Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse - PDF\nDownload "Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse"\nLars Ivar Mølgaard\n1 Utbildning & Demokrati 2007, vol 16, nr 2, Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse Mia Herskind & Helle Rønholt Sports, body and excercise between health and education. In this article, we discuss a political tendency to consider sports and exercise in school and kindergarten to be the solution to the growing problem that children and young people are less and less physically active, thereby increasing the risk of growing obese and of acquiring life-style diseases. The tendency to emphasize and focus on just one single effect of physical exercise, namely its importance for our physical health, c alls for the need of a discussion of exercise, body and movement as educational topics. In this article, we present a didactic viewpoint that rehabilitates a democratic educational tradition, which integrates both cultural practice in physical exercise, general didactics and knowledge from several branches of science in the subject Physical Education. Examples from our own pedagogical research projects form the basis of our reflections on the implementation of educational thinking in practice. Keywords: Physical Education, bildung and health. Idrætsfagets sundhedsperspektiv Sundhed er en højaktuel politisk agenda og den dominerende diskurs, når der argumenteres for fysisk aktivitet i uddannelsessystemet. Sundhedsdiskursen i samfundet er vokset stærkt frem i takt med en erkendelse af, at ikke bare voksne, men også børn og unge i stigende grad har vægtproblemer og dermed er udsat for en øget risiko for livsstilssygdomme (Wedderkop et al 2004). Det er en agenda, som politikere, pædagoger, lærere og forældre dagligt bliver mindet om enten gennem egne er- Mia Herskind er adjunkt, ph.d og ansat i Learning Lab Denmark, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, Århus Universitet, Tuborgvej 164, 2400 København NV, Helle Rønholt er universitetslektor, ph.d og ansat på Institut for Idræt, sektionen for humaniora og samfundsvidenskab, Københavns Universitet, Nørre Allé 51, 2200 København N,\n2 Mia Herskind & Helle Rønholt faringer eller i publikationer og udsendelser i TV. En række politiske tiltag er således i de seneste år sat i værk i danske børnehaver, skoler og kommunale fritidsordninger. Der er tale dels om lovmæssige krav om læreplaner i dagtilbud 1, hvor krop og bevægelse er blevet et nyt tema, dels om puljeprojekter, der skal fremme idrætsorienterede partnerskaber mellem skole, kommunale fritidsordninger og lokale idrætsforeninger 2. Bevægelse gennem en fysisk aktiv livsstil eller bevidst træning er de seneste år blevet anerkendt som den mest betydningsfulde sundhedsfremmende faktor i kombination med en sund kost. På den ene side kan man som idrætsdidaktiker, forsker og lærer være tilfreds, når idræt i talesættes som et betydningsfuldt samfundsmæssigt indsatsområde i forhold til forebyggelse af sygdom og sundhedsfremme. På den anden side kan man også føle sig vildledt. For hvilken viden om sammenhænge mellem idræt og sundhed ligger bag de partner-politiske tiltag og det at betragte idræt som sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktivitet? Og er den viden, der måtte eksistere om sammenhængen, relevant i forhold til idrætspraksis i uddannelsessystemet? Et af de vidensområder, der helt automatisk refereres til, når man anskuer idræt som en sygdomsforebyggende/sundhedsfremmende aktivitet er medicinsk- og lægefaglig viden. Når argumentet for mere bevægelse er begrundet i risiko for sygdom, er det imidlertid svært at undgå, at den idrætslige indsats mere eller mindre bevidst fortolkes i samme forståelsesramme. En lægevidenskabelig begrebsliggørelse af problemet (fedme, diabetes og hjertekarsygdomme) betyder, at det også er nærliggende at tillægge idrætten, i kraft af dens nyttevirkning på henholdsvis kredsløb, kondition og fedtprocent, en frelsende opgave. I indenrigs- og sundhedsministerielle anbefalinger, der opstilles for børn og unge, træder dette naturvidenskabelige paradigme tydeligt frem: Anbefalingerne er, at børn og unge skal bevæge sig i mindst 60 minutter om dagen med mindst moderat intensitet, heraf bør 30 minutter være med høj intensitet, hvilket betyder, at man både skal blive forpustet og lidt svedig. Mindst to gange om ugen bør aktiviteterne fremme og vedligeholde muskelstyrke, bevægelighed og knoglesundhed (Sundhedsstyrelsen 2007). Anbefalingerne hviler på idrætsfysiologiske argumenter, og giver os implicit en forståelse for, at bevægelses- og idrætsindsatsers kvalitet er bestemt af den fysiske aktivitets intensitet, varighed og hyppighed. At den idrætsfysiologiske (sygdomsforebyggende) argumentation vinder stadigt større terræn, er der flere årsager til. For det første indeholder den en enkel og letforståelig argumentationsrækkefølge, der bygger på en udbredt og anerkendt naturvidenskabelig forståelse af, at en specifik stimulus, her træning, giver en effekt på en specifik 58\n3 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse parameter, fx kredsløbs- og konditionsparametre. For det andet synes argumentationen at få gennemslagskraft i en kultur, hvor indsatser i stigende grad skal evalueres og vurderes. Det er i den forbindelse langt nemmere at forholde sig til en enkel stimulus-respons forklaring, end det er at forholde sig til den række af parametre, som både humanistisksamfundsvidenskabelig forskning og uddannelsesfilosofi forbinder med idræt som dannelsesfag. Her tænker vi fx på faktorer som kontekst, magtforhold og deltagelsesformer, men også identitet, oplevelser og følelser. Ved at trække det fysiologiske argument frem trænger man imidlertid disse begreber og dermed også sundhedsproblemets sociale og kulturelle forankring i baggrunden. Hermed øges risikoen for at problemets egentlige årsager ikke sættes i relation til problemstillingens samfundsmæssige forankring og derfor heller ikke indgår i overvejelserne om løsningen af den (livsstil, børn og unge som forbrugere, muligheder for fysisk udfoldelse i lokalområdet, sundhedsproblemers sociale slagside etc.). Når den samfundsmæssige forankring ikke tænkes med, er der imidlertid en risiko for, at problemstillingen individualiseres. Et fremtidsscenarium kunne således være, at idrætsundervisning kun bliver for de børn, der viser kropslige tegn på usundhed. Når vi trækker ovenstående diskussion frem i forhold til idrætsundervisning i skolen, er det en bestræbelse på at være kritiske overfor en tendens, der reducerer børn til kropslige objekter og gør dem til genstand for en indsats. Vi ønsker at fastholde en bred dannelsesmæssig begrundelsessammenhæng for faget idræt i skolen. Vi underkender ikke, at der er behov for at optimere de betingelser, børn har for at bevæge sig både med hensyn til tid, hyppighed og intensitet, men vi fastholder, at idræt i skolen først og fremmest skal anskues som en kulturel og social praksis. Argumentationen for et sådant perspektiv præsenteres gennem en dannelsesteoretisk forståelse, som har været og i stor udstrækning stadigvæk er en væsentlig tilgang til undervisning i det danske skolesystem. Denne forståelse kan genfindes i de fleste skolereformers formålsformuleringer og læreplaner, således også i idrætsfaget (Undervisningsministeriet 2007). Den almene dannelse Siden 1960erne har definitioner og fortolkninger af folkeskolens opgave og fagenes indhold og metode været påvirket af dannelsesteoretisk og kritisk konstruktiv didaktik (Klafki 1991, 2001) 3. Den tyske didaktiker Wolfgang Klafki fik en betydelig indflydelse på læreruddannelserne i Europa, såvel som i Danmark 4. Den dannelsesteoretiske 59\n4 Mia Herskind & Helle Rønholt didaktik bygger på den grundopfattelse, at dannelse og opdragelse har til opgave at hjælpe det såkaldt umyndige menneske, den opvoksende generation, til myndighed. Begrebet dannelse betegner en proces, som mennesket gennemgår under sin opvækst. Det dannes og bygger sig selv op i en fortsat proces gennem hele livet. Den almene dannelse handler ikke kun om indsigt og intellektuelle færdigheder, men altid også om udvikling af emotionelle, æstetiske, sociale, praktisk-tekniske færdigheder og muligheder, såvel som at orientere sig i forhold til individuelle etiske og/eller religiøse valgmuligheder i sit eget liv (Klafki 1991, s 65, 2001, s 83). Netop det, at dannelse ikke blot vedrører indsigt og færdigheder, men også emotionelle, æstetiske og sociale færdigheder, herunder det at forholde sig til aktuelle problemstillinger i samfundet, betyder, at den ikke kan reduceres til eksakte målbare parametre i en undervisning. Man kan altså ikke, som der er tendens til, når man anvender begrebet kompetence, opstille fikserede detailmål og produktmål, og umiddelbart efter evaluere om disse er nået. En dannelsestænkning vil i kraft af dens prioritering af udvikling af holdninger og værdier, som er forankrede i praksis, også lægge vægt på kompetencer, som er vanskelige at indfange i tests og traditionelle færdighedsprøver. 5 Dannelse er grundlaget for at kunne tænke og handle kritisk, sagkompetent, selvbestemmende og solidarisk, hvilket er vigtige kompetencer for deltagelse i et demokratisk samfund. Centrale dannelsesmål som selvbestemmelse, medbestemmelse og solidaritet (Klafki 1991, s 97, 2001, s 117) kan opnås i skolen gennem undervisning i eller beskæftigelse med et sagindhold. Den dannelsesmæssige tankegang indbefatter imidlertid også, at man arbejder med instrumentelle kundskaber, evner og færdigheder (Klafki 1991, s 74, 2001, s 94), så det er gennem en kombination af indhold og måden man beskæftiger sig med dette indhold på, at faget får en dannende effekt. Når didaktikken yderligere bliver kritisk, betyder det, at man forholder sig til den samfundsskabte virkelighed (Berger & Luckmann 1966) og de barrierer, der eksisterer i forhold til de overordnede dannelsesmål. Forhindringer bør ikke bare godtages som givne. Den kritiske didaktiker skal også forholde sig konstruktivt, fx til de foreliggende institutionelle rammebetingelser og eventuelt give udkast til en utopi gennem begrundede forslag til ændringer af praksis, for på denne måde at fremme en human og demokratisk skole (Klafki 1991, s 90, 2001, s 108). Endelig er dannelse en almen dannelse for alle (lighed). Det almene henviser til, at den skal vedrøre centrale problemer, som er typiske 60\n5 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse for den tid, vi lever i (epokaltypiske nøgleproblemer) og om muligt også for fremtiden. Sundhed er således et godt eksempel på et alment tema, der indeholder en nøgleproblemstilling, som er indskrevet i en historisk kulturel virkelighed, lokalt og globalt. Krop, bevægelse og idræt i den almene dannelses interesse Vender vi tilbage til vores egentlige problematik, at idræt (måske) er i risiko for at blive reduceret til et nytteorienteret specifikt input med henblik på en fysiologisk (sundhedsmæssig) reaktion, er det tydeligt, at der i den dannelsesteoretiske tradition ligger en lang række argumenter for en socialt og kulturelt forankret og mere kompleks didaktik: Idræt vil som dannelsesfag også når temaet er sundhed sigte mod emancipation, evne til selv- og medbestemmelse og solidaritet. Dannelsen skal forankres i praksis (her skoleklassen), og dermed i det fællesskab, som udspiller sig der. Endelig skal sundhedsproblematikken forankres og perspektiveres i en historisk- samfundsmæssig og kulturel ramme. I denne forståelse reduceres børnene ikke til objekter, men til børn, hvis læring og dannelse er afhængige af den sociale praksis, som idrætsundervisningen er. Den biologiske sundhed er ét blandt flere emner inden for det overordnede sundhedstema. Undervisere, der arbejder ud fra en dannelsesteoretisk forståelse, vil ideelt set forholde sig til en række spørgsmål i forbindelse med planlægning eller analyse af en idræts- eller bevægelsespraksis, før de beslutter sig for et specifikt indhold: 1. Hvilken betydning har det pågældende indhold for børnenes liv? Hvilken betydning bør det set fra en pædagogisk synsvinkel få i elevernes bevidsthed? (indholdets aktualitet, fx sundhed) 2. På hvilken måde kan temaet få betydning for børnenes fremtid? (fremtidsbetydning) 3. Hvordan er indholdets? (sagstrukturen) 4. Hvilke almene sagforhold og almene problemer åbner det pågældende indhold for? (eksemplarisk betydning) 5. Hvilke særlige sagforhold, fænomener, situationer eller forsøg vil kunne gøre det pågældende indholds struktur interessant, tilgængelig, begribelig eller anskuelig for børn på et givet udviklingstrin i en givet kontekst? (Fra Klafki 1962, i Jank & Meyer 1991, s 133, 2006, s 165). 6 61\n6 Mia Herskind & Helle Rønholt En sådan kritisk spørgen ind til et temas pædagogiske anvendelighed og samfundsmæssige aktualitet, vil i høj grad være præget af fagets faglige basis. Idræt er et fagfelt, der relaterer sig til to meget forskellige videnskabelige paradigmer. Det betyder, at idræt og sundhed skriver sig ind som genstandsfelt i både naturvidenskabelig og i humanistisksamfundsvidenskabelig forskning. En typisk i talesættelse af sundhed i en idrætspædagogisk sammenhæng vil derfor både indeholde begreber som kondition, styrke, bevægelighed, koordination og begreber som identitet, med- og selvbestemmelse og social arv m.m. Det er samtidig karakteristisk i den dannelsesorienterede tænkning at disse videnskaber ikke kan definere fagdidaktikken. fagdidaktiske beslutninger kan ikke udledes af de enkelte fagvidenskaber, eftersom skolefag (hvor det går ud på at formidle elementær virkeligheds- og selvforståelse til unge mennesker) ikke nødvendigvis er kongruente med fagvidenskaberne. Således er fx skolefaget tysk ikke kun en forskole til tysk sprogvidenskab og skolefaget musik er selvfølgelig ikke en forskole til musikvidenskab eller musikhistorie. De enkelte videnskaber som sådan udvikler ingen tilstrækkelige didaktiske udvalgskriterier lige såvel som fagdidaktiske beslutninger selvfølgelig ikke kan foretages uden hensyn til de videnskabsfag, der bidrager til den faglige forståelse. Fagdidaktik må som selvstændig videnskabelig disciplin udvikles i grænselandet mellem pædagogik og fagvidenskaberne eller mellem almen didaktik og fagvidenskaberne (Klafki 1991, s 88, 2001, s 107). Dette forhold er også gældende for idrætsfaget. Desuden vil fagets kulturelle forankring spille en afgørende rolle for fagdidaktikken. Den organiserede idrætskulturs discipliner (fodbold, basketball, svømning, gymnastik etc.) har igennem hele fagets historie haft indflydelse på fagets didaktik. Hverdagskulturen bliver derfor lige som for faget musik et væsentligt grundlag for fagdidaktikken (Nielsen 1994). At fagdidaktikken spiller sammen med kulturelle forståelser og forvaltninger af et indhold, er netop hvad vi er vidne til, når idræt i stigende grad i talesættes som en sygdomsforebyggende eller helbredsfremmende indsats. Hjulpet godt på vej af et stadigt mere intenst politisk og medieorienteret fokus på sundhed og sygdom diffunderer en ny i talesættelse således ind i den fagdidaktiske retorik. Det er denne bevægelse, vi ønsker at være på forkant med og forholde os kritisk til, ganske som fagdidaktikere igennem mange år har forholdt sig åbne, men også kritiske overfor kulturens idrætstilbud og værdier. 62\n7 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse Eksempler fra idrætsforskning Vi vil nedenfor give tre eksempler på idrætsdidaktisk praksis, der forsøger at favne den almene dannelse i en fagspecifik kontekst. Eksemplerne skal illustrere, hvordan de almene dannelsesovervejelser kan skrive sig ind i både fagets videnskabelige og kulturelle forankring. De tre eksempler vedrører 1) en daginstitution med børn fra 3 6 år, 2) folkeskolens 3. klasse, hvor eleverne er 8 9 år gamle og 3) folkeskolens 8. klasse, hvor eleverne er ca. 14 år gamle. Eksemplerne er udvalgt fra egne empiriske undersøgelser (Herskind 2002, 2005, 2007, Rønholt 1996, 2002, 2003, 2007a, Rønholt et al 2007b) med henblik på at synliggøre at idræt er en social praksis, som eksisterer i kraft af både et specifikt indhold og af særlige organiserings- og kommunikationsformer. Herigennem tilgodeses forskellige deltagelsesformer hvor børnene har muligheder for at få erfaringer med først og fremmest idræt og bevægelsesaktiviteter, men også med selv- og medbestemmelse, solidaritet og dermed demokratisk dannelse. Eksemplerne vil, udover at være grundlaget for en dannelsesteoretisk analyse, samtidig være en illustration af den store betydning, som måden, man praktiserer bestemte aktiviteter på, har. Vi har ønsket at fremhæve betydningen af, at kritisk dannelsesteoretisk pædagogik fordrer både refleksion og brud med meget stærke og ofte meget selvfølgelige rutiner. Det at tage redskaber frem, stille op til stafet eller vælge makker virker som katalysatorer for en række kommunikations- og handlemønstre, som ikke er planlagte og som ofte er i direkte modstrid med de bevidste intentioner. I modsætning til andre lande, indgår sundhed ikke i fagets titel i Danmark 7. Da idræt, krop og bevægelse altid enten direkte eller indirekte indeholder et sundhedsperspektiv, har det ikke været afgørende for artiklens problematik at inddrage praksiseksempler, der fokuserer specifikt på sundhed. Bevægelsespraksis i børnehaven Dette eksempel er taget fra en undervisningssituation i en idrætsbørnehave 8. Vi er sammen med børnehaven Bulderby i den store lokale idrætshal. Børnene har allerede løbet rundt i hallen de første 10 minutter, da Bettina, den ene pædagog, kalder på børnene. Da alle børn er ved at være tæt nok på til at høre hende, hvisker hun, mens hun går ned i knæ: shhhhh, nu skal i høre, vi skal ud at rejse. Børnene går automatisk lidt tættere på for 63\n8 Mia Herskind & Helle Rønholt at høre. Hendes stemme fanger børnenes opmærksomhed. Der er pludselig helt, helt stille. Kan I huske dengang, vi var ude at sejle, dengang vi kom til de fremmede lande, gik i land og mødte en masse søde mennesker? Børnene sidder i en halvcirkel rundt om pædagogen. Kroppen er rettet opmærksomt. Nogle børn nikker. Kan du huske, hvordan man sejler skibet Søren? Søren er længe stille. Jeg kan ikke huske det! Pædagogen fastholder sit blik på Søren, mens hun vrikker på numsen: Sådan her, kan du huske, at vi roede langt ud på det åbne hav? Søren smiler stort - for det kan han godt huske. Og alle børnene gør det efter på deres måde. Men vi skal også fremad. Vi skal ro! Pædagogen viser og alle børnene ror og trækker sig fremad på numsen. Robert vælter og griner, det samme gør Andreas. Hjælp, jeg har ingen redningsvest på. Pædagogen sætter musik på imens: Ude på det lille hav, sejler der et lille skib. Først ssssssejler vi af sted, siger hun og vipper fra side til side. Ude på det store hav, sejler der et lille skib Hvor skal det hen? Hvor skal det hen? Det skal til Rusland! Pædagogen rejser sig efter sidste linie og begynder at danse som en kosak, lidt frit fortolket med armene over kors og benspjæt til alle sider og i alle niveauer. Børnene inspireres både af bevægelsernes form og den energi, den voksne putter i dem. De hopper nu selv rundt med kosakben, skubber lidt til hinanden og fjoller. Musikskiftet fra refrain til melodi samler gruppen igen. Alle sidder ned og synger Ude på det store hav... Det skal til Afrika! Bevægelsesfaglighed og selvbestemmelse Aktiviteten har et idrætsfagligt indhold: børnene får motion og de udfordres bevægelsesmæssigt, både gennem vip på numsen, roning og kosakdans. Samtidig er den tilrettelagt og struktureret både med hensyn til valg af øvelser, opstillinger, kommunikationsformer og progression, så børnene får nogle positive oplevelser og erfaringer med sig selv sammen med andet og andre. De får en oplevelse af, at bevægelse er samvær. Anskuet med de dannelsesteoretiske begreber ser vi, at denne samværskultur er præget af respekt for børnene og af solidaritet mellem voksen og barn, når den voksne går i knæ, sænker 64\n9 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse stemmen og følsomt og opmærksomt fanger børnenes opmærksomhed og spørger ind til deres tidligere erfaringer. Denne respekt for alle træder også frem i valg af øvelser (alle kan være med). Vi ser altså en inkluderende og ikke som vi undertiden ser i den sportificerede idræt en ekskluderende idræt. Det inkluderende understreges også af den måde, den voksne gennem halvcirklen skaber et rum for kommunikation og samvær, hvor alle kan se hinanden og ingen af placeringsmæssige grunde er henvist til bagerste række. Aktiviteten er tydeligt voksenstyret, både med hensyn til hvad man kan gøre og hvor længe. Man kunne derfor indvende, at børnene ikke får mulighed for i tilstrækkelig grad at være med- og selvbestemmende. Men da underviseren i sin kosakdans, meget energifyldt og fantasifuldt danser, skaber hun samtidig en stemning, hvor fantasi og frie fortolkninger er legitimt. Som sådan er der tale om en kropslig- bevægelsesmæssig selvog medbestemmelse. Retter vi endelig opmærksomheden på både den voksnes og børnenes bevægelsesmæssige form og energi, får vi indtryk af, at denne medbestemmelse ikke blot handler om det at danse, men mere generelt om det at opleve, at deres tilstedeværelse og måde at danse og være menneske på er Ok. Eksemplet er i øvrigt en illustration af, at medbestemmelse og solidaritet ikke nødvendigvis har sproglige og retoriske former, som når den voksne med spørgsmål drager børn ind i overvejelser over undervisningens indhold, form og læringspotentialer. Her ser vi, at den voksne, med sine kropslige-emotionelle udtryk, giver legitimitet til en mere kropslig-sanselig kommunikation, som kommer til udtryk, når børnene relaterer sig til hinanden, mens de griner, pjatter og øver sig. 9 Idrætsundervisning i 3. klasse I dette eksempel er vi i en idrætstime i 3. klasse 10. Vi er i hallen. Skolen har købt en legekasse, som skal afprøves. Til kassen hører en lille bog med opskrifter på gamle landsbylege. Den mandlige lærer har sat en af drengene til at læse reglerne op for den leg, de nu er i gang med: sækkevæddeløb. Børnene står på to rækker. Legen er i gang. I rækkerne hujer og råber de ivrigt på den, der hopper i sækken. Børnene skal hoppe på tværs af hallen over og tilbage. Det er en lang tur og nogle snubler, får overbalance, kommer op igen og de småløber i sækken for at komme først eller for ikke at falde igen. Da de sidste i rækken har kastet sig ind over stregen, begynder børnene at diskutere en af drengenes måde at hoppe på. 65\n10 Mia Herskind & Helle Rønholt Læreren har stået lidt derfra og kikket i bogen. Nu kommer han hen til børnene. Lærer: Børnene: Lærer: Dreng: Lærer: Pige: Lærer: Jamen meget godt, hvad gjorde han? Han løb! Ja, hvad med reglerne? Hvad skal man med reglerne? Man skal overholde dem! Ja, hvad så? Hvorfor skal man overholde de regler? Ellers er det ikke sjovt! Hvorfor er det ikke sjovt, når han løber? Børnene begynder at diskutere hvem, der løber og hvordan man gør, når man løber. Lærer: Prøv lige at vise mig, hvordan man skal hoppe. Børnene viser og læreren prøver at hoppe som børnene. Lærer: Nu prøver vi at tage et løb, hvor man gør sig ekstremt umage med at hoppe fremad! og så vil jeg godt bede tilskuerne om, frem for at stå og heppe, så snakke om dem, der hopper om de gør det rigtigt. Børnene går i gang igen. De hopper nu, næsten som de har aftalt, men de har svært ved at lade være med at heppe på hinanden. De forsøger i starten, men efterhånden fornægter legens ide sig ikke og beherskede heppelyde og hoppende bevægelser kommer igen frem i rækkerne. Da konkurrencen er færdig, beder læreren børnene om at sætte sig i en kreds med en af pigerne i midten. Lærer: Lige en hurtig snak om hvad, der var godt og hvad, der var skidt ved det her og hvad, der kan blive bedre næste gang. Læreren går væk fra kredsen, og da børnenes kroppe og blikke viser, at de stadigvæk følger ham og ikke er orienteret mod pigen i midten af kredsen, vender han ryggen til. Først da tager de hans opfordring alvorlig, og de henvender sig nu til den pige, der skal lede samtalen. Efter et par minutter sætter læreren en ny leg i gang. 66\n11 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse Selvforvaltning og idrætsfaglig refleksion En meget almindelig reaktion for en lærer i denne situation kunne være selv at læse op fra bogen, selv at definere, hvad der er rigtigt og forkert og selv at stå for evalueringen af aktiviteten. Læreren viser tydeligt gennem sine handlinger i praksis, at han både arbejder med idrætsfaglige og dannelsesmæssige dimensioner i undervisningen. Børnene er fysisk aktive i en legende aktivitet. Både koordination og muskelstyrke udfordres. Læreren fører desuden et fagligt perspektiv ind i børnenes diskussion og giver dem mulighed for idrætsfaglig refleksion, der kobles til deres kropslige oplevelser. Refleksionen bliver et redskab, der kan løse deres uenighed. I evaluering af processen og produktet (aktiviteten) positionerer læreren en af eleverne i en ordstyrerrolle, der traditionelt tilhører læreren. Eleven anerkendes hermed som betydningsfuld, når læreren over for eleverne viser, at det ikke er ham, de skal orientere sig mod. Han afgiver i denne situation sin autoritet til eleverne og bidrager således til at støtte deres selvværd, at gøre dem selv- og medbestemmende i forhold til meningsdannelse i og om fællesskabet og aktiviteterne. Børnene trænes i selvforvaltning, en kompetence, som de har brug for på kort sigt, når de leger i frikvarteret eller andre steder, hvor de indgår i en gruppe og på lang sigt, når de skal være kompetente deltagere i et demokratisk samfund. De lærer at kammeraternes synspunkter om aktiviteten er lige så betydningsfulde som lærerens. Denne idrætslærer viser, at det er muligt at integrere idrætsfaglige og almene dannelsesintentioner i en idrætspædagogisk praksis. Og hvis dette ikke er en engangsforeteelse på denne skole, så vil disse børn udvikle nogle værdier og normer for det sociale samvær, som ikke alle børn har mulighed for at stifte bekendtskab med i deres hverdagsliv uden for skolen. Denne forståelse af skolens almene dannelsesopgave er lige så betydningsfuld som forståelsen, at skolen skal stimulere børnene til at lære specifikke faglige færdigheder. Idrætsundervisning i 8. klasse I et aktionsforskningsprojekt, hvis mål var at fremme kvaliteten og motivationen hos eleverne i 8., 9. klasse 11, forsøgte vi sammen med lærerne at implementere en form for opmærksomhedsstrategi, der lagde vægt på et bredt faglighedsbegreb i idræt. På baggrund af analyser af idrætstimerne på de nævnte klassetrin udarbejdede vi en fagligpædagogisk model, som bl.a. lagde vægt på principper som faglig kvalitet for alle, indholdsrelevant og meningsfuld læring, støttende og inkluderende læringsrum, kritisk refleksion, samt kontinuerlig 67\n12 Mia Herskind & Helle Rønholt evaluering både af proces og produkt. Principper som kan fremme både faglig og almen dannende læring. I forbindelse med langbold, som normalt bliver betragtet som en udeaktivitet, der ikke undervises i, forsøgte vi i et forløb på tre gange sammen med læreren at implementere en arbejdsform, hvor eleverne i starten af forløbet selv skulle definere deres læringsmål. Eleverne skulle være selvbestemmende i valg af egne målsætninger inden for den fælles aktivitet. 12 Langbold Følgende beskrivelse er fra to lektioner med langbold: Første lektion. Eleverne kommer ind til timen. De får at vide, at de i dag skal udfylde et papir omkring deres egen målsætning i forbindelse med langbold: Hvad de er gode til i langbold, hvad de næsten kan og hvad de ikke kan og derefter, hvad de gerne vil blive bedre til i løbet af dette forløb. De spørger tydeligt overraskede over denne anderledes opstart på timen, hvad skal vi?, hvorfor skal vi ind?. Flere af pigerne er allerede i gang med at skrive, før læreren har talt færdig. Sedlerne afleveres til læreren 13, som ønsker at tage udgangspunkt i elevernes egne udsagn i sin planlægning af næste time. Da eleverne er færdige med at skrive, går snakken livligt på vej ud til skolens græsareal. De spørger hinanden om reglerne og overgangsspillet mellem at være inde og ude. Under spillet er de engagerede, selvom regnen siler ned. Der er latter, opildnende råb til medspillere, uventede pudsige hændelser på grund af regnen tages med godt humør og der er mange skift i spillet. Eleverne er fysisk aktive, koncentrerede og ser ud til at være engagerede, selv om det ene hold pointmæssigt er meget bagud. Efterfølgende iagttagelser af videooptagelser sammenholdt med elvernes skriftlige udsagn viser en tydelig sammenhæng mellem elevernes opmærksomhed i spillet og deres personlige målsætning for forløbet. To drenge, der er meget optagede af klassekammeraternes deltagelse, har skrevet, at de vil arbejde på, at de andre (klassekammeraterne) lærer reglerne og overgangsspillet. Et par stykker, der råber opmuntrende til kammeraterne har skrevet, at de vil blive bedre til ikke at skælde de andre ud eller blive sure. 68\n13 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse I den efterfølgende lektion starter læreren med at gennemgå reglerne for hele klassen. Da langt de fleste har skrevet, at de kan reglerne, har læreren tilsyneladende ikke taget elevernes skriftlige informationer alvorligt. Eleverne ligger på højdespringsmåtten og mange bliver liggende uden at kigge op eller vise, at de lytter til det læreren siger. Resten af idrætstimen bærer præg af, at de informationer, som læreren har fået af eleverne, ikke får konsekvenser for praksis. Flere elever havde ønsket en progression med hensyn til sværhedsgrad og udfordring i kaste-gribeøvelser, så man sluttede boldopvarmningen med fuld fart. Men læreren glemmer tiden i den første øvelse og der bliver derfor ikke tid til det sjove. En af eleverne har foreslået at Time Out funktionen i højere grad bringes ind i boldspil. Læreren har billiget ideen, men får ikke praktiseret den. Intervention og kommunikation i spillet foregår derfor som den plejer, kaotisk, uden mulighed for fælles beslutning om taktik. Bortset fra at der blev undervist i tekniske opvarmningsøvelser, så blev lektionen som den plejer uden ændringer af de vante rutiner. Der var stor forskel på elevernes engagement i den første og anden lektion. Reflekteret rutinedannelse De to lektioner viser, at en dannelsesorienteret undervisning, der har selv- og medbestemmelse og solidaritet som styrende ledetråde, kan lykkes men også mislykkes, selv når læreren har intentioner om forandring. De essentielle erfaringer fra dette praksisforløb er ikke, at læreren er dårlig, når det ikke lykkes, men at det kræver meget stor opmærksomhed at ændre indarbejdede rutiner. Selv om læreren har et ønske om at arbejde med en bredere fagforståelse, der indeholder almene dannelseselementer, så får han ikke reflekteret tilstrækkeligt over sine rutiner i praksis. På den ene side hjælper rutinen læreren til at håndtere praksis, så den virker. På den anden side bliver den også en barriere, fordi den ikke opleves som forkert. Skal der ske en udvikling af praksis er det derfor nødvendigt og afgørende, at der foregår reflekteret rutinedannelse (Jank & Meyer 2006, s 45). Undersøgelsen (som også inkluderede interviews) viste, at børnene blev engagerede, når de fik mulighed for at være didaktiske medspillere, når de fik indflydelse på egne målsætninger og når de kunne mærke, at de lærte noget. Selv- og medbestemmelse medførte, at de begyndte at reflektere over det faglige indhold og deres egen deltagelse. 69\n14 Mia Herskind & Helle Rønholt Set i et længere tidsperspektiv kan disse faktorer måske netop få indflydelse på deres lyst til at dyrke en eller anden form for idræt også i livet efter skolen. Når elever på de ældste klassetrin bliver didaktiske medspillere, har det vist sig at gavne ikke kun engagementet, men også at muliggøre en større faglighed og dermed kvalitet i undervisningen. Sundhed som tema for idrætsdidaktikken Ovenstående eksempler viser ikke kun aktiviteter, her sanglege, sækkevæddeløb og langbold, men også en praktisering af idealer om, at børnene får rørt sig og får mulighed for at udvikle bevægelighed, styrke og koordination. Vi ser også bestræbelser på at skabe praksis, der indebærer samarbejde og deltagerinvolvering og den vanskelighed som læreren har med at bryde med etablerede undervisningsformer. Vi ser øjeblikke, hvor det bekræftes, at faget idræt hviler på bred videnskabelig basis (både naturvidenskab og humanistisk- samfundsvidenskab), og at idrætspraksis i skole og børnehave igennem valg af aktiviteter og iscenesættelse forholder sig bevidst til en forståelse, der har rod i en dannelsestænkning. Der dyrkes idræt på andre præmisser end i den idræt, som dominerer i medierne som et offentligt kulturelt fænomen. Endelig understreger eksemplerne at indhold og metode er overvejet både i forhold til børnenes alder og udvikling og tidligere erfaringer (fagligt, personligt, socialt) og i forhold til den aktuelle kontekst (institutionens fagforståelse, dens rum, antallet af børn og voksne etc). Netop denne komplekse opfattelse af faget er et af de væsentligste argumenter for at idræt ikke kan reduceres til et naturvidenskabeligt argument for sundhed. Nok hviler idræt (blandt andet) på en viden om sammenhænge mellem træning, puls og fedtprocent. Ingen bestrider at man i eksperimentelle undersøgelser kan tale om et kausalt forhold og en evident viden. Men det betyder ikke, at den er overførbar til en social praksis. Undersøgelser af sammenhænge mellem træningsintensitet og mængde er sjældent udført på mindre børn af den simple grund, at det næsten ikke er muligt at motivere dem for bevægelse som trænings- og sundhedsindsats. Træning og eventuel effekt skal leges ind. Allerede med det argument forstyrres den evidente viden. I forbindelse med større børn ( klasse) er det tilsvarende kendt, at også de skal motiveres udover det naturvidenskabelige argument. Børn går ikke til idræt som 13 årige for at blive sunde, men fordi der er nogle sociale og personlige muligheder indlejret i deltagelsen. 70\n15 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse Noter 1. wm Dannelsesteoretisk og kritisk konstruktiv didaktik er funderet i henholdsvis tysk oplysningsfilosofi, reformpædagogik, og senere kritisk teori. (De to henvisninger refererer til henholdsvis den tyske og den danske udgave af bogen) 4. I Danmark var Carl Aage Høeg Larsen og Carl Aage Larsen inspireret af den tyske dannelsesteoretiske didaktik. De publicerede en række artikler, som fik betydning for curriculumtænkningen på lærerseminarierne og i folkeskolen (Se Jensen, red. 1997). 5. Kompetence er i dag et meget anvendt begreb i både udannelser og pædagogisk forskning. Det har imidlertid en svag konceptuel kerne (Herman 2001), hvilket indebærer mange forskellige tolkninger og anvendelser af begrebet. Kritikere fremhæver begrebets oprindelse i human ressourceteori i erhvervslivet. Trods en pointering af vigtigheden af den menneskelige ressource i kompetencebegrebet fastholder kritikerne, at det i bund og grund er et økonomisk- strategisk koncept, som betragtes som nøglen til en virksomheds konkurrenceevne. Netop denne virksomhedsøkonomiske grundtanke er årsagen til, at kritikerne mener, at det ikke bør overføres til skole og uddannelsesinstitutioner. På den anden side er der også en del forskere, der har taget begrebet til sig og valgt at nuancere det således, at det også tager højde for uddannelsesinstitutioners bredere dannelsesorientering. (Jørgensen 2001, Herman 2001). 6. De to henvisninger refererer til henholdsvis den tyske og den danske udgave af bogen. 7. Sverige, Australien og New Zealand er eksempler på lande, der anvender fagbetegnelser Idræt og sundhed og Sundhed og idræt (Health,Physical Education (HPE)). Se beskrivelser af 35 landes curriculum i Pühse og Gerber (2005). 8. Eksemplet er fra Herskind (2002). 9. For uddybning af den kropslige, emotionelle dimension se Herskind (2006, 2007). 10. Eksemplet er fra Rønholt (1996). 11. Eksemplet er fra rapporten Kvalitet i idrætsundervisning af Rønholt, H., Knudsen, F., Vorbjerg, S., Zachariassen, A. (2007). 12. Observationerne gjorde os opmærksom på at en aktivitet som langbold både indeholder bevægelsesfaglige, intellektuelle og almene dannelseskvaliteter Elementer, som at gribe, løbe og kaste, slå til en bold med et bat, placere sig på banen, samarbejde om taktik for indehold og udehold er alle kompetencer/elementer, som kan udvikles og kvalificeres. 13. Den omtalte Cirkelmodellen er hentet fra Borup (2003). 71\n16 Mia Herskind & Helle Rønholt Referencer Berger, Peter & Luckmann, Thomas (1966): The Social Construction of Reality: A Treatise in the Sociology of Knowledge. London: Pinguin Books. Borup, Jette (2003): Kan/kan næsten profil og læringsstil evaluering og handleplan. København: Dafolo. Herman, Stefan (2001): Et diagnostisk landkort over kompetenceog udvikling og læring. København: Learning Lab Denmark. Herskind, Mia (1997): Kroppen og idrætten i børns samvær, ph.d afhandling, København: Danmarks Lærerhøjskole. Herskind, Mia (2002): Idræt, dans og bevægelse for børn, Evaluering af danse- og bevægelsesprojekter under det Idrætspolitiske Idéprogram. København: Institut for Idræt, Københavns Universitet. Herskind, Mia (2005): Krop og bevægelse i dagtilbud. Om kropsligt forankrede lære- og identitetsprocesser. Rapport. København: Learning Lab Denmark Herskind, Mia (2006): Viden og følelser i bevægelse, I Lis, Engel; Helle, Rønholt; Charlotte Svendler-Nielsen & Helle Winther, red: Bevægelsens poetik, s København: Museum Tusculanum. Herskind, Mia (kommande, 2007): Om at tage en bevægelsespraksis på sig, I Mia Herskind, red: Kropslighed og læring i dagtilbud. Værløse: Billesø og Baltzer. Jank, Werner & Meyer, Hilbert (1991/ 2002): Didaktische Modelle. Frankfurt am Main: Cornelsen Verlag scriptor. Jank, Werner & Meyer, Hilbert (2006): Didaktiske modeller. Grundbog i didaktik. Dansk oversættelse og forord af Jens Peter Christiansen. København: Gyldendal Lærerbibliotek. Jensen, Erik, red (1997): Didaktiske emner belyst gennem 12 artikler af Carl Aage Larsen & C.A. Høeg Larsen. København: Danmarks Pædagogiske Bibliotek. Jørgensen, Per Schultz (2001): Kompetence overvejelser over et begreb. Nordisk Psykologi, 53(3), s Klafki, Wolfgang (1991): Neue Studien zur Bildungstheorie und Didaktik. Zeitgemässe Allgemein Bildung und kritisch-konstruktive Didaktik. Weinheim: Beltz Verlag. Klafki, Wolfgang (2001): Dannelsesteori og didaktik nye studier. Dansk oversættelse af Neue Studien Zur Bildungstheorie und Didaktik. Århus: Forlaget Klim. Moser, Thomas & Mia Herskind (2004): I begyndelsen er bevægelsen. krop pdf 72\n17 Idræt, krop og bevægelse mellem sundhed og dannelse Pühse, Uwe & Gerber, Markus, red (2005): International Comparison of Physical Education. Concepts. Problems. Prospects. Aachen: Meyer & Meyer Sport. Rønholt, Helle (1996): Didaktiske irritationer en undersøgelse af idrætsundervisning i folkeskolen. Ph.d. afhandling, København: Danmarks Lærerhøjskole. Rønholt, Helle (2002): It s only the sissies...! Analysis of teaching and learning processes in physical education: A contribution to the hidden curriculum, Sport, Education and Society, 7(1), s Rønholt Helle (2003): Motiveres børn til bevægelse, leg og idræt i skolen? I Børn og unge i bevægelse - perspektiver og ideer, s København: Kulturministeriet. Rønholt, Helle (2005): Physical Education in Denmark, I Uwe, Pühse & Markus Gerber, red: International Comparison of Physical Education, s Concepts. Problems. Prospects. Aachen: Meyer & Meyer Sport. Rønholt, Helle (2007a): Kroppen som fortæller, I Lis, Engel; Helle, Rønholt; Charlotte, Svendler-Nielsen & Helle, Winther, red: Bevægelsens poetik, s København: Museum Tusculanum. Rønholt, Helle; Knudsen, Flemming; Vorbjerg, Stinne & Zachariassen, Annette (2007b): Kvalitet i idrætsundervisning en undersøgelse af idræt i klasse. Rapport. Institut for Idræt, Københavns Universitet. Sundhedsstyrelsen (2007): Mad og Motion. Mad_og_motion.aspx Undervisningsminsisteriet (2007): Bekendtgørelse af lov om folkeskolen. LBK nr 1049 af 28/08/2007 (Gældende). Wedderkopp, Niels; Froberg, Karsten; Hansen, H.S.; & Andersen, Lars Bo (2004). Secular trends in physical fitness and obesity in Danish 9-year-old girls and boys: Odense School Child Study and Danish substudy of the European Youth Heart Study Scandinavian Journal of Medicine and Science in Sports, 14, s


Bedre vilkår i sigte: Ny ordning for medarbejderaktier\nFra den 1. januar 2021 vil det være muligt at anvende en gunstig medarbejderaktieordning i nye mindre virksomheder. Ordningen giver mulighed for at tildele aktier, køberetter og tegningsretter der svarer til op mod 50 % af den ansattes årsløn.\nI 2019 vedtog Folketinget en gunstig medarbejderaktieordning, som nye mindre virksomheder kan benytte sig af i forbindelse med aflønningen af ansatte. Da ordningen indeholdt elementer af statsstøtte, skulle den godkendes af EU-Kommissionen, før den kunne træde i kraft.\nDen 7. oktober 2020 godkendte EU-Kommissionen ordningen under forudsætning af, at der blev indført yderligere fire betingelser for, at ordningen kunne anvendes. Regeringen har efterfølgende inkorporeret EU-Kommissionens bemærkninger og fremsat et lovforslag om ordningens ikrafttræden, hvorved aftaler, der indgås fra og med den 1. januar 2021, vil være omfattet.\nLovforslaget blev vedtaget den 21. december 2020.\nDe nuværende ordninger\nEfter de særlige regler i ligningslovens § 7 P kan ansatte modtage aktier, køberetter og tegningsretter til aktier som led i et ansættelsesforhold, uden at det beskattes som lønindkomst. I stedet beskattes fortjenesten som aktieindkomst på afståelsestidspunktet.\nFordelen ved ordningerne er blandt andet, at aktieindkomst kun beskattes med op til 42 %, hvorimod lønindkomst beskattes med op til ca. 56 %. Efter de nuværende ordninger kan værdien af de tildelte aktier/tegningsretter højst udgøre 10 % af den ansattes årsløn, dog 20 % hvis ordningen gælder på lige vilkår for mindst 80 % af selskabets ansatte.\nDen nye ordning indebærer, at visse virksomheder kan tildele aktier, køberetter og tegningsretter svarende til op mod 50 % af den ansattes årsløn på aftaletidspunkt, uden at det beskattes som lønindkomst.\nFormålet med ordningen er at forbedre nye mindre virksomheders muligheder for at anvende aktieløn til at motivere, aflønne og dele ejerskabet af selskabet med deres medarbejdere.\nDer er imidlertid opstillet en række betingelser for at anvende ordningen:\nPå aftaletidspunktet har selskabet ikke haft mere end 50 ansatte i et af de to seneste opgjorte årsregnskaber.\nSelskabets nettoomsætning eller balancesum har ikke oversteget 15 mio. i et af de to seneste opgjorte årsregnskaber.\nSelskabet har været aktivt på et marked i mindre end fem år før kalenderåret, hvor aftalen indgås.\nPå aftaletidspunktet skal selskabet være et aktivt driftsselskab. Det betyder, at selskabet ikke i overvejende grad kan bestå af passiv kapitalanbringelse og være en pengetank.\nDe fire yderligere betingelser, som EU-Kommissionen har fastsat, er følgende:\nOrdningen kan ikke anvendes af ansatte, som på aftaletidspunktet ejer mere end 25 % af aktiekapitalen eller råder over mere end 50 % af stemmerne. Hvis den ansattes nærtstående har aktier, skal disse medregnes.\nSelskabet må ikke være børsnoteret eller på anden måde optaget til handel på et reguleret marked.\nSelskaber, der anvender ordningen og derved opnår indirekte statsstøtte, skal opgøre og indberette støttebeløbet, hvis den samlede støtte fra ordningen i samme kalenderår overstiger 500.000 euro.\nLæs mere om aktieløn og incitamentsordninger.\nLenni Hangaard Jensen\nDirekte: +45 38 77 12 28\nMobil: +45 24 86 01 27


Madkasse sæt i tre farver - House Doctor\nHjem / Alle varer / Madkasse - House Doctor\nMadkasse - House Doctor\nFlot madkasse fra House Doctor i tre forskellige farver. House Doctor har gjort det igen. De har lavet nogle flotte, samt stilrent og anvendelige madkasser. Dette madkasse sæt fåes i 3 farver, som ses på billedet. M...\nFlot madkasse fra House Doctor i tre forskellige farver. House Doctor har gjort det igen. De har lavet nogle flotte, samt stilrent og anvendelige madkasser. Dette madkasse sæt fåes i 3 farver, som ses på billedet. Mange af os benytter den kedelige madpakke, sølvpapir, madpapir, men man kan på en billig måde, gøre det lidt mere spændende med en flot madkasse. Vælg i mellem farven rød, grøn eller blå. Mål: 19,9x11,3x6,6 cm\nKollektioner: Alle varer, Boligtilbehør – online salg af boliginspiration & boliginteriør, Diverse - House Doctor, House Doctor forhandler, Indretning til under 100 DKK, Specielle tilbud, Stue Del: Info


USA godkender Norwegian UK - STANDBY.dk\nAf: Flemming Juul i Luftfart, Nyheder 17. juli 2017\t Print\nLUFTFART: USA’s Department of Transportation (DOT) har givet lavprisselskabet Norwegian UK midlertidig tilladelse til at beflyve USA og finder ingen overbevisende begrundelse for, at afvise selskabets ansøgning.\nGodkendelsen fra DOT blev givet 14. juli – 18 måneder efter Norwegian ansøgte om godkendelse i december 2015. Ansøgningen blev mødt af protester fra både større flyselskaber og fagforeninger i USA, herunder den store pilotsammenslutning Air Line Pilots Association, der protesterer over Norwegians personalepolitik.\nMen beslutningen fra DOT siger, at Norwegian har dokumenteret, at selskabet både finansielt og operationelt lever op til kravene og at selskabet er reelt ejet og kontrolleret af borgere i EU, hvorfor ansøgningen er dækket af EU-USA Open Skies aftalerne.\nDOT tilføjer, at argumenterne fra Norwegians modstandere stort set er de samme, som blev benyttet imod det irsk baserede Norwegian Air International (NAI), et datterselskab, som måtte vente næsten tre år på sin tilladelse.\n“DOT har allerede grundigt undersøgt og afvist disse argumenter og vi ser ingen grund til at nå en anden konklusion i dette tilfælde. Vi ser heller ikke noget behov for yderligere dokumentation fra ansøgeren omkring forretningsplaner eller personaleforhold”, hedder det fra DOT.


Berlin Archives - Malsen\nBerliner-post #5 – Hotel Nhow….SÅ lækkert!\nVi havde booket et hotel gennem takeoffer og blev virkelig positivt overraskede. Hotellet var meget meget bedre end jeg havde forestillet mig. Med udsigt til og café ned til Spree og naboskab til Universal Music (og MTV) med de smukke…\nkjole – Bruuns Bazaar denimjakke – HM taske – Friis & Co. halskæde – Christian Dior Forrige mandag i Berlin. Vi blev fanget i det man må kalde en gedigen byge og eftersom solen skinnede fint om morgenen da vi…\nBerliner-post #2 – Palme outfit\nForan vores hotel, som jeg som sagt laver et helt indlæg om, stod der disse bemalede murrester – et flot farverigt indslag på en ellers rimelig grå-rød-murstens-beton-agtig strækning af Sprees havnefront. Eftersom jeg vidste, at det ville blive en pænt…


Karl Hansen dom 1861 – alda.dk\nNedenstående er den fjerde dom, som min 3 x tipoldefar, Karl Hansen (ane nr. 64) modtager. Jeg tager ikke ansvar for, at afskriften er 100% korrekt, så vil du være sikker på ordlyden, bør domprotokollen konsulteres. Tiltalte nr. 1, 5, 7 og 9 er Karls brødre…\nDom (Afsagt d: 23 Marts 1861)\n1. Arrestanten Hans Christian Hansen for Brandstiftelse og Assurancesvig, samt Tyveri eller i alt Fald ulovlig Omgang med Hittegods. 2. Arrestanten Carl Hansen for Tilskyndelse til Brandstiftelse og Deelagtighed i Assurancesvig, Tyverie og Deelagtighed heri, attenteret Falskmøntneri og ulovlig Omgang med Hittegods. 3. Ane Sophie Jensen for Tilskyndelse til Brandstiftelse og Assurancesvig. 4. Brolægger Jens Rasmussen med Tilnavn Tambour for Medvirkning til attenteret Falskmøntneri og Hæleri. 5 Arrestanten Jens Nicolai Hansen for Tyveri og Deelagtighed heri. 6. Arrestanten Hans Danielsen for Tyveri. 7. Arrestanten Andreas Hansen for Tilskyndelse til Tyveri og for Hæleri eller i alt Fald for ulovlig Omgang med Hittegods. 8. Skomager Jens Rasmussen Ellen eller Elling for ulovlig Omgang med Hittegods. 9. Carsten Hansen for ulovlig Omgang med Hittegods.\nI. Hvad nu for det Første Arrestanten Hans Christian Hansen angaaer da er det ved hans Tilstaaelse i Forbindelse med de under Sagen i øvrigt oplyste Omstændigheder godtgjort, at det, medens han Fredag d: 24 August 1860 gik fra en Mand i Egholm, hos hvem han havde ventet at faae Penge for noget udført Stenhuggerarbeide, til sin Broder Carl Hansen ved Nøbbet Østerskov, faldt ham ind at afbrænde sit hus ved Ravnsby Bakke for ved Assurancebeløbet at komme ud af sin Pengeforlegenhed. Efter at have opholdt sig nogen Tid hos nævnte sin Broder for hvem han udtalte sig om den hos ham opstaaede Tanke, forføiede han sig til sit Hjem, hvor nævnte Broder indfandt sig om Aftenen og hvor der da atter blev talt mellem dem om den af Hans Christian paatænkte Ildspaasættelse. Efter at Broderen Carl, medtagende nogle Bøger og andre Gjenstande for størstedelen tilhørende Hans Christian Hansen havde forladt denne, gik denne ind i en til Huset hørende Skyne [Ifølge ODS er en skyne et lille udhus ell. skur, især som udbygning med halvtag, anvendt som tørvehus, grisesti olgn.], der udgjorde Husets østlige del, og stak med en Svovlstik Ild i et der liggende Halmknippe, hvorefter han forlod Huset, som han saae brænde, da han var kommen vel 1/8 Fjerdringvei bort, hvorefter han begav sig ad Nakskov til. Huset, der alene var beboet af Arrestanten Hans Christian, laa isoleret, og var assureret for 120 rdl., nedbrændte aldeles saavelsom det i samme værende Løsøre, der var assureret for 304 rdl 2 mark, med Undtagelse af nogle faae Effecter til en Værdi af 3 rdlr.\nDet er endvidere under Sagen oplyst, at Arrestanten Hans Christian for 26 Aar siden, da han arbeidede hos Stenhugger Krause i Lyngby har på Locumet i store Kro forefundet et Uhr, der laa i Vinduet over Døren, hvilket Uhr han tilvendte sig og solgte til sin Broder Tiltalte Andreas, for nogle Klædningsstykker til Værdi 10 rdl., hvilket antages at udgjøre Uhrets Værdi. Hjemkommen til Horslunde kjøbte han atter Uhret og solgte det til en Færgekarl, der druknede kort Tid efter. For de af Arrestanten saaledes begaaede Forbrydelser, af hvilke den sidstnævnte naar hensees til Stedet og de Omstændigheder, under hvilke Uhret er forefundet, maa ansees som ulovlig Omgang med Hittegods vil han være at straffe og formenes Straffen, henseet til samtlige Omstændigheder, derunder at han ved Grevskabet Christianssædes Extraretsdom af 10 Juni 1837 er for Tyveri anseet med Straf af Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage, at kunne i Henhold til Frdn. 26 Marts 1841 §5 s:m: Frd. 11 April 1840 §53 saavelsom i Henhold til sidstnævnte Frd. §58 fastsættes til 9 Aars offentligt Strafarbeide. Arrestanten vil derhos have at deltage i Udredelsen af Actionens Omkostninger.\nII. Hvad angaar Arrestanten Carl Hansen da er det ved hans Tilstaaelse i Forbindelse med hvad der i øvrigt er oplyst under Sagen, godtgjort som foranført, at der Dagen forinden den af Hans Christian Hansen forøvede Ildspaasættelse har fundet Sted, har været saavel i Carls som i Hans Christians Hus talt mellem Brødrene om den af sidstnævnte paatænkte Ildspaasættelse, men da Carls Yttringer efter hans egen Forklaring ere falden saaledes: Det er aldrig værdt at begynde paa, for det kan Du ikke gaae igjennem med og han derhos har yttret, at han ikke behøvede at gjøre det for Tidens Skyld idet han (:Carl:) nok kunde skaffe ham Brød og Smør, og hans Yttringer efter Hans Christians Yttringer ere falden i samme Retning, saa at han ikke har raadet ham til Ildspaasættelsen, vil Carl forsaavidt han er actioneret for Tilskyndelse til Brandstiftelse være at frifinde for Actors Paatale.\nDerimod har han tilstaaet, at han, efter at der mellem ham og Broderen, i dennes Hus, var blevet talt om, at det var Synd, at de mange gudelige Bøger, som Broderen eiede, skulde brænde, har modtaget endel af disse tilligemed flere Gjenstande, samtligt indbefattet under Assurancen, baaret det hjem til sit Hus og der gjemt det for at redde det. Efter sin første Forklaring har Arrestanten betragtet disse Gjenstande som Broderen et Depositum, idet der vel var Tale om at han skulde kjøbe dem, men der ikke blev stillet nogen Accord i saa Henseende, men denne Forklaring har han senere tilbagekaldt, idet han paastaaer at have kjøbt dem, idet han dog derhos har erklæret, at han ikke, hvis Brandstiftelsen var blevet uopdaget og Assurancesummen for det assurerede Løsøre var blevet udbetalt, ikke vilde have ommeldt[?] nævnte Gjenstande som ikke brændte. Selv om man derfor med Lovens 1-15-1, vilde lægge hans sidste Forklaring til Grund for Paadømmelsen, skjønnes det ikke rettere, end at han maa ansees som skyldig i svigagtig Omgang med Hensyn til Brandassurancen, hvorfor han, med Hensyn til de ham tidligere overgaaede Straffedomme vil være at ansee efter Frd. 11 April 1840 §53 s: m: §77 og 79.\nEndvidere har Arrestanten Carl nogle Aar før 1851 i Forbindelse med sin Broder Jens Nicolai, Medtiltalt under Sagen, taget et Husmand Peder Helle tilhørende Stykke Blaarlærred, vel paa en 30 Alen, der laae til bleg paa Marken, idet han efter sin Forklaring – holdt Vagt, medens Broderen tog Lærredet, og gav det til nærværende Tiltalte, der lod det forarbeide uden at Broderen fik nogen Andet i Udbytte. Lærredet er vurderet til 7 rdl. og Krav paa Erstatning er frafaldet.\nI Efteraaret samme Aar som nysnævnte Tyveri forefaldt, har nærværende Arrestant ligeledes i Forening med Broderen Jens Nicolai om Aftenen stjaalet en Gaardeier Claus Hansen tilhørende Vædder, der stod paa dennes Mark og ført den ved at tage den i Ulden til sit Hus, hvor han beholdt den, efter at Broderen Jens havde været ham behjælpelig med at slagte dem. Vædderen er blevet vurderet til 7 a 8 rdl. og Krav paa Erstatning er frafaldet.\nI Aaret 1859 har nærværende Arrestant af sin Broder Carsten, der er medtiltalt under denne Sag, tilforhandlet sig et Uhr, som denne angav at havde fundet paa Veirø paa Marken eller Veien. Dette til 6 rdl vurderede Uhr har han senere bortbyttet til Medtiltalte Jens Rasmussen; fra hvem det er kommet tilstede.\nDets Værdi er ansat til 10 r. og Erstatning for Afsavnet er af Eieren frafaldet.\nI Aaret 1856 eller 1857 fattede nærværende Arrestant det Forsæt at gjøre falske Penge, til hvilken Ende han laante en svensk Specie af sin Nabo[?] Peder Thue, svensk fordi de svenske Specier ere glatte om Randen, kjøbte en Zinkhane i Nakskov for deraf at støbe Pengene, formede sig af Zinkblik en Støbeskee og erholdt af Medtiltalte Jens Rasmussen Tambour Støbesand, men da han vilde til at støbe og spurgte sin nu afdøde Hustru om Sandet, faldt hun ham om Halsen og spurgte ham om han atter vilde ind i Straffeanstalten hvorfor han opgav Forsøget. Da han saaledes vel har truffet Forberedelsen til Falskmøntneri, men selv er traadt tilbage uden at have gjort noget Forsøg paa at Forfærdige Penge, vil han da de almindelige Regler om Attentat herpaa ikke kunne komme til Anvendelse, i saa Henseende være at frifinde for Actors Tiltale.\nForsaavidt nærværende Arrestant endvidere har forfærdiget for Broderen Jens Nicolai et Kar eller en Ballie af nogle Sterver, om hvilke han i ethvert Tilfælde før han afleverede det forarbeidede Kar, vidste at de vare stjaalne af Broderen skjønnes han ikke hermed at have paadraget sig noget Strafansvar.\nIdet Arrestanten, der er langt over criminel Lavalder og ifølge Grevskabet Christianssædes Extraretsdom af 10 Juni 1837 er for første Gang begaaet Tyveri straffet med Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage, ved Høiesteretsdom af 8 Februar 1842 for Bedrageri med 1 Aars Forbedringshusarbeide samt ved Christianssædes Birks Extraretsdom af 30 Mai 1851 for 3 Gange begaaet Tyveri med Forbedringshusarbeide i 4 Aar, vil han for nysnævnte 2 Tyverier være at straffe for 4 Gange begaaet Tyveri efter Frd. 11 April 1840, §15 s:m: §6 og i Forbindelse med §21 saavelsom efter §29 ligesom han for sit Forhold med Hensyn til det fundne Uhr vil være at straffe efter samme Frd. §77 s:m: §22.\nI Henhold til alt foranførte formenes Straffen for denne Arrestants Vedkommende at kunne fastsættes til 10 Aars Strafarbeide hvorhos han vil have at deltage i Udredelsen af Actionens Omkostninger.\nIII. Hvad angaaer Tiltalte Ane Sophie Jensen, da har hun forklaret, at Arrestanten Hans Christian, med hvem hun er Kjæreste, en 8-14 Dage før Branden fandt Sted, har besøgt hende paa Vesterborg Sygehuus, hvor hun var indlagt, for et daarligt Been, og at han ved den Leilighed har talt om, at han vilde sælge et uldent Uldtørklæde, han havde faaet af et andet Fruentimmer, hvilket foranledigede hende til at sige: hvis du sælger det vil jeg aldrig see din Skorsteen mere. Da Hans Christian gjentog Ordene: Vil Du aldrig see min Skorsten mere, sagde hun: Du kan jo da ligesaagodt brænde dit Hus af. Hertil taug han Noget, men sagde da: Sikken Efterretning Du kommer med, hvortil hun svarede: Du er da saa gammel og fornuftig, at Du ikke behøver at gjøre det, fordi jeg siger det, Du ved da vel hvad du gjør.\nEfter Arrestantens Forklaring skal hendes Ord nærmest være falden saaledes: Jeg veed ikke bedre end at Du sælger Steenjorden[?] og lader Huset ryge, men denne Forklaring har Tiltalte dog ikke kunnet gaae ind paa hvorimod hun blot ikke har turdet benægte Muligheden heraf.\nDa Tiltalte ikke herved kan siges at have forledet Hans Christian til Brandstiftelse og heller ikke paa mindre virksom Maade, at have medvirket til denne Forbrydelse, idet hun endog har søgt at tilintetgjøre den Eftertanke hendes første Ord mulig havde vækket hos Hans Christian, og som Følge deraf heller ikke kan siges at have gjort sig skyldig i Tilskyndelse til Assurancesvig vil hun være at frifinde for Actors Tiltale dog med at deltage i Udredelsen af Actionens Omkostninger.\nIV. Forsaavidt angaar Brolægger Jens Rasmussen med Tilnavn Tambour, da er det ved hans Tilstaaelse i Forbindelse med hvad der i øvrigt er oplyst godtgjort, at han efter Anmodning af fornævnte Arrestant Carl Hansen engang har fra en Høi i Lollands Sønderherred uden Vederlag bragt denne noget Sand, hvilket Carl Hansen havde sagt at han vilde benytte for at probere at støbe Penge.\nDa nævnte Carl Hansen imidlertid som foranført vil blive at frifinde forsaavidt han er actioneret for attenteret Falskmøntneri vil som Følge heraf nærværende Tiltalte blive at frifinde for Actors Tiltale forsaavidt han er tiltalt for Medvirkning heri.\nEndvidere har nærværende Tiltalte engang taget en Stenhammer, der laa under en Stenkiste i Nøbbet Skov, hvor den – efter Tiltaltes Forklaring – var lagt af Arrestanten Carl Hansen efter af denne at være stjaalen fra en Stenhugger. Da der imidlertid ikke i saa Henseende er tilveiebragt noget Bevis mod Carl Hansen, der paastaaer at hans nu afdøde Hustru har st[j]aalet bemeldte Hammer vil nærværende Tiltalte, i Betragtning af at der saaledes i det Hele slet ikke er tilveiebragt noget Bevis for Tyveri, altsaa forsaavidt han er actioneret for Hæleri være at frifinde for Actors Tiltale.\nDerimod vil han have at udrede en forholdsmæssig Andel af Actionens Omkostninger.\nV. Hvad angaaer Arrestanten Jens Nicolai Hansen, da er det bevist at han har begaaet følgende Forbrydelser:\n1. Som foranført har han i Forbindelse med Arrestanten Carl Hansen stjaalet et stykke Lærred der laae paa Husmand Peder Helles Mark. Efter sin Forklaring holdt nærværende Arrestant Vagt medens Arrestanten Carl var den der tog Lærredet.\n2. Ligeledes i Forbindelse med Arrestanten Carl Hansen, som foranført, stjaalet en Vædder tilhørende Gaardmand Claus Hansen, hvilken græssede paa Marken. Ogsaa ved denne Leilighed skal Carl Hansen efter nærværende Arrestants Forklaring have været den der egentlig tog Vædderen, medens Arrestanten stod hos.\n3. Medens han tjente paa Pederstrup stjal han omtrent samtidig med at han tog en Høtyv, for hvilket sidste Tyveri han er bleven straffet, efter Tilskyndelse af sin Broder Medtiltalte Andreas Hansen, en Jerngreb, der laa i hans Kammer og tilhørte hans Husbonde Greve Christian af Reventlow. Greben er ikke kommet tilstede, men er af Arrestanten vurderet til 3 mark[?]. Krav paa Erstatning er frafaldet.\n4. Ifølge Arrestantens Forklaring efter Tilskyndelse af og i Forening med Arrestanten Carl har han stjaalet en Presenning fra Gaardmand Jørgen Musse i Ravnsholdt. Arrestanten gik ved denne Leilighed gjennem en ikke aflaaset Dør ind i Vognskuret, hvor han tog Presenningen, og strax vil have leveret den til Carl, der stod udenfor. Presenningen er vurderet til 3 rd. og er ikke kommen tilstede, hvorimod Erstatning er frafaldet.\n5. Ligeledes har Arrestanten fra samme Mand stjaalet et Par Vognstænger, der henlaae udenpaa en Huusmur i Baggaarden, i hvilken Arrestanten kom ind ved at gaae gjennem et ikke med Laas forsynet Led. Vognstængerne ere vurderede til 3 mark og Erstatning frafaldet.\nOgsaa dette Tyveri paastaaer Arrestanten at have begaaet efter Tilskyndelse af og i Forening med Arrestenten Carl Hansen.\n6. Nogen Tid efter stjal Arrestanten et Led paa Marken, hvilket tilhørte Gaardmand Christen Krog i Uhrne. Leddet er vurderet til 1 rdl. og Krav paa Erstatning frafaldet.\nOgsaa dette Tyveri paastaaer Arrestanten at have begaaet efter Anvisning og i Forening med Carl Hansen, der skal have faaet Ledstolperne, medens nærværende Arrestant kun fik Skinnerne[?].\n7. Nogen Tid efter stjal Arrestanten et gammelt Kar eller en Ballie der tilhørte Gaardmand Claus Vibolt, og laa udenfor dennes Gaard paa Veien. Staverne[?] ere vurderede til 2 mark og Erstatning frafaldet.\n8. Atter nogen Tid efter stjal Arrestanten nogle Fjelle, tilhørende Husmand Rasmus Pedersen i Nøbbet, hvilke stode udenfor Huset op til Væggen. Pladsen udenfor Huset var fra Veien kun skilt med et vel 1 Alen høit Gjærde. Fjellene ere vurderede til 4 mark og Erstatning frafaldet.\n9. Medens Arrestanten tærskede hos Gaardmand Niels Krogs Enke i Kastager stjal han en Øxe og en Knibtang, der laae paa Møddingen, hvor de tilfældig vare væltede ud af Arrestanten ved at tømme en Kurv med Avner. Begge Dele ere vurderede til 1 rdl. og Erstatning frafaldet.\n10. Efter Aftale med Fisker Hans Danielsen i Nøbbølle, der er arresteret og tiltalt under denne Sag, har han i Forbindelse med denne engang taget vel en Ol Hornfisk af Fisker i Uhrne Anders Bringes Garn. Disse solgte Hans Danielsen i Saxkjøbing og Arrestanten fik en 4 eller 5 mark af Udbyttet.\n11. Senere har Arrestanten med samme H. Danielsen paa samme Maade frataget A: Bringe vel en Ol Hornfisk, som de delte, hvorefter Arrestanten solgte sin Andel i Omegnen. Samtlige ved begge Tyverier stjaalne Fisk ere ansatte til en Værdi af 1 rdl. og Erstatning er frafaldet.\n12. Endelig har Arrestanten taget i Skoven 2 skovede Grandstænger, tilhørende Kammerherre F: Greve af Reventlow, hvilke af Arrestanten ere benyttede til et Dreiebord. Deres Værdi er anført til 2 mark og Erstatning er frafaldet.\nArrestanten, der er langt over criminel Lavalder, og ifølge Grevskabet Christianssædes Extraretsdom af 30 Juni 1837 for Tyveri straffet med Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage, vil for fornævnte Tyverier af hvilke det under N: 3 anførte er begaaet før nysnævnte Straffedom er ham overgaaet, være at straffe i Henhold til Frd. 11 April 1840 §19 og §13 s: m: §6 formenes Straffen, naar hensees til det betydelige Antal af Tyverier, der i 22 Aar saaledes af ham er forøvet, men paa anden Side til den temmelig ubetydelige Værdi de fleste stjaalne Gjenstande have havt, den lange Tid, der er forløben siden de nu opdagede Forbrydelser ere begaaede, Arrestantens trange Kaar tildels foranlediget ved Forsørgelsen af en stor Familie, Anger over hvad han har forbrudt sig, at kunne fastsættes til 3 Aars offentligt Strafarbeide, hvorhos Arrestanten vil have at udrede en forholdsvis Andel af Actionens Omkostninger.\nVI. Hvad angaaer Arrestanten Hans Danielsen, da er det godtgjort, at han\n1 og 2, med næstfornævnte Arrestant har begaaet de forommeldte Tyverier af Fisk.\n3. ved Juletid 1859 har en Morgen tidlig stjaalet et Lagen fra Gaardmand Christian Madsen i Nøbbølle, hvilket Lagen hang paa en Busk i dennes Have. Lagnet er vurderet tl 1 rdl. og Erstatning er frafaldet.\n4. Samme Vinter har Arrestanten en Morgen stjaalet en Skjorte, tilhørende Gaardmand Snækkerup i Kastager, hvilken hang paa et Gjærde, mellem Haven og en Mark, der stødte lige til Veien. Skjorten er vurderet til 1 rdl. og Erstatning er frafalden.\nFor de af Arrestanten saaledes begaaede Tyverier vil han der er langt over criminel Lavalder og som ved Nørreherreds Extraretsdom af 21 Januar 1829 er for Tyveri anseet med Straf og Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage være at ansee efter Frd. 11 April 1940 §13 og formenes Straffen, naar hensees til den ringe Værdi de stjaalne Gjenstande have havt, Arrestantens trængende Forfatning og den Omstændighed, at han som inddragen under denne større Sag har hensiddet temmelig længe i Varetægtsarrest at kunne fastsættes til 18 Maaneders Strafarbeide med forholdsvis Andel i Udredelsen af Actionsomkostningerne.\nVII. Betreffende Tiltalte Andreas Hansen, da er det godtgjort:\n1. at han for 26 Aar siden har tilforhandlet sig til et Uhr, som hans Broder Arrestanten Hans Christian Hansen som foranført fandt og tilegnede sig paa Locumet i Store Kro.\n2. At han har opfordret Broderen Arrestanten Jens Nicolai Hansen til at stjæle den Jerngreb som denne som foranført stjal medens han tjente paa Pederstrup. Samme Jerngreb modtog nærværende Tiltalte efter at den var stiaalet, men leverede den senere tilbage.\nFor hvad han saaledes har forbrudt vil nærværende Tiltalte der er langt over criminel Lavalder være at anse efter Fr. 11 April 1840 §21 s.m. §1 og §77 sm. §58 og formenes naar hensees til den haardnakkethed hvormed han længe har vægret sig ved, at kunne fastsættes til 12 Dages Fængsel paa Vand og Brød, hvorhos han vil have at deeltage i Affordrelse af Actionens Omkostninger.\nVIII. Forsaavidt angaaer Tiltalte Skomager Jens Rasmussen Ellen eller Elling er det godtgjort, at han har tilbyttet Uhr med Arrestanten Carl Hansen, uagtet han vidste, at det Uhr, han fik tilbytte, var Hittegods, idet det nemlig var fundet af den under denne Sag Medtiltalte Carsten Hansen paa Veirø og af denne leveret Carl Hansen.\nFor det af nærværende Tiltalte saaledes udviste Forhold vil han, der er langt over criminel Lavalder og ikke tidligere tiltalt eller straffet, være at ansee efter Fr. 11 April 1840, §77 sm. §58 formenes Straffen at kunne fastsættes til 2 Dages Fængsel paa Vand og Brød hvorhos han vil have at deeltage i Udredelsen af Actionens Omkostninger.\nIX. Forsaavidt endelig angaaer Tiltalte Carsten Hansen, da er det ved hans Tilstaaelse og øvrige Omstændigheder godtgjort, at han for et Par Aar siden har fundet et Sølvlommeuhr paa Veirø ved et Strandgjærde hvor der gik en Vei eller Sti, hvilket Uhr han senere som foranført afhændede til sin Broder Carl. Uhret er kommet tilstede, dets Værdi er anset til 8 rd og Erstatning er frafaldet for Af[…]\nFor det af Tiltalte saaledes udviste Forhold vil han der er langt over criminel Lavalder og [ikke?] tidligere straffet være at ansee efter Fr. 11 April 1840 §58 formenes Straffen at kunne fastsættes til 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød hvorhos Tiltalte vil have at udrede Andeel af Actionens Omkostninger.\nHvad de af Actionen i det hele lovligt flydende Omkostninger angaaer da vil enhver af de Arresterede eller Tiltalte have at udrede de med hans Arrest eller Tiltale som Dommens Execution for hans Vedkommende lovligt flydende Omkostninger hvorhos Salair til Actor Prøveprocurator Henrichsen 8 rd. til Defensor Procurator Barfod 6 rd. ville være at udrede med 1/9 af enhver af de Arresterede eller Tiltalte in solidum.\nSagførelsen har været forsvarlig.\nArrestanten Hans Christian Hansen bør hensættes til Tugthuusarbeide i 9 Aar, Arrestanten Carl Hansen bør hensættes til Tugthuusarbeide i 10 Aar, men for øvrigt for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Arrestanten Jens Nicolai Hansen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i 3 Aar. Arrestanten Hans Danielsen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i 18 Maaneder; de Tiltalte Andreas Hansen, Jens Rasmussen Ellen eller Elling og Carsten Hansen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den første i 12 Dage, den anden i 2 Dage og den tredje i 5 Dage; de Tiltalte Ane Sophie Jensen og Jens Rasmussen Tambour bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være.\nDe af Actionen lovligt flydende Omkostninger bliver at udrede af hver Enkelt for dennes Vedkommende og saaledes at Salair til Prøveprocurator Hendriksen 8 rd. til Defensor Prøveprocurator Barfod 6 rd. bliver in solidum at udrede af samtlige Arresterede eller Tiltalte hver med 1/9.\nLollands Nørre Herred, Ekstraretsprotokol, 1859-86, side 120-126 (Landsarkivet for Sjælland)


Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 fra Jack Wolfskin med Prisgaranti\nAktive børn har brug for godt fodtøj der kan give dem et sikkert fodfæste, god komfort og støtte. Derfor har Jack Wolfsk… … læs mere her\nJack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden. Yderligere beskrivelse og flere billeder her:\nJack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 Produktfakta\nVarenavn: Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32\nVare ID: 4055001902095\nJack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 fra Jack Wolfskin\nJack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 får mange til at få et ekstra smil på læben. Fodtøj til børn kategorien er også populær, når der skal findes cykeludstyr. Cykelpartner er nok den webshop i Danmark der har størst erfaring i at sælge cykeludstyr til hele Danmark. Vare du kigger på kan indenfor 365 dage sendes retur, hvis købet fortrydes. Når du jagter cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber varen her, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Det spiller også ind i beslutningen, at der er prisgaranti på Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 fra det meget kendte mærke Jack Wolfskin, som mange i cykelsporten nikker genkendende til. Når du får dit motionskick på din cykel, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik der fået tilsat smag af hyldeblomst.\nJack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i vores gruppe af varer Fodtøj til børn. Du får også hele hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 ved den velkendte shop Cykelpartner, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når du handler online er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode. Køb Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 allerede i dag til kun kr. 599.00 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nJack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids - Børnesko Vandtæt - Grå - Str. 32 er populær for cyklister\nNår webshops leverer dine produkter, begunstiges du af bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Derudover har du et meget større udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n12 anmeldelser af Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids – Børnesko Vandtæt – Grå – Str. 32\nVær den første til at anmelde “Jack Wolfskin Jungle Gym Texa. Mid Kids – Børnesko Vandtæt – Grå – Str. 32” Annuller svar


Anatomi og Fysiologi af Lungerne | Health Life Media\nDe menneskelige lunger er et par lunger, svampede organer optimeret til gasudveksling mellem vores blod og luften. Vores kroppe kræver ilt at overleve. Lungerne giver kroppen et essentielt ilt, mens man fjerner kuldioxid, før det kan nå farlige niveauer.\nI lungenes indre overflade kunne strækkes ud fladt, de ville besætte et område på næsten 80-100 kvadratmeter, næsten halvdelen af tennisen er en tennisbane. Lungerne giver kroppen med den luft, den har brug for til at lave lyde som at tale, synge og grine.\nPleura er serøse membraner, med to lag, der omgiver hver lunge. Pleura er fastgjort til thoracic hulrummet, mens parietal pleura udvikler membranets ydre lag. Det viscerale pleura gør det indre lag af membranbelægningen på lungernes yderside.\nMellem det viscerale og parietale pleura er der pleurhulrummet, som danner et hul rum i lungerne for at ekspandere under indånding. Den serøse væske udskilles af pleurormembranerne smører og reducerer friktionen inde i pleurhulen for at forhindre stress i lungerne under vejrtrækning.\nEkstern anatomi i lungerne\nLungerne indtager størstedelen af rummet inde i brysthulen. Lungerne strækker sig lateralt for at danne hjertet til ribben på begge brystet og fortsætte bagud mod ryggen. Hver blød svampet lunge er en kegleformet form med den overlegne ende, der danner keglens punkt og den nedre ende gør keglens bund. Den overlegne ende af lungerne bliver smal til den afrundede top, der hedder apexen. Den nedre ende af lungerne betegnes som basen og sidder på den kuppelformede membran. Bunden af lungerne kurver for at følge formen af membranen.\nDen venstre lunge er lidt mindre end den højre lunge på grund af at 2/3 af hjertet er position på venstre side af kroppen. De forlod lungen indeholder hjertehakket, en indikation i lungen, der omgiver hjertepunktet.\nHver lunge består af flere fremtrædende lopper. Den rigtige lunge (den store af de to) har tre lober – de overlegne, midterste og underære lober. Den vandrette splittelse deler den overlegne lobe fra den midterste lobe, mens den højre skråformede sprækker holder de midterste og nedre lobes. Den mindre venstre lunge har kun to lober, den overlegne og ringere, adskilt af den venstre skråt spaltning.\nLuft ind i kroppen gennem næse og mund og passerer gennem svælg, strubehoved og luftrør. Lige før lungerne opdeles, separerer luftrøret de venstre og højre bronkier, som er store hule rør bestående af hyalinbrusk og indgivet med pseudostratificeret cilieret epitel. Hybrinens hyalinkrosta skaber ufuldstændig ringformet ligner bogstavet “C” med åbningen af ringen vendt mod den bakre ende af bronchi. Den stive hyalinbrusk stopper bronkierne fra at falde og forhindrer luftstrømmen i lungerne. Pseudostratificerede epitel linjer indersiden af hyalinringen og forbinder ringens inokulerede ender for at danne en dyb rørformet løgn bogstavet “D” med den falske del af betragtningen i den bageste retning. Hver lunge trækker luft fra en enkelt, stor primær bronchus.\nDa de primære bronkier kommer ind i lungerne, bringer de sig ind i mindre sekundære bronkier, som bærer luft til hver lungen på lungen. Derfor brænder den rigtige bronchus i 3 sekundære bronkier, mens den venstre lung filialer ud i 2 sekundære bronkier. De sekundære bronchi forgrener desuden til mange kortere tertiære bronchi inden for hver lobe. Den sekundære og tertiære bronkier forbedrede lungens effektivitet ved at distribuere luft hver inden for hver lunke af lungerne.\nDet pseudostratificerede epitel, som grænser til bronchi, indeholder mange cilia og bægerceller. Cilia er små hårlignende cellulære projekter, der strækker sig fra overfladen af cellerne. Globale celler er specialiserede epithelceller, der udskiller slim til at belægge foringen af bronchi. Cilia bevæger sig kollektivt for at skubbe slim udladet af bægercellerne bortset fra lungerne. Støvpartikler og jævne patogener, der ligner virus, bakterier og svampe i luften, der trænger ind i lungerne, holder sig til slim og tages ud af luftvejen. På denne måde hjælper slim til lungerne rene og fri for sygdom.\nMange små bronchiolesafsnit ud fra de tertiære bronchi. Bronchioles afviger fra bronkier i størrelse, (de er mindre) og sammensætningen af deres vægge. Selvom bronchi har hyalinbrusk i deres vægge, er bronchioler sammensat af elastiske fibre og glat muskelvæv. Massen af bronchiolevægge gør det muligt at ændre diameteren af bronchioler i væsentlig grad. Når kroppen kræver et større volumen af luften, der går ind i lungerne, såsom gennem træning, breder bronchiolerne for at tillade større luftstrøm. I reaktioner på støv eller andre omgivende forurenende stoffer kan bronchioles klemme for at begrænse forureningen af lungerne.\nBronchiolerne afsnittes desuden i mange små terminale bronchioler. Terminale bronchioler er de mindste luftrør i lungerne og stopper ved lungernes alveoler. På samme måde som bronchioler er de terminale bronchioler elastiske, i stand til at dilateres eller kontraheres for at kontrollere luftstrømmen i alveolerne.\nAlveoli er arbejdsenheder i lungerne, der tillader gasoverførsel mellem luften i lungerne og blodet i lungernes kapillærer. Alveoli er placeret i små klynger, der henvises til alveolære sække i slutningen af den terminale bronchiole. Hver alveolus er et dybt, hulformet hul omgivet af mange små kapillærer.\nAlveolus væggene er foret med enkle pladeepitelceller kendt som alveolære celler. Et tyndt lag af bindevæv understreger og understøtter de alveolære celler. Kapillærer omgiver det vedhæftede væv på den ydre kant af alveolen. Åndedrætsmembranen er skabt, hvor væggene i en kapillær berører væggene i en alveolus. I åndedrætsmembranen opstår gasudveksling frit mellem luft og blod gennem de brede vægge i alveolus og kapillær.\nSeptalceller og makrofager er også placeret inde i alveolerne. Septal celler genererer alveolær væske, der dækker den indre overflade af alveoli. Alveolær væske er meget kritisk o lungefunktion, som det er et overfladeaktivt stof, der mætter alveolerne, hjælper med at understøtte lungens fleksibilitet og begrænser de tynde alveolære vægge fra at falde sammen. Makrofager i alveolerne holder lungerne rene og fri for infektion ved at tage og fagocytisere patogener og andre fremmede stoffer, som infiltrerer alveolerne sammen med indåndet luft.\nVores lunger får luft fra det ydre miljø gennem processen med negative tryk vejrtrækning. Negativ tryk vejrtrækning kræver en trykforskel mellem luften inde i alveolerne og atomistiske luft. Muskler, der dækker lungerne, såsom membran, intercostale muskler og unormale muskler, strækker sig og kontraherer for at ændre volumenet af thoraxhulen. Musklerne udvider brøndhulen og mindsker trykket inde i alveolerne for at bringe atmosfærisk luft ind i lungerne. Denne proces med at bringe luft ind i lungerne er identificeret som indånding eller inspiration. Muskler kan også indgå i størrelsen af thoracic hulrum for at udvide trykket inden for alveolerne og skubbe luft ud af lungerne. Denne proces med at tvinge luft ud af lungerne er kendt som udånding af udånding.\nNaturlig vejrtrækning består af flere forskellige mekanismer.\nLav vejrtrækning opnås ved sammentrykning af membranen og han ydre intercostale muskler til indånding. Under udånding udløses musklerne, når lungernes elasticitet vender tilbage til deres hvilemængde, udstråler luft ud i lungerne.\nVores kroppe udfører dyb vejrtrækning ved en udtalt nedre eller nedre bevægelse af membranen mod maven. De ydre intercostale muskler sammen med sternocleidomastoid og scalene muskler i nakken fylder rummet mellem ribbenene, hvilket øger brystets volumen. Under dyb udånding samler de indre intercostale muskler og maves muskler sig for at sænke volumenet af thoracic cavity driving air ud af lungerne.\nEupnea er den bløde vejrtrækning, der sker, når kroppen er i ro. Under eupnea afhænger kroppen hovedsageligt af søn, overfladisk vejrtrækning med dybe vejrtrækninger, der sjældent forekommer, da kroppen har brug for noget højere niveauer af gasudveksling.\nLungernes komplette luftmængde er ca. 4 til 6 liter og ændres ud fra personens åndedræt, størrelse og køn. Lungemængder måles klinisk ved hjælp af et apparat kendt som spirometeret. Normal overfladisk vejrtrækning passerer kun en lille del af lungernes totale volumen ind i og ud af kroppen med hvert åndedræt. Denne mængde luft, kendt som tidevandsvolumen, indeholder normalt kun ca. 0,5 liter. Dyb vejrtrækning kan for luft ind i og ud af lungerne under overfladisk vejrtrækning. Volumenet af luft udvekslet ved hjælp af dyb vejrtrækning betegnes som vital kapacitet og varierer mellem 3 og 5 liter, baseret på individets lungekapacitet. Der er et resterende volumen på ca. 1 liter luft, som altid forbliver i lungerne, selv under en dyb udmattelse. Frisk luft, der kommer ind i lungerne med hver åndedræt, blandes med den resterende luft i lungerne, så den resterende luft udskiftes gradvis over tid selv i ro.\nEkstern åndedræt er metoden til udveksling af ilt og kuldioxid mellem luften inde i alveolerne og blodet i lungernes kapillærer. Luften inde i alveolerne indeholder et højere partialtryk af ilt i modsætning til blodet i kapillærerne. Omvendt omfatter blod i lungernes capillarier et højere partialtryk af kuldioxid sammenlignet med luften i alveolerne. Disse partialtryk udløser ilt for at diffundere ud i luften også ind i blodet via åndedrætsmembranen. Koldioxid diffunderer også ud i blodet og ind i luften gennem rapporteringsmembranen. Udvekslingen af ilt i blodet og kuldioxid i luften gør det muligt for blodet at forlade lungerne for at give ilt til kroppens celler under afsætning af kuldioxidvand i luften.\nÅndedræt styres af mærket kan styres både bevidst og ubevidst.\nBevidstløs styring af vejrtrækningen opretholdes af hjernestammenes åndedræt. Åndedrætscentret overvåger koncentrationen af gasser i blodet og justerer hastigheden og dybden af vejrtrækningen efter behov. Under træning eller anden anstrengelse øger disparitycentret automatisk vejrtrækningen for at give konstant oxygenniveau til blodet. Mens du er i ro, sænker vejrtrækningen vejrtrækningen for at stoppe hyperventilering og holde normale ilt- og kuldioxidniveauer i blodet.\nConsious kontrol med vejrtrækning er monteret af hjernens hjernebark. Den verbale cortex kan overstyre åndedrætscentret og gør det ofte under aktiviteter som at tale griner og synger. Bevidstløs kontrol af vejrtrækningen genoptages, så snart bevidst kontrol af vejrtrækningen slutter, og forhindrer kroppen i at kvælge fra manglende vejrtrækning.\nPosted in Anatomi, Lunger, Uncategorized Tagged Alveoli, Bronchi, Bronchioles, Lunganatomi, lunger, Lungeventilation, primær bronchi, pseudostratificeret epitel, spirometer\n← Det menneskelige øres anatomi (ydre øre)


Hvordan Man Investerer I Binære Muligheder, Binære optioner for begyndere\nHvordan man investerer i binære muligheder. Binære optioner guide - crystalline-wings.net\nValuta Kategorien valuta, som ofte omslags strategien refereret til som forex trading, omfatter handel med ind- og udenlandske valuta inden for binære optioner. Du bestemmer selv om du vil satse helt kort 60 sekunder eller i lang tid evt.\nForestil dig, at det viser prisen på guld cfd vs derivater et bestemt tidspunkt. Selvom du er en teknisk person, er du opmærksom på at bruge Adsense. Sørg for at se efter, om der tilbydes rabat for tabte handler.\nFå alle vores tips direkte i din indbakke Forskel på aktiehandel og handel med binære optioner. Du behøver ikke at afgøre, hvor meget prisen vil ændre sigkun om du tror, prisen vil være højere eller lavere på et vist præcist tidspunkt i fremtiden. Mægler Anmeldelse. Dette handelssystem gør det muligt at opnå enorme afkast af investeringer. I BetOnFinance gælder det dog om at satse på de n aktie rsom klarer sig bedst — eller værst for den sags skyld.\nGodkendt og reguleret af Financial Conduct Authority med Financial Services registreringsnummer I og med at risikoen til tider kan være noget højere hos investeringer i binære optioner — sammenlignet med aktiehandel — så er det potentielle afkast også desto højere. Handel med binære optioner vil nogen lige frem hvordan man investerer i binære muligheder som gambling, da løbetiderne kan være ganske korte.\nDet er klart, at hvis du har en ekstra viden om et bestemt marked, er det en stor fordel. Du vil vide, hvor styrkerne ligger, og vigtigere, hvor dets svagheder er. Du bør overveje, om du har råd til at tage en høj risiko for at tabe dine penge.\nUdviklingen af et lands valuta, altså værdien i forhold til andre valutaer, kaldes den effektive valutakurs. Du kan læse meget mere om BetOnFinance lige her. Mens binær optionshandel som regel involverer meget kortsigtede investeringer, er det ultimative mål med handlen som regel at generere en formue i det lange løb. Læs mere om diverse strategiske tilgange til investeringer i både aktiehandel samt handel med binære bedste forex mæglere og cfd vurdering og anmeldelser af populære mæglere her.\nDen binære optionsindustri er blevet reguleret i de senere år for at give investorerne større beskyttelse, hvilket har åbnet døren for, at flere potentielle handlende potentielt kan drage fordel af investeringsmulighederne. Binære optioner er forudsigelser på de underliggende aktier. Dette gør det muligt for investorer hvordan man investerer i binære muligheder være aktive hele døgnet, da de kan handle binære optioner på udenlandske markeder, selv når markederne i deres eget land er lukket til næste dag.\nBinære optioner kan være et solidt redskab, når du ønsker at tjene hurtige penge grundet korte løbetider, stort potentielt afkast, minimum involvering i investeringen, let tilgængelighed, med mere.\nBedste bitcoin online investering legitime hjemmesider for at tjene penge online litecoin investeringsrådgivning simpel forexstrategi til 10 pip om dagen 247 handel option anmeldelse bedste forex cryptocurrency forex robotron ea anmeldelse hvordan man får rig på et par måneder præmie på spotify.\nAlle kan være med, hvis blot du har adgang til internettet. Det er det tidsrum, der skal gå, før det afgøres, om du har vundet eller tabt handlen.\nEt kig på binære optioner I de fleste tilfælde er en binær option et aktivder ofte handles, såsom en aktiepris, en valutakurs eller værdien af en råvare. Afkastet hvordan kan internettet få dig penge online hjemmefra klart vist i grønt og fortæller dig, hvad udbetalingen vil være, hvis din handel lykkes.\nLær fra mig og kopier min strategi, så du også kan tjene penge på binære optioner! Du afgør udløbstiden fra så lidt som 60 sekunder til op til flere uger eller måneder. Du tjener lige så mange penge, hvis kursen falder.\nOnline indikatorer for binære optioner - er værktøjer, der tjener som en kilde til visuel handel signaler, den erhvervsdrivende forståelig og medarbejdere en guide til handling.\nGratis online forex trading uddannelse


Vil du undgå de fejltagelser, som andre har begået? Så start med et gratis informationsmøde, som giver dig et godt udgangspunkt for at komme videre. Mødet er for alle, og du får værdifulde informationer og værktøjer, der betyder, at du er bedre rustet til at komme i gang. Du får også introduktion til den hjælp, der findes for iværksættere.\nHello Business Network - Vejle\nHello Business Network er et slagsnetværk for ejerledere og salgspersoner, der har til formål at skabe forretning gennem relationer. I hello Business Network mødes vi hver 3. uge om morgenen. Vi mødes kl. 7.30 til morgenmad og netværk. Indholdet på møderne består ofte af salgsminuttet, virksomhedspræsentationer og muligheden for networking. Udover netværksmøderne afholdes der årligt to minimesser i det enkelte netværk. Flere gange årligt afholdes der ligeledes events, som både kan have karakter af et socialt arrangement, indlæg eller eksempelvis virksomhedsbesøg.\nSidste chance for at komme med i 'Klar til bygge- og anlægsopgaver'\nProjektet 'Klar til bygge- og anlægsopgaver' har lavet et miniforløb, som vil give virksomheder et kompetenceløft og stærke netværk til udbud af bygge- og anlægsopgaver.


Ferienwohnung Meisenthal i Kelberg til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nAuf dem Franzen 2, Meisenthal, Kelberg, Tyskland, 53539 - Se på kort\n"size of the apartment was great with 3 persons. there was en..."\nMere om Ferienwohnung Meisenthal\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Kelberg, så er Ferienwohnung Meisenthal det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Ferienwohnung Meisenthal sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder parkering, familieværelse, grillfaciliteter, rygeområde for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, vækkeur, ventilator, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Kelberg, så er Ferienwohnung Meisenthal det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (47) Par (19) Rejsende alene (6) Familie med små børn (4) Familie med store børn (1) Gruppe (17)


Tog SBB Ilanz - Chur | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra Ilanz til Chur\nfra 7,17 €\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Ilanz til Chur med tog er 37m over en afstand på omkring 26 km. Der kører normalt 15 tog om dagen fra Ilanz til Chur, og billetter starter fra 7,17 €.\nTogtider fra Ilanz til Chur\nTjek de næste tog, der afgår fra Ilanz til Chur for den tir 10 aug. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n08:24 09:02 38m, direkte\n09:24 10:02 38m, direkte\n10:24 11:02 38m, direkte\n11:24 12:02 38m, direkte\n12:24 13:02 38m, direkte\n13:24 14:02 38m, direkte\n15:24 16:02 38m, direkte\n16:24 17:02 38m, direkte\nBillige togbilletter fra Ilanz til Chur\nPrisen på togbilletter fra Ilanz til Chur starter ved 7,17 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Ilanz til Chur.§\nVil du vide mere om din rejse fra Ilanz til Chur? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Ilanz til Chur?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Ilanz og Chur er 37 minutter, og der er ca. 15 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Ilanz og Chur med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Ilanz til Chur er 32 minutter.\nHvor meget koster toget fra Ilanz til Chur?\nTogbilletter fra Ilanz til Chur starter fra kun 7,17 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Ilanz til Chur?\nJa, det er muligt at rejse fra Ilanz til Chur, uden at du behøver at skifte tog. Der er 15 direkte tog direkte tog fra Ilanz til Chur. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra Ilanz til Chur?\nDet første tog fra Ilanz til Chur afgår kl. 06:53. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Ilanz til Chur?\nDet sidste tog fra Ilanz til Chur afgår kl. 19:24. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Ilanz og Chur med tog?\nTog fra Ilanz til Chur tilbagelægger en distance på ca. 26 km under rejsen.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Ilanz til Chur for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 10.08.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 23.04.2019 til rejser på 23.04.2019 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Tv-skærmopløsninger - 720P, 1080i, 1080P, 4K, 8K - Spørgsmål Og Svar\nVigtigste / Spørgsmål Og Svar /Tv-skærmopløsninger - 720P, 1080i, 1080P, 4K, 8K\nTv-skærmopløsninger - 720P, 1080i, 1080P, 4K, 8K\nTv-skærmens 'opløsning' refererer altid til det samlede antal pixels, der udgør billedet på tv-skærmen. Jo højere skærmopløsningen er, jo flere detaljer kan billedet producere. Dagens tv har fra et par hundrede tusind pixels til 33 millioner pixels på en skærm. En pixel = en lille prik på skærmen.\nTv-skærmopløsninger - 480 720 1080 4K 8K\nVi viser de forskellige tv-typer, tv-opløsninger, specifikationer og de samlede pixels for hver.\nEDTV eller FORBEDRET DEFINITION-TV\n480p opløsning TV = 720 x 480 progressiv scanning. (Samlede pixels = 345.600)\n576p TV med opløsning = 720 x 576 progressiv scanning. (Pixel i alt = 414.720)\nHDTV eller HIGH DEFINITION TV\nTv med 720p opløsning = 1280 x 720 progressiv scanning. (Samlede pixels = 921.600)\n1080i opløsning tv = 1920 x 1080 opdelt i 2 sammenflettede felter på 540 linjer. (Samlede pixels = 2.073.600)\n1080p opløsning TV = 1920 x 1080 progressiv scanning. (Samlede pixels = 2.073.600)\nUHDTV eller ULTRA HIGH DEFINITION TV\n4K-opløsning TV = 3840 x 2160 progressiv scanning. (Pixel i alt = 8.294.400)\n8K opløsning TV = 7680 x 4320 progressiv scanning. (Samlede pixels = 33.177.600)\nEn højere opløsning betyder normalt et bedre tv. Opløsningen er dog ikke den eneste faktor, der er involveret i billedkvaliteten. Faktorer som f.eks. Kontrastforhold, skærmstørrelse og hvor tæt du er på selve skærmen er meget vigtige.\nTv-kontrastforhold defineres som forholdet mellem luminansen mellem den lyseste farve (hvid) og den mørkeste farve (sort). Dette er det luminansforhold, som tv'et er i stand til at producere. Et højere kontrastforhold er et ønsket aspekt af ethvert tv.\nEn større tv-skærm giver dig meget mere synsområde. En typisk 65 tommer HDTV-skærm har ca. 40 procent mere synsområde end en 55 tommer HDTV-skærm. Husk, at tv-skærmstørrelser måles diagonalt og ikke vandret på tværs af tv-skærmen.\nBedste synsafstand til 4K-tv\n40 tommer 4K HDTV-skærm sidder 3,2 fod til 5,1 fod væk\n50 tommer 4K HDTV-skærm sidder 4,2 fod til 6,2 fod væk\n55 tommer 4K HDTV-skærm sidder 4,5 meter til 6,9 fod væk\n60 tommer 4K HDTV-skærm sidder 5,0 fod til 7,5 fod væk\n65 tommer 4K HDTV-skærm sidder 5,4 fod til 8,1 fod væk\n70 tommer 4K HDTV-skærm sidder 5,8 fod til 8,8 fod væk\nOfte stillede spørgsmål om tv-skærmopløsninger:\nSpørgsmål: Hvad er forskellen i opløsning og pixels mellem et 1080p og et 4K TV?\nSvar: En 4K HDTV-skærm er 3840 pixels på tværs af 2160 ned. Det betyder 8.294.400 pixels, hvilket er 4 gange opløsningen på et 1080p tv.\nSpørgsmål: Hvad betyder 'p' efter opløsningsnummeret?\nSvar: 'P' betyder 'progressiv', hvis der er et 'i' efter tallet, betyder det 'interlaced'.\nSpørgsmål: Hvilket er bedre, 1080p eller 1080i?\nSvar: 1080i er opdelt i 2 sammenflettede felter på 540 linjer, mens 1080p ikke er.\nSpørgsmål: Mit kabel transmitteres i 1080, vil det se ok ud på en 4k-skærm?\nSvar: Hvis du har en opløsning på 4k, skal dit tv være i stand til at opskalere det, så det ser så godt ud som muligt.\nSpørgsmål: Kan et 720p-tv vise detaljerne i 1080p-indhold?\nSvar: Nej, du mister detaljer, hvis du ser 1080p-indhold på et 720p-tv.\nhvordan man tænder et lys uden at brænde sig selv\nSpørgsmål: Hvor mange pixels udgør et 4K HDTV?\nSvar: Et 4K HDTV har 8.294.400 pixels. Multiplicer bare tallene 3840 x 2160, da dette er antallet af pixels på tværs og nedad.\nSpørgsmål: Er 720 High Definition?\nSvar: Et 720p HDTV har 720 pixelinjer og betragtes som high definition men lavere end nutidens standard.\nSpørgsmål: Kan du bemærke forskellen mellem et 720p-tv og et 1080p-tv, hvis du sidder 10 meter væk?\nSvar: Hvis du sidder mere end 8 meter væk fra en tv-skærm, er chancerne for, at du ikke kan se forskellen mellem 720 og 1080.\nSpørgsmål: Kabelboksen giver mig mulighed for at vælge 720p eller 1080i, betyder det noget, hvad jeg indstiller det til?\nSvar: Det er bedre at indstille kabelboksen til den højere opløsning, brug 1080i over 720p.\nSpørgsmål: Min Playstation giver mig mulighed for at indstille opløsningen, er 1080p bedre end 1080i?\nSvar: Hvis du har et 1080 HDTV, skal du indstille din Playstation til at bruge 1080p, da den skal se bedre ud på skærmen end 1080i.\nSpørgsmål: Vil en Blu-Ray-disk, der afspilles på en 720p-skærm, se lige så god ud som en 1080p, da den er blu-ray?\nSvar: Blu-ray-format ser bedre ud end en normal DVD, men kan ikke vise den faktiske 1080p-kvalitet på et 720p-tv.\nSpørgsmål: Jeg ser en masse sportsgrene, og mit nye LED-tv får det til at sløre, når der er konstant bevægelse, kan jeg justere noget?\nSvar: LED-tv ser ikke lige så godt ud til bevægelse eller sport end sammenlignet med OLED-tv. Juster billedindstillingen til 'Sport'.\nSpørgsmål: Skal jeg sidde tættere på mit nye LED-TV for at se flere detaljer end mit gamle plasma-TV?\nSvar: LCD-, LED- og OLED-tv'er har ikke scanningslinjer. De har ultra skarpe og detaljerede skærme .. så du kan sidde tættere.\nSpørgsmål: Jeg ser ud til at se pixels på mit tv, jeg har en 720p, og den er ikke særlig detaljeret. Kan jeg ordne dette?\nSvar: Sørg for, at skærmindstillingerne på dit tv er indstillet til høje. Hvis det ikke virker, så prøv at sidde lidt længere væk.\nSpørgsmål: Hvad er OLED? Ligner det et LED-tv, men med noget ekstra?\nSvar: Et OLED-tv betyder = organisk lysemitterende diode. OLED kombinerer de bedste kvaliteter af plasma og LCD sammen.\nboblebad køleskab temperatur kontrol fungerer ikke\nSpørgsmål: Har et OLED-tv baggrundslys?\nSvar: Et OLED-tv lyser selv og behøver ingen baggrundsbelysning.\nHar du spørgsmål om tv-skærmopløsninger? Efterlad en kommentar eller et spørgsmål nedenfor, så hjælper vi.\nhvordan man stopper brandalarm fra kvidrende\npanasonic viera tv tændes ikke\nkan jeg bruge min gamle skål som en antenne\nden bedste måde at rengøre en disk på\nhvordan du finder fjernkoden til dit tv