CARO (Computer Antivirus Research Organisation), og derudover teknisk rådgiver til både Interpol og Europol samt i snart 10 år medlem af Dansk Industri’s udvalg for IT-sikkerhed. Peter er den mest citerede cybersikkerhedsekspert i Danmark og er blandt de mest synlige i Europa. Han præsenterer hyppigt på åbne og lukkede it-sikkerhedskonferencer både herhjemme og globalt.


Favoritten Ackermann helt suveræn i Gooikse... | Feltet.dk\n22. september 2019 17:19Foto: BORA-hansgrohe / BettiniPhoto\nTyske Pascal Ackermann levede op til favoritværdigheden i det mindre belgiske løb Gooikse Pijl, hvor han var hurtigst over stregen i massespurten.\nNæsten 200 kilometers kørsel blev kogt ned til en massespurt på de sidste kilometer, da Gooikse Pijl fik Ackermann som vinder i 2019-udgaven.\nDer var ellers ikke mangel på incitament i starten af løbet. En stor gruppe med hele 15 ryttere forsøgte at køre væk, men de blev hurtigt lukket ned af feltet igen. Dog kunne otte ryttere efterfølgende angribe og skabe sig selv et godt hul ned til feltet.\nGianni Marchand (Cibel), Olav Hjemsaeter (Coop), Iver Skaarseth (Uno-X), Sjoerd Bax (Metec-TKH), Daire Feeley (Evopro Racing), Alex Paton (Canyon dhb), Guillaume Seye (BEAT Cycling Club) og Jérôme Baugnies (Wanty-Gobert) var de otte ryttere, som nu kunne brænde kræfter af ude foran.\nTil gengæld måtte ryttere fra Bora-Hansgrohe og CCC Team arbejde nede i feltet, da ingen af de to mandskaber havde interesse i at lade udbruddet få alt for meget spillerum. De var derfor også hentet, inden rytterne skulle ind på den sidste omgang på 22 kilometer.\nHer angreb en ny gruppe af ryttere med danske Lasse Norman Hansen (Corendon-Circus), og den gruppe havde et stort forspring inden for de sidste 20 kilometer. Danskerens gruppe blev dog hentet med fire kilometer til målstregen, og derfor blev det alligevel til en massespurt, som altså blev vundet overbevisende af Pascal Ackermann (Bora-Hansgrohe).\nTyskeren hev sejren hjem foran Alberto Dainese (SEG Racing) og Timothy Dupont (Wanty-Groupe Gobert). Tyskeren fortsætte altså med at hive sejr efter sejr hjem i en sæson, som må siges at være godkendt.\nAckermann afslører sine sæsonmål: Bliver stærkere og stærkere »


Grøn smoothie - Køkkenlykken.dk\naf Camilla Biesbjerg på 23. december 2016 22. juni 2018 i Morgenmad\nPå hjemmearbejdsdage og i weekenderne, når vi ikke har travlt med at komme ud af døren klokken kvart i tidlig, forsøger jeg at gøre min morgenmad mere hyggelig, mere varieret og mere grøn. Nogle dage laver jeg en stak bananpandekager med blåbær eller en omelet med masser af grøntsager, og andre dage mixer jeg en lækker greenie sammen i min blender. Og hvad er en greenie så? Det er såmænd bare en grøn smoothie, som indeholder både frugt OG grøntsager, så den er ekstra god og nærende.\nDu kan fylde din greenie med alle mulige gode sager, fx broccoli, grønkål, basilikum, agurk, ananas og kiwi, men min favorit er med spinat, avocado, ingefær og masser af citron, og jeg laver den altid så tyk, at jeg kan spise den med en ske af en skål og toppe den med ekstra fyld. Du kan også sagtens hælde din greenie i et glas og drikke den som en almindelig smoothie – det er helt op til dig! Jeg kan bare godt lide, at der også er lidt at tygge på i form af lidt frugt, mysli, nødder eller lignende.\nVariér selv styrken på din smoothie ved at tilsætte mere eller mindre citron og ingefær.\nGreenie med spinat, æble og avocado\nSkræl bananen, skær den i skiver, og læg den i fryseren i nogle timer – gerne natten over.\nHalvér avocadoen, fjern stenen, og skrab indmaden ud. Skyl spinaten grundigt. Skær æblet i både, men behold skrællen på. Skræl og riv ingefæren.\nKom de frosne bananskiver samt alle de øvrige ingredienser i en blender, og blend det godt sammen. Smag til med citronsaft. Servér din greenie iskold i to skåle, og top med dit yndlingsfyld. Her har jeg brugt pæreskiver, hjemmeristet mysli og frysetørrede hindbær. Velbekomme!\nForrige artikel Bagt havregrød med blåbær\nNæste artikel Hjemmelavet ymerdrys\nUdgivet i MorgenmadTagget: avocado, banan, citron, greenie, ingefær, smoothie, spinat, æble


VM-holdanalyse 2014: Schweiz - Alt om Schweiz's VM-trup\nVM-holdanalyse 2014: Schweiz\nBy Patrick Andersen on\t 27. maj 2014 Gruppe E\nSchweiz ligger i gruppe E ved VM 2014. Her skal de mødes med Frankrig, Ecuador samt Honduras. VM-guide.dk har analyseret Schweiz her.\nFulde navn: Schweiz\nNational-stadion: Stade de Suisse (32.000 tilskuere)\nAntal indbyggere: 8.014.000\nØgenavn til landsholdet: Squadra nazionale (landsholdet)\nFlest landskampe: Heinz Hermann (117 kampe)\nStørste sejr: Schweiz - Litauen: 9-0 (25. maj, 1924)\nStørste nederlag: Ungarn - Schweiz: 9-0 (29. oktober, 1911)\nSchweiz' største resultater:\nSchweiz deltager ved VM for tiende gang, og er dermed en af de mere rutinerede VM-nationer, selvom de hidtil ikke har leveret de store resultater og næppe gør det ved den forudstående slutrunde.\nDet er dog trods alt blevet til tre kvartfinaler, men den seneste er helt tilbage fra 1954, hvor Schweiz afholdte VM.\nSchweiz' vej til VM 2014:\nSchweiz var havnet i af en af de på papiret svageste kvalifikationsgrupper. De skulle på vej deres vj op mod Island, Slovakiet, Slovenien, Norge, Albanien og Cypern. Det viste sig hurtigt at være en form sag Alpelandet.\nTrods uafgjorte resultater på hjemmebane mod både Island og Norge, så holdt Schweiz hovedet koldt og vandt udekampene mod begge nationer. Den eneste anden kamp, som ikke blev vundet i hele kvalifikationsturneringen, var på udebane mod Cypern, hvor de måtte nøjes med 0-0.\nDet betød, at Schweiz efter de ti kvalkampe var nået op på suveræne 24 point, syv flere end Island på andenpladsen og dermed var vejen til VM banet.\nNavn: Ottmar Hitzfeld\nFødt: 12. januar, 1949\nLandstræner siden: 2008\nTræner-karriere: Zug 04, Aarau, Grasshopers, Dortmund, Bayern München, Schweiz.\nRutinerede Ottmar Hitzfeld startede sin trænerkarriere ud i den mindre klub Zug 94, hvorefter turen gik til Aarau, som han førte frem til at vinde den schweiziske pokalturnering i 1985.\nEfter tiden i Aarau gik turen videre til storklubben Grasshoppers, som han fra 1988-1991 førte frem til fire trofæer i alt.\nI 1991 tog Ottmar Hitzfeld drog fra Schweiz til hans hjemland, Tyskland. Her skulle han stå i spidsen for Dortmund, som han førte frem til en ny storhedstid.\nHitzfeld fik stor succes i Dortmund, som han førte frem til i alt fem titler i sin tid i klubben. Heriblandt to mesterskaber og en Champions League-triumf i sæsonen 1996-97.\nDet fik Bayern München øjnene op for. Efter et års pause son træner, blev Ottmar Hitzfeld ansat hos Bayern München i 1998, og havde herefter en seks årige lang periode i den tyske storklub, som han kom til at stå i spidsen for af to omgange.\nI første omgang førte Hitzfeld Bayern frem til tre mesterskaber træk fra 1998-99 sæsonen, og inden han sagde farvel til dem i første omgang blev yderligere et mesterskab føjet til cv'et i 2002-03 sæsonen.\nHerudover blev det også til blandt andet et Champions Leauge-trofæ i 2000-01 sæsonen.\nEfter seks års tro tjeneste i Bayern München stoppede Ottmar Hitzfeld i sommeren 2004, men han blev ansat igen i sæsonen 2007-08, hvor han sikrede klubben "The Double" med mesterskabet og en pokaltriumf.\nEfterfølgende blev Hitzfeld ansat som landstræner for Schweiz i sommeren 2008. Han lagde ud med at kvalificere Alpelandet til VM 2010, hvor Schweiz røg ud i gruppespillet.\nHerefter missede Hitzfeld og co. kvalifikationen til EM 2012, men de kom "back on track" i kvalifikationen til VM 2014, hvor de i sikker stil kvalificerede sig til slutrunden i Brasilien.\nAnalyse af Schweiz' VM-trup:\nSom så mange andre mindre nationer, er Schweiz' trup præget af spillere fra udenlandske klubber. Her nyder de specielt godt af Bundesligaen, hvor flere af spillerne huserer.\nDe har dog ikke helt de store stjernespillere, men nyder i stedet godt af et stærkt kollektiv.\nSom nævnt har Schweiz en del Bundesliga-spiller. Det drejer sig blandt andet om Diego Benaglio, som står fast hos Wolfsburg, hvilket bestemt ikke er dårligt for et land af Schweiz' kaliber.\nDen helt store schweiziske styrke er en solid defensiv. Med blandt andet midterforsvarerne Philippe Senderos og Johan Djourou, er der garanti for solidt forsvarsarbejde. Det gælder ligeledes på højre back, hvor Juventus' Stephan Lichtsteiner spiller.\nSchweiz er også stærkt besat på midtbanen, hvor de har profiler fra både Serie A og Bundesligaen.\nDet drejer sig om Barnetta fra Frankurt, Gökhan Inler og Valon Behrami fra Napoli, men det er også værd at noterer sig Bayern Münchens Xherdan Shaqiri og Freiburgs centrale midtbanespiller Gelson Fenandes.\nHer har Schweiz virkelig en solid midtbane, som kan være med til at drille flere af de stærke nationer.\nSkal man pege på en svaghed hos Schweiz er det helt klart i angrebet. Hvem skal være arvtageren for Alexander Frei?\nDer er ingen oplagte i blandt, og de skal sætte deres lid til flere unge spillere, som skal få deres gennembrud ved VM. Det drejer sig blandt andet om Mario Gavranovic fra Zürich, der i sine ti landskampe har nettet fire gange.\nSchweiz' VM 2014-trup:\nRoman Buerki (Grasshopper)\nFabian Schaer (Basel)\nTranquillo Barnetta (Frankfurt)\nGökhan Inler (Napoli )\nJosip Drmic (Nürnberg)


Combi sæt med to lærerige aktiviteter i ét! Indeholder 360 dele\nForside / alle-produkter / Combi magnet sæt\nMed Combi sættet får du to lærerige stykker legetøj i ét! På den ene side får du stift mosaikkerne og en plade, hvor der kan laves kreative billeder fx med inspiration fra det medfølgende mosaik hæfte. Pladen kan klikkes af.\nModsatte side af Combi er en magnet tavle, hvor i kan stave eller regne med de medfølgende magneter. Sættet kan også rykkes fra hinanden, hvis man ønsker det liggende på et bord.\nVarenummer (SKU): 1820 Kategorier: alle-produkter, BLACK FRIDAY, Fin- & grovmotorik, Kreativ fordybelse, Linglyds check & droptest, Quercetti, Rejsevenligt, Vis alt legetøj Tag: quercetti\nCombi sæt med to forskellige sider\nModsatte side er en magnet tavle, hvor i kan stave eller regne med de medfølgende magneter. Sættet kan også rykkes fra hinanden, hvis man ønsker det liggende på et bord.\nAlle mosaikker, magnet figurer, bogstaver og tal kan holdes samlet i “kufferten”, som har håndtag øverst, hvilket gør det nemt at opbevare og tage med på ferie eller farten. Sættet indeholder 360 dele!\nBrug også Combi mosaik siden ved Linglydstjek, imitationsleg og droptest


Hvornår sker den næste finanskrise? – den-lokale-ejendomshandel.dk\nDer er mange bud på hvad der vil føre til den næste finanskrise og derfor er det naturligvis svært at give et svar på hvornår den næste finanskrise vil ske. De fleste eksperter siger at det ikke bliver en boligboble, men hvad bliver det så? Så hvis du planlægger at satse, så må du først læse anmeldelse af Bethard.\nOliepriserne starter en finanskrise i 2020\nIfølge den amerikanske analytiker olieanalytiker Philip K. Verleger vil oliepriserne starte en finanskrise i 2020. Tilbage i 2016 bestemte organisationen IMO at shipping-industrien skal benytte brændstof med max. 0,5 procent svovlindhold og i dag ligger grænsen på 3,5 procent.\nDette kan ifølge Verleger føre til en historisk stor efterspørgsel på brændstof med minimalt svovlindhold og et historisk stort niveau af producenter, der forsøger at slippe af med uønsket brændstof og sammen vil de to faktorer ifølge Verleger føre til et økonomisk kollaps i 2020.\nOliepriserne påvirker allerede den danske økonomi. I september 2018 så vi de højeste oliepriser i næsten fire år og dette gør at danskerne nu blandt andet skal bruge flere penge på at tanke biler og at varme husene op.\nStarter hackere den næste finanskrise\nIfølge topdirektøren i Norges største bank DNB Rune Bjerke kan hackere udløse en ny finanskrise. Bjerke har blandt andet peget på at hackere tidligere har lykkedes at hacke sig ind i centralbanken i Bangladesh. Bjerke frygter derfor at manipulation med teknologi og hacking kan skubbe en ny finanskrise i gang. Bjerke har ikke givet nogen specifik forudsigelse på hvornår en eventuel finanskrise forårsaget af hackere ville finde sted.\nStarter Trump den næste finanskrise?\nIfølge andre eksperter kan den amerikanske præsident Donald Trump skubbe den nye økonomiske krise i gang. Topøkonomen Dr. Nouriel Roubini forudså både at den amerikanske boligboble bristede i 2007 og at den derefter ville føre til en økonomisk krise. Roubini udtalte for nyligt at han frygter at Trumps politik kan føre til en ny finanskrise i 2020.\nDer er godt gang i væksten på global plan og den forventes at blive ved i 2019. Væksten har blandet fået en hjælpende hånd fra den skattereform, som Trumps adminstration har gennemført, som har ændret betydeligt i virksomhedsskatterne. Dette fører ifølge flere økonomer til at der kommer for meget kul på de økonomiske kedler i USA og Trump bliver ved med at skovle på. Dermed kan der komme en overophedning af økonomien og ifølge Roubini har Trump allerede brugt eventuelle reserver, der kunne blive brug for i fremtiden for at afværge en eventuel krise i USA.\nTrumps udenlandspolitik med øgede toldafgifter har også ført til at forsyningskæder svækkes i virksomhederne og at udviklingen af teknologien hæmmes samt at investorer er mere forsigtige med investeringer. Dermed mangler den globale økonomi næring til at kunne vokse. På den anden side af jorden ligger Kina inde med overkapacitet på lageret med varer, som producenterne ikke kan komme af med.\nIfølge Roubini vil konsekvenserne af alt dette blive prisstigningerne, der vil ramme arbejderklassen og middelklassen hårdt, når det blandt andet bliver dyrere at handle i supermarkedet. Trumps utilregnelige politik gør at Roubini frygter Præsidentens handlinger i en eventuel recession.\nDet er ikke alle økonomer, der er enige i Roubinis analyse om hvor meget inflation Trumps handelspolitik vil føre til. Den danske økonom Ulrik Brie peger i stedet på at selv om at amerikanerne nok vil opleve prisstigninger i 2019 på grund af den indførte straftold, så vil de sikkert falde på ny.\nBrie afslutter med at sige at økonomi går i bølger og at det er helt naturligt at der vil være en periode med mindre vækst i USA efter en periode med vækstspurt. Lad os håbe at Brie får ret og at Trump ikke sætter gang i en ny finanskrise.


Sensommersalat med stegte majs og broccoli-Mad med glød-\n16/08/2018 11/10/2020 Anette Hoeg\nFriske majs, skåret fra kolben og stegt i olivenolie, gurkemeje, urtesalt og friskkværnet peber. Det er bare guf. Og så er det endnu en god måde at få sneget vidunder krydderiet gurkemeje ind i hverdagskosten. Gurkemeje har især en antiinflammatorisk virkning. Så når man som jeg gør, bøvler med et par slidte skuldre, hvoraf den ene lige er nyopereret, er det med at tænke de antiinflammatoriske guldklumper ind i hverdagskosten. Ud over de stegte majs med gurkemeje, indeholder salaten også masser af broccoli, hjertesalat, rucola og ristede mandler med paprika og chili.\nDer er ikke nogen dressing på salaten, da jeg synes at de stegte majs og de ristede mandler har så meget smag at det ikke er nødvendigt med en dressing. Salaten er også drysset let med urtesalt, chiliflager og friskkværnet peber til sidst. Så den har masser af smag og fylde.\n1 spsk olivenolie (til at stege majsene i)\nStart med at skære majsene fra kolben. Varm 1 spsk. olivenolie op på panden sammen med 1 tsk. gurkemeje. Tilsæt majsene og rør godt rundt, mens de steges. Tilsæt nu lidt uraffineret salt og friskkværnet peber. Steg til majsene har taget lidt farve. Sluk for varmen og lad den køle let af.\nSkyl nu broccolien og skær broccolibuketterne af. Skær evt. buketterne over på langs. (Gem stokken til at bruge i en sammenkogt ret eller i smoothie eller saft.) Kog noget vand i en el-keddel. Læg nu broccolibuketterne i en skål og overhæld dem med kogende vand. Lad dem stå i 5-10 min. Hæld nu det varme vand fra og skyl broccolibuketterne med koldt vand.\nSkyl hjertesalatet og skær enden fra. Tag nu bladene fra hinanden og skyl dem enkeltvis. Tør dem i en salatslynge eller i et rent viskestykke. Pluk nu bladene i mundrette stykker.\nSkyl rucolasalaten og tør den i en salatslynge.\nRist mandlerne på en tør pande. Når de har taget lidt farve, tilsættes olivenolie, paprika, chiliflager, uraffineret salt og friskkværnet peber. Rør godt rundt og lad nu mandlerne køle let af. Hak dem groft.\nNu skal salaten anrettes. Start med at fordele rucola og hjertesalaten i bunden på et salatfad. Nu fordeles broccolibuketterne over salaten. Derefter fordeles de stegte majs og de ristede mandler. Slut af med at drysse lidt urtesalt eller uraffineret salt, friskkværnet peber og chiliflager over salaten til sidst.\nServér salaten som tilbehør til aftensmaden.\nAftensmad, Salater antiinflammatorisk, majs, plantebaseret permalink\n← Kartoffelfad m/rødløg, broccoli og citron\nSpicy linsegryde →


Blind bruger tester dr.dk | Nyt fra DR | DR\nBlind bruger tester dr.dk\nEn række workshops skal få DR's medarbejdere til at tænke tilgængelighed ind i udviklingen af digitale produkter helt fra begyndelsen.\nKelmend Doko og Mathilde Bjerg fra DR's Testteam hører om Ulrik Madsens erfaringer med dr.dk. Foto: DR. (Foto: Anne Katrine Føge Jensen)\n16. okt. 2019 kl. 09.17\nDR er gået i gang med workshops for medarbejdere med fokus på, hvordan medarbejdere inden for blandt andet UX, Design og Udvikling kan styrke tilgængeligheden på DR's digitale platforme.\nMedarbejdere skal på skift tilrettelægge og afvikle workshops, som gør medarbejderne klogere på tilgængelighed.\nUX og Design var omdrejningspunktet for den første workshop, hvor medarbejderne blandt andet fik demonstreret, hvordan en blind navigerer på dr.dk. Og det var ikke hvem som helst, der demonstrerede det.\nUlrik Madsen har stærkt nedsat syn og studerer til dagligt Computer Science på Københavns Erhvervsakademi. Han har i de seneste 10 uger været i virksomhedspraktik i DR, hvor han har været en del af DR’s Testteam. Her har han gjort DR opmærksom på tilgængelighedsudfordringer i DR’s digitale produkter. Samtidig – og lige så vigtigt - har han lært DR’s medarbejdere om webtilgængelighed ud fra hans eget perspektiv.\n- Ulrik har de kompetencer, vi har brug for, og samtidig kan han bringe sig selv i spil på en helt særlig måde. Med ham får vi viden og inputs, vi aldrig ville have fået ellers, fortæller Marie Junge Ernst, projektleder for tilgængelighed.\nSkal tænke tilgængelighed ind fra start\nHun håber, at erfaringerne fra mødet med en bruger som Ulrik Madsen og de mange workshops kan løfte tilgængeligheden på DR's digitale platforme.\n- Vi laver de her workshops, fordi vi gerne vil øge kompetencerne blandt medarbejdere og samarbejdspartnere, der skal gøre DR’s digitale produkter tilgængelige. Vi har i de seneste år arbejdet med at tænke tilgængelighed ind i produktudvikling fra start – det fokus øger vi markant nu.\n- Workshoppene er med til at opbygge en endnu stærkere fælles forståelse for webtilgængelighed, og den fælles forståelse hjælper ikke kun skærmlæserbrugere – det er til gavn for alle DR’s brugere. Der har været stor opbakning til konceptet, som er frivilligt at deltage i. Det vidner om en stor interesse for området i organisationen, siger Marie Junge Ernst.