Ekstraordinær indsats mod indbrud | TV 2 Fyn\nEkstraordinær indsats mod indbrud\nEfter udsædvanlig mange indbrud i weekenden sætter Fyns Politi nu ekstra ind for at stoppe indbrudstyvene. Politiet tror at der er tale om en organiseret bande fra Østeuropa.\n08. okt 2013 kl. 15:34\nAlene fra fredag til søndag blev der begået 40 indbrud på Fyn. De fleste indbrud er sket i villakvarterer, og det retter mistanken mod en organiseret bande fra udlandet.\n- Der er flere grunde til, at vi tror det. En af dem er, at tyvene i flere tilfælde er brudt ind ved at foretage en underboring af døren, som gør det muligt at føre en wire ind og åbne døren indefra. Den metode har vi tidligere set kriminelle fra netop Østeuropa benytte sig af, siger Niels Erik Nymark Jensen, politikommissær hos Fyns Politi.\nSeks af weekendens indbrud blev begået i Dalum ved Odense og her blev der i alle tilfælde anvendt såkaldt underboring. Alle de ramte huse lå tæt ved hinanden.\n- Vi tror derfor, at gerningsmændene er til fods, når de laver selve indbruddet. Det tyder valget af tyvekoster på. De stjæler nemlig typisk ting, der kan ligge i en rygsæk eller en taske. De har så formentlig en bil parkeret i nærheden - måske på en offentlig p-plads i området, siger Niels Erik Nymark Jensen.\nFyns Politi vil ikke fortælle hvordan den ekstraordinære indsats konkret bliver sat ind og hvor mange politifolk, der deltager i indsatsen. Men politiet opfordrer fynboerne til at holde ekstra øje i denne tid og kontakte politiet, når de ser noget mistænkeligt.\n- Vi har brug for alles øjne og øre både om dagen, men især i de mørke timer. Vi beder om, at folk holder øje med mistænkelige personer i deres nærområde, med biler med især østeuropæiske nummerplade og med andre usædvanlige ting, der vækker mistanke. Ser eller høre de noget, så tøv ikke med at ringe til os - ring hellere en gang for meget end en gang for lidt, siger Niels Erik Nymark Jensen.


Går du i 8., 9. eller 10. klasse og overvejer du at søge enten stx (den røde hue) eller hf (den blå hue), når du skal i gang med en ungdomsuddannelse?\nSå kig forbi når Himmelev Gymnasium byder velkommen til\nVIRTUELT Åbent Hus onsdag den 26. januar 2022 kl. 19\nVi sender live på facebook fra kl. 19 til 19.30. Herefter kan du tilgå forskellige chatrum med elever og lærere på vores særlige Åbent Hus-site www.videnogmedier.dk\nVi ville allerhelst have kunnet invitere dig på besøg sådan helt rigtigt. Der er ingen tvivl om, at vi bedst kan vise dig den helt særlige stemning på skolen, når vi ses i virkeligheden, men vi skal også passe på hinanden i disse tider, og derfor giver det bedst mening, at vi mødes online, når vi skal være rigtig mange mennesker sammen. Du vil stadig kunne komme rigtigt forbi til en af vores besøgsdage i uge 7.\nVi har sat et spændende talkshow sammen til dig og dine forældre, så I både kommer til at høre om alt det faglige og om de mange tilbud efter skoletid, som er med til at gøre Himmelev Gymnasium til noget helt særligt. Som Roskildes mindste og måske hyggeligste gymnasium sætter vi en ære i at se den enkelte og mødes i øjenhøjde - både i og uden for undervisningen. Det håber vi, at du også vil kunne mærke i løbet af vores Åbent Hus-aften.\nI spidsen for aftenen står vores værter Philipa 2.x og Anton 3.c, og de vil med sikker hånd føre dig og dine forældre igennem programmet. Her vil du bl.a. komme til at møde rektor Johnny Vinkel, se forskellige indslag om livet på Himmelev Gymnasium og få en præsentation af vores studieretninger (stx) og fagpakker (hf). Der vil også være mulighed for at få svar på individuelle spørgsmål undervejs.\nHvis du ikke kan vente helt til den 26. januar, så kan du allerede nu se nærmere på studieretninger (stx) og fagpakker (hf) ved at prøve vores studieretningsvælger eller fagpakkevælgeren.\nHvis du går på efterskole eller af andre grunde er forhindret i at følge med, når vi holder virtuelt Åbent Hus, så kan du besøge os på skolen, når vi har besøgsdag tirsdag den 15. februar 2022. Du har sandsynligvis vinterferie i uge 7, mens vinterferien i Roskilde ligger i uge 8. På besøgsdagen vil du få lejlighed til at se nærmere på Himmelev Gymnasium, møde både rektor, en studievejleder og et par elever samt høre nærmere om studieretninger på stx eller fagpakker på hf. Vi anbefaler, at du benytter dig af muligheden for at besøge os, hvis du var forhindret i at deltage til Åbent Hus eller endnu er i tvivl om dit valg af ungdomsuddannelse.


Knitting By Kaae: Dag 2 på Højskole - Strikke Stafetten på Tisvilde højskole Marts\ntirsdag den 1. marts 2016\nDag 2 på Højskole - Strikke Stafetten på Tisvilde højskole Marts\nDagens kursus hos mig, stod på Grafisk Gobelinstrik.\nSe bare hvor skønt vi har det, dyb koncentration og store smil - livet er godt!\nVil du med næste gang? Du må gerne komme med, også selvom du ikke er Senior - næste gang er 18-22 juli\nHanne, der arbejder med tekstiler til dagligt, gad ikke små lapper, så hun tegnede en sweater. Nu arbejder hun med forskellige teknikker til hvordan den skal laves - gobelinstrikken blev det ikke, der er for mange ender, der driller.\nNår tiden er til det, er eksperimenter med figurer ret sjovt, i morgen kommer du til at se det færdigstrikkede æble - Kan du gætte hvilken version?\nEn god afslutning på dagen inden aftensmaden, er en god lang tur langs stranden - Chris MacDonald har Walk & Talk\n- Jeg har Walk & Knit.\nTil foråret laver jeg en tur på Stevns Klint, vil du med?\nIndsendt af Charlotte kaae kl. tirsdag, marts 01, 2016\nEtiketter: bykaae kursus, grafisk gobelinstrik, Walk&knit\n▼ mar. 01 (1)\nDag 2 på Højskole - Strikke Stafetten på Tisvilde ...\nDen mest elastiske aflukning jeg til dato har mødt - perfekt til tå op sokker\nI sidste uge skrev jeg om hvilken type pinde der egner sig til hvad - i forhold til at strikke sokker. I dag giver jeg dig den mest...


Prisen for det store svigt | BT Blogs - www.bt.dk\n31. jan. 2016 - 12:00\nPrisen for det store svigt\nJeg havde en periode, hvor jeg absolut ikke kunne rumme at læse og høre mere på eller om Lance Armstrong.\nSom journalist stod jeg på sidelinjen af Armstrongs fire sidste Tour de France-sejre, jeg har været med til at skrive hans farvelportrætter, jeg har været med til at skrive ham tilbage i sporten, jeg har været med til at skrive om alle fornemmelserne af hans karriereløgn, og jeg har været med til at skrive om hans endelige fald.\nOg jeg blev oprigtigt træt til sidst.\nDerfor tør jeg ikke sige, hvad det var, der fik mig til at hive den amerikanske journalist Juliet Macurs’ bog En kæde af løgne - afsløringen af Lance Armstrongs bedrag, ned fra reolen forleden aften.\nMen ned kom den, og nu sidder jeg så både forarget og fascineret tilbage og læser mig igennem et af sportshistoriens mest skrupelløse svindelnumre.\nJeg er ikke færdig, men det er så langt, som jeg er kommet, en fremragende bog og et fremragende indblik i et bedrag, som det stadigt forbavser mig, at man kunne holde skjult, så længe, som det var tilfældet.\nBeskrivelse af dopingbruget i almindelighed og EPO-brug i særdeleshed i cykelsporten i 90’erne og 00’erne, som kommer frem, er så fuldstændig vild, at man dårligt kan tro det.\nEn scene gjorde et stærkt indtryk. Det er kapitelt, hvor man hører, hvordan den stadig aktive Christian Vande Velde forbløffes, da han som nyprofessionel på det daværende US Postal-mandskab bliver introduceret til de vilkår, der skal blive en grundpræmis for, at han kan følge med i det professionelle felt.\nMan fornemmer hans tvivl og ubehag ved kigget ind i en pille- og sprøjtekultur, der faktisk er ulækker. Og man fornemmer hans desillusion over, at det, der virkelig er hans drøm og passion, ikke kan forfølges med rå træning og talent alene.\nDet var ikke rimeligt, at det var sådan.\nDet var stupidt. Og det var ikke bare et resultat af, at en hel masse ryttere havde ødelagt konkurrencemiljøet for sig selv og hinanden. Det var også et resultat af, at en masse ledere i cykelsporten - både på holdene og politisk - havde svigtet fundamentalt.\nDet svigt betaler man stadig dyrt for i dag.\nJeg skrev tidligere på ugen en klumme om Bjarne Riis, som gennem vennen, den tidligere Saxo bank-direktør Lars Seier Christensen, varslede, at han præsenterer et nyt projekt i slutningen af februar.\nI den klumme skrev jeg også, at Bjarne Riis for mig stadig står for en markant grad af utroværdighed omkring sin ledelse af det daværende Team CSC. Riis var som både rytter og sportsdirektør en del af den tid, hvor feltet flød af doping. Han har selv indrømmet, at han - selvfølgelig, tilføjer jeg, for sådan var det - også vandt sine sejre med hjælp af doping. Andre har fortalt, at Riis var fuldt vidende om, nogle hævder også, at han opmuntrede til, brug af doping, da han senere blev holdejer.\nDette sidste forhold husker alle de andre meget bedre end Riis selv. Pudsigt nok.\nNå, men ud af den klumme voksede en mere generel debat om, hvorvidt cykelsporten i dag mon er kommet afgørende meget videre.\nDet tror jeg nok, at den er. Og det siger jeg ikke, fordi jeg håber og ønsker det for sporten, men fordi det siges med en troværdighed i stemmen, når man taler med folk, der kender både de gamle dage og de nye dage.\nI dag er det - lykkeligvis - formentlig ikke en grundpræmis for at få et liv i cykelsporten, at man er klar til at gøre sig til dopingmisbruger. Så langt tror jeg rent faktisk, at man er kommet, og den dopingbekæmpelse, som sporten har været underlagt de seneste syv-otte år, kan vi godt tillade os at tro på rent faktisk har gjort en forskel.\nDen har været radikal, og jeg tror gerne på det, når jeg hører, at oplevelsen inde i miljøet er, at alt er forandret radikalt.\nMen for os som betragtende offentlighed bliver oplevelsen af en radikal forandring først endelig, når vi står helt overbevist tilbage om, at racet i toppen af hierarkiet - der hvor man kører efter sejre i de allerstørste etapeløb - er rent.\nDer er jeg ikke nået til endnu.\nDer køres stadig forbasket hurtigt her og der, og der bliver stadig afleveret positive dopingprøver fra ryttere, der befinder sig på så lavt et niveau, at man oprigtigt forbavses over, hvor ringe dopingen virker, hvis det ikke kan hjælpe mere i konkurrencen mod bedre og formentlig rene ryttere.\nCykelsæsonen 2016 er så småt ved at rulle i gang. Januar har traditionen tro budt på løb i både Australien og Argentina, og fra næste uge begynder så løbene på den arabiske halvø, inden den europæiske sæson går i gang.\nDet er en bedre verden end i Armstrong-årene, men det er stadig en verden, der kæmper med sin historie.


<!- favicon section --> M81 - Hvad er det for nogle streger! Måske mit udstyr defekt? - Astronet\nDato og tid er 25 jun 2019, 19:45\nM81 - Hvad er det for nogle streger! Måske mit udstyr defekt?\nIndlæg af proshot » 05 jan 2019, 22:03\nHar været ude at skyde m81. Men får sådan nogle streger på billedet, med forskellige farver!\nHar skruet op på diverse settings, så stregerne ses tydeligere...\nUdstyr: SW ED80 med SW reducer, samt canon 600D.\n60 lights x 60sec. 10 darks.\nm81 (3).jpg (215.11 KiB) Vist 822 gange\nRe: M81 - Hvad er det for nogle streger! Måske mit udstyr defekt?\nIndlæg af Rudi » 05 jan 2019, 22:12\nHar du korrigeret med darks?\nDet kunne godt ligne effekten af hotpixels og en stor drift.\nIndlæg af proshot » 05 jan 2019, 22:14\n05 jan 2019, 22:12\nJa, har brugt darks. Faktisk første gang jeg bruger darks.\nIndlæg af morten » 05 jan 2019, 23:20\nenig med rudi, mit bud er også hotpixels. Enten er temperaturen på darks ikke den samme som ved lights, eller også er det bare fordi, hotpixels har en langt større variation. Typisk har stregerne den samme farve, det kan jeg ikke rigtigt se på dine billeder.\njeg har set noget tilsvarende på et osc kamera jeg engang havde\nIndlæg af Viggo T » 06 jan 2019, 01:06\nDet er nok rigtigt hvad Rudi og Morten skriver: Hot pixels kombineret med polafvigelse især i altitude.\nForklaringen med afvigende chip temperatur er jo sandsynlig al den stund kameraet ikke er kølet. Men hvorfor er hotpixel sporet så ens lys fra start til slut?\nHotpixel sporet burde også være farvet, da det jo er en rggb mosaik, eller hvad mener du Morten?\nJeg har et Canon EOS d700 stacked billede med tydeligt farvede hotpixels-jeg brugte ikke darks.\nIndlæg af morten » 06 jan 2019, 12:26\nHej Viggo, Berk og co\nSom sagt har jeg haft det samme, om end sporene ikke var helt så lange. Det var en kølet OSC men uden TEC. Jeg har siden analyseret en population af hotpixels i min KAF8300 (som har en masse af dem). Der er en mindre gruppe af mere ekstreme hotpixels, som ikke kan kalibreres væk selv med TEC fordi støjen på disse pixels simpelthen er for stor. Her hjælper kun bad pixel map. De pixel der ses som spor hører ikke til den gruppe, fordi de netop, som du siger, de ikke giver et ensartet spor. Mellemgruppen af hotpixels (som f.eks. ikke når at saturere på en 5 min sub) har også større variation, men her er problemet at de jo repræsenterer en ekstrem mørkestrøm og derfor er meget temperaturfølsomme. Derved får du en niveauforskel, som ikke drukner i tilfældig støj, og når OSC chippen deBayeres vil farven på hotpixel dominere i en eller flere pixels i det deBayerede billede. Mit bud er at striberne repræsenterer denne gruppe af hotpixels i et ikke TEC-kølet kamera.\nDen anden del af analysen handler om hvorfor man får disse spor i det hele taget, og ikke bare et lille område med en ophobning af farvefejl. I mit tilfælde skyldtes det anvendelsen af et guideskop med den differentielle flex, man altid har med et guideskop. Det vil være min hypotese, at dette er årsagen i det aktuelle tilfælde. Den differentielle flex betyder, at mens guideren under en enkelt sub godt kan holde nogenlunde runde stjerner (specielt hvis seeinen er suboptimal eller trackingen ikke er i absolut topklasse, og stjernerne derfor ikke alt for små), så vil guideren og hovedchippen hen over natten ser mere og mere forskellige dele af himlen. Derved fremkommer de sete "spor" . En (ikke-nødvendig) forudsigelse fra den hypotese er, at sporene ser forskellige ud på hver side af meridianen. En (nødvendig) forudsigelse er at man kan se et kryb i stakken af subs, som svarer til sporene, d.v.s. at du i kanten af stakken kan se at billederne ikke kommer fuldstændigt registrerede ud af kameraet (håber dette er forståeligt for andre end mig). Den helt simple måde at undersøge for differentiel flex er at køre guideren i videomode og tage fat i guideskopet og se om billedet hopper og danser ved minimal berøring. Oftest er det guideskopets fokuser der er problemet, den er ofte kun fikseret svarende til fokuserens tandstang og en setskrue 180 grader modsat, d.v.s. den kan vippe lidt fra side til side.\nMin konklusion var 1) TEC kølet chip og 2) Off Axis guiding, men man kan arbejde en del med differentiel flex, specielt hvis det er fokuseren kan man bore ekstre skruer ind til at holde på udtrækket). Med hensyn til hotpixels er et gavmildt hotpixel map vejen frem både med og uden TEC kølet chhip.\nJeg er lige nu i mit dejlige sommerhus, men kan evt finde mine gamle "spor" frem, hvis det har interesse.\nPS, jeg er ved at lave et lille foredrag om pixel støjadfærd til KAFs fotogruppe møde sidste torsdag i denne måned på Kroppedal.\nPPS, Berk, jeg er ret overbevist om, at stregerne ikke er udtryk for, at dit udstyr ikke er defekt\nSenest rettet af morten 06 jan 2019, 12:35, rettet i alt 1 gang.\nIndlæg af proshot » 06 jan 2019, 12:33\nHar lige kigget nogle af billederne igennem. Der er ikke noget at se. Det er kun efter de er stacked problemet kommer frem. Så det er nok en af de 60 billeder der er noget med. Darks ser også fine ud.\nTak for jeres svar og tid.\nMå se næste gang om der bliver nogle problemer\nps. det kan da ikke være varmebåndene der frem provokerer disse striber ?\nViggo, jeg ved ikke om jeg har forstået det korrekt. Men jeg bruger ikke guidescope. Laver en pol alignment med det indbygget polscope.\nIndlæg af morten » 06 jan 2019, 12:37\nOK bruger du ikke guideskop, så er det det der er forklaringen på krybet.\nPost evt links til stakken og et par af subs fra hver sin ende.\nDet er ikke usædvanligt, at du ikke kan se noget på de enkelte subs fordi de udløsende hotpixels netop er moderate og derfor drukner i støjen.\nSe evt på stakken af dine darks (dvs. din masterdark), her kan du se moderate hotpixels (forudsat at du har 10 eller flere darks).\nEfter Debayering af din masterdark vil du kunne se farvede hotpixels svarende til der hvor du ser dine spor, det er jeg næsten 100% sikker på.\nJeg er også stort set 100% sikker på, at det ikke er varmebåndene. Dog kan varmebånd regulatorene give støj, hvis de kører på samme strømforsyning som kameraet (som i dit tilfælde kører på batteri?)\nIndlæg af Rudi » 07 jan 2019, 07:01\nDSS kan fjerne hotpixels automatisk, det har jeg brugt tidligere, da jeg var for doven til at tage darks\nAlternativt kan du redigere dem væk i et tegneprogram, men det bliver man nok hurtigt træt af.\nIndlæg af proshot » 09 jan 2019, 01:44\n06 jan 2019, 12:37\nJeg kører på 5v powerbank, tilsluttet 2 hjemmelavet varmebånd af 1 ohms 0.5w modstande, som er serie forbundet af 7 stk.\nJeg må lige tjecke subs og dark igennem engang til og se Tak for svar.\nJeg fandt ud af at udtrækket var løst, og har spændt 4 pinol (unbraco) skruer på plads. De var helt løse. Nu går udtræk jævn og stramt uden at woble. Så må dyret testes igen når tæppet og vinden er væk.\nIndlæg af proshot » 09 jan 2019, 01:45\nDet der med at være doven kender jeg godt


Af Axel Forman Overlæge, dr.med.\nEndometriose er en tilstand hvor slimhinden fra livmoderen har sat sig ude i bughulen. Her kan den bløde ligesom under menstruationen, og det kan medføre betændelsesreaktion og sammenvoksninger.\nÅrsagen kan være, at der sammen med menstruationen gennem skeden også er blødning ud gennem æggelederne ud i bughulen (”baglæns” menstruation). I menstruationsblodet ligger små stykker af livmoderens slimhinde, som kan sætte sig fast på bughinden. Hos de fleste vil disse slimhindestykker blive fjernet af immunforsvaret, men denne mekanisme ser ud til at fungere dårligt hos endometriosepatienter. Baglæns menstruation kan dog ikke forklare alle tilfælde af endometriose. Hos nogle udvikles tilstanden fra lokalt væv i underlivet, eller ved at endometrioseceller føres med blodbanen eller lymfekar andre stedet hen i kroppen.\nArvelig disposition spiller en rolle for udviklingen. Der er tre-fire gange forhøjet risiko, hvis kvindens moder eller søster har sygdommen.\nEndometriose sidder oftest i underlivet på bughinden, æggestokkene, livmoderen eller æggelederne. Væksten af endometriose stimuleres af østrogen, der produceres i æggestokkene. Der vil ofte være blødning fra endometriosen, og sammen med betændelsesreaktionen kan det medføre sammenvoksninger. Det hele kan føre til underlivssmerter, som i starten er mest udtalt under menstruationen, men som efterhånden også kan være mere konstant tilstede. Når endometriosen sidder nede i området mellem endetarmen, skeden og livmoderhalsen, kan der være udtalte smerter ved forsøg på samleje.\nDer kan også være smerter under afføring, enkelte gange med blødning fra endetarmen. Endometriosen kan også sidde på blæren og give problemer her. I sjældne tilfælde kan den ses andre steder, som lungerne, navlen eller i sår efter operationer, særlig efter kejsersnit. Smerterne kan medføre dårlig søvn og kronisk træthed.\nUfrivillig barnløshed er et andet problem for mange. Det skyldes, at sammenvoksningerne og betændelses reaktionen påvirker befrugtningen. Behandling med reagensglasmetoden vil være nødvendig i mange af disse tilfælde.\nMistanke om sygdommen vil lægen kunne få ved at spørge grundigt om kvindens problemer. Ved den gynækologiske undersøgelse kan man i nogle tilfælde føle den endometriose, der sidder mellem skeden og endetarmen eller på æggestokkene, men det kan også være normale forhold ved undersøgelsen. En sikker diagnose vil men ofte kun kunne få ved en kikkertundersøgelse af underlivet og bughulen. Denne undersøgelse foregår i fuld narkose.\nDet vil hos mange være nødvendigt at behandle både kirurgisk og med hormoner.\nVed kikkertoperationen vil man ofte fjerne den endometriose, men kan se. Det kan også ske ved et senere indgreb, hvis endometriosen vokser ind i tarmvæggen eller andre organer. Her kan det være vigtigt at tale med patienten om operationens omgang. Hos yngre kvinder er det vigtigt at bevare muligheden for graviditet, og man vil derfor bevare livmoderen og æggestokkene.\nHos kvinder, der nærmer sig overgangsalderen, kan fjernelse af livmoder, æggeledere og æggestokke komme på tale, hvis kvinden er helt sikker på, at dette er det rigtige for hende.\nI enkelte tilfælde er der tale om meget svære endometrioseforandringer. Her bør operationen foretages på landsdelscentrene på Rigshospitalet eller på Skejby Sygehus i Århus.\nBehandlingen med hormoner kommer ofte også på tale. Her kan man bruge P-piller som i de fleste tilfælde skal tages i lange perioder uden ophold. Der er muligt, at hormonspiralen også har en plads i behandlingen. Endelig kan man i en periode sætte æggestokkene ud af funktion (”kunstig overgangsalder”). Herved nedsætter man produktionen af østrogen, og det vil få endometriosen til at svinde. Behandlingen er ofte effektiv, så længe den står på, men desværre vender problemerne ofte tilbage efter ophør. Ved ufrivillig barnløshed vil det ofte være nødvendigt at behandle med reagensglasmetoden. Her er der heldigvis ofte ret gode chancer for graviditet.\nErfaringsmæssigt har mange patienter god virkning af at gå over på en mere vegetabilsk præget diæt og af tilskud med fiskeolier. Der er ikke noget videnskabeligt bevis for dette, men ved fortsatte problemet trods behandling kan det være en god idé at prøve.\nHeldigvis kan de fleste patienter med smerteproblemer hjælpes frem til at få en god tilværelse. Desværre kan der i enkelte tilfælde ses overgang til en mere kronisk smertetilstand. Det kan være en god idé at kontakte endometrioseforeningen for at få støtte og råd om selvhjælp. Endometrioseforeningen, hjemmeside: www.endo.dk.\nKilde: Helse december 2004.


phpbb3.dk - Brugerkontrolpanel - Privatlivspolitik\nphpbb3.dk - Privatlivspolitik\nDenne praksis forklarer detaljeret, hvordan "phpbb3.dk" (i det følgende "vi", "os", "vores", "phpbb3.dk", "http://phpbb3.dk") og phpBB (i det følgende "de", "dem", "deres", "phpBB software", "www.phpbb.com", "phpBB Limited", "phpBB Teams") bruger enhver information indsamlet under enhver session under din brug (i det følgende "din information").\nDin information indsamles på to måder. For det første vil browsing på "phpbb3.dk" få phpBB-softwaren til at danne et antal cookies, som er små tekstfiler, der downloades til din computers "midlertidige internetfiler"-mappe. De første to cookies indholder blot en brugeridentitet (i det følgende "bruger-id") og et anonymt session-ID (i det følgende "session-ID"), som automatisk tildeles dig af phpBB softwaren. En tredje cookie vil blive dannet i det øjeblik du har læst et indlæg i "phpbb3.dk" og bruges til at registrere, hvilke indlæg der er blevet læst af dig, som derved forbedrer din brugeroplevelse.\nVi danner også cookies eksternt i forhold til phpBB-softwaren under browsing af "phpbb3.dk", skønt disse er udenfor rammerne af dette dokument, der alene har til hensigt at dække sider dannet med phpBB-softwaren. Den anden måde hvorpå vi indsamler din information er via hvad du indsender til os. Dette kan være, men er ikke begrænset til: at skrive indlæg som en anonym bruger (i det følgende "anonyme indlæg"), tilmelding på "phpbb3.dk" (i det følgende "din konto") og indlæg du har skrevet efter tilmeldingen og mens du er logget ind (i det følgende "dine indlæg").\nDin konto vil som minimum indeholde et unikt identificerbart navn (i det følgende "dit brugernavn"), en personlig adgangskode til brug for når du skal logge ind på din konto (i det følgende "din adgangskode") og en personlig, gyldig email-adresse (i det følgende "din email-adresse"). Din kontoinformation på "phpbb3.dk" er beskyttet af databeskyttelseslove i det land hvor vi er hostet. Enhver information udover dit brugernavn, din adgangskode og email-adresse krævet af "phpbb3.dk" under tilmeldingssproceduren, er - afhængig af "phpbb3.dk"'s valg - enten obligatorisk eller valgfrit. Under alle omstændigheder kan du selv vælge, hvilke dele af din kontoinformation, der skal vises offentligt. Derudover har du muligheden for for din konto, at til- eller fravælge automatisk genererede emails fra phpBB-softwaren.\nDin adgangskode er krypteret (et envejs digitalt fingeraftryk), så det er sikret. Dog anbefales det, at du ikke genbruger den samme adgangskode på et antal forskellige websteder. Din adgangskode er dit værktøj for at få adgang til din konto på "phpbb3.dk", så pas venligst godt på det. Under ingen omstændigheder vil nogen tilknyttet "phpbb3.dk", phpBB eller anden tredjepart, legalt bede dig om din adgangskode. Skulle du have glemt adgangskoden til din konto, kan du bruge "Jeg har glemt min adgangskode"-funktionen, som er stillet til rådighed af phpBB-softwaren. Denne procedure vil bede dig om at indsende dit brugernavn og din email-adresse, hvorefter phpBB-softwaren vil generere en ny adgangskode til at få adgang til din konto.


Biblioteksværter skal gøre de sene aftener trygge - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Hillerød\nFremover kan man møde Alexander og Mohammed på Hillerød Bibliotek om aftenen torsdag til søndag. Foto: Hillerød Bibliotek\nArtiklen: Biblioteksværter skal gøre de sene aftener trygge\nBiblioteksværter skal gøre de sene aftener trygge\nHillerød - 10. august 2019 kl. 07:03\nHver eneste dag er dørene på Hillerød Bibliotek åbne klokken 7-22, men uden, at der altid er personale på biblioteket. Det laver biblioteket nu lidt om på, og fra torsdag i denne uge har der været personale til stede i aftentimerne. Torsdag til søndag vil der fremover være en såkaldt biblioteksvært på Hillerød Bibliotek klokken 17 til 21.30.\nDet sker for at skabe en bedre service for borgerne og samtidig standse en uheldig udvikling, skriver Frederiksborg Amts Avis.\n- Vi har et selvbetjent bibliotek, som benyttes af mange borgere i ydertimerne, og de er glade for at komme der. Men vi har hen over en periode oplevet forskellige episoder og småhændelser, hvor vi har tænkt, at sker der nu den udvikling, som vi synes der skal være?, siger bibliotekschef Stine Have og fortsætter:\n- Der er kommuner, hvor man har været nødt til at lukke for selvbetjening på biblioteket, fordi der har været så mange episoder. Det har vi ikke lyst til, så det er for at være på forkant med den udvikling. Alle skal synes, det er trygt og rart at komme på biblioteket, uanset, om det er selvbetjent, eller med betjening, siger hun.\nDet er ikke enkelte episoder, der får biblioteket til at bemande om aftenen, men en række henvendelser fra brugere, der har følt sig utrygge eller fortalt om oplevelser med uro i om aftenen.\nBiblioteket bruges af mange unge i weekenderne og om aftenen, som mødes og hænger ud på biblioteket.\n- Det er fint, at man også anser biblioteket som et mødested, og et sted, man har lyst til at komme. Det er et frit offentligt rum, og som regel forløber det fint og godt. Men det har også ind imellem haft karakter af lidt for meget fest, hvor rengøringspersonalet har fundet tomme ølflasker. Vi ved ikke, hvem, der har drukket øl - biblioteket er et mangfoldigt sted, og der kommer alle typer, siger Stine Have.\nDe unge selv, som kan være larmende, har fortalt, at det sker, at de føler sig uretfærdigt behandlet af de voksne brugere.\n- Det kan være voksne der synes, at der skal være meget stille på biblioteket, og der kan opstå nogle mindre konflikter om det, så de unge ikke føler sig velkomne. De har selv sagt, at det kunne være rigtigt rart, hvis der var personale til stede, som kan sige til folk, at det her må du godt, eller det larmer for meget, eller I må ikke sidde her og drikke, siger Stine Have.\nAt løsningen hedder biblioteksværter blev hun inspireret til Albertslund Kommune, som fik biblioteksværter i starten af året, og har gode erfaringer. På Hillerød Bibliotek skal biblioteksværterne foreløbig være til stede frem til nytår, for at få erfaringer med, hvordan det virker.\nDet er ikke bibliotekarerne, som nu har fået aftenvagter. Biblioteket har ansat 40-årige Mohammed Loubani, som har en baggrund inden for servicebranchen og er uddannet vagt, og 24-årige Alexander Ysbæk-Nielsen, som læser HF i Hillerød, i to nyoprettede stillinger som biblioteksværter. Udover at sørge for den gode stemning på biblioteket skal biblioteksværterne også løse nogle praktiske opgaver, som aflaster det øvrige personale.\n05:10 7.C er med i nationalt projekt om teknologiforståelse\n19:27 Fragtfirma bliver i byen\n15:59 Se billeder: Stort oliespild på vejene i Hillerød\n76-årige Leo Knudsen kan fra sin lejlighed med udsigt til...\n1. 150 husstande frarådes at drikke vand fra hanen\n3. To mænd dømt i sagen omkring våben- og narkolager i Skævinge\n4. Ni grundejere får kun 25 kroner for en bid forhave: Andre får 700 kroner\n5. Se billeder: Stort oliespild på vejene i Hillerød


Hjælp til valg af flyselskab til Kina | InsideFlyer DK\nHjælp til valg af flyselskab til Kina\nPoster i 'BONUSBILLET & REJSEHJÆLP' oprettet af Martin Laursen, 3/4/15.\nMartin Laursen Nyt medlem\nJeg har fulgt med på denne side fra sidelinjen i et godt stykke tid nu. Den er til stor inspiration, men jeg har desværre ikke selv så mange kreative indspark endnu\nJeg vil høre om nogle af jer, har erfaringer med flyvninger til Kina. Jeg har selv kigget på:\nBLL-AMS-PEK hvor AMS-PEK bliver fløjet på China Southerns A380 (indgår på ruten 20. juni så vidt jeg kan læse mig frem til)\nPVG-CDG-BLL hvor PVG-CDG er på China Easterns A330.\nDet hele ser ud til at kunne bookes via KLM.com til en 4700 kr.\nJeg er dog lidt nervøs... Der må og skal være personlige TV-skærme på de lange flyvninger og jeg har hørt at det kan variere på China Easterns A330-200. Nogle der har erfaringer med det?\nDesuden vil jeg gerne kunne booke pladser på forhånd i A380'erens bagerste economy class section på øverste etage, da jeg går ud fra det er en roligere del af flyet, men det ligner det ikke jeg kan - I hvert fald ikke gennem KLM.com når jeg booker. Har I nogle råd?\nJeg er meget i tvivl om jeg skal holde mig til KLM og Air Frances fly eller om codeshares'ne på de kinesiske fly er gode nok... Håber I har nogle indspark\nMartin Laursen, 3/4/15\nSe om du kan finde din tur inde på SeatGuru, der står i hvert fald om om de har TV-skærme o.s.v. - du kan nok vælge sæde på China Southerns eller China Easterns hjemmeside når du får dit PNR nummer hvis det er inkluderet at man kan det\nMange tak for hjælpen. Det ser dog ikke ud til jeg kan reservere sæde på China Southerns fly før check-in. Forsøget værd\nMartin Laursen, 4/4/15\nJeg ville nok være villig til at betale lidt ekstra for at flyve med et bedre selskab. Jeg har fløjet med se fleste af de store kinesiske selskaber indenrigs i Kina, men kun Air China interkontinentalt. Det undgår jeg dog så vidt muligt fremover\nJeg må også sige at jeg også ville anbefale at betale lige lidt mere for at flyve med et selskab med lidt bedre ry og service. Det er trods alt en lang flyvning som du selv nævner\nDet er ikke at det er et dårligt fly - samme som så mange andre jo - men det er mere kulturen, servicen og hele oplevelsen, som kan være lidt anderledes. Så med det pres der er på priserne lige nu så ville jeg ikke spare 4-500,- per billet for at flyve med dem. Dette er min egen personlige holdning, da rejsen for mig er en del af hele oplevelsen og ikke blot "en pine, der skal overståes".\nHenrik Olsen, 4/4/15\nMartin Laursen "Synes godt om" dette.\nEndte med at booke billetter på China Southerns A380 på øverste etage på udturen (kunne simpelthen ikke lade være) og så flyver vi KLM hjem.\nMartin Laursen, 10/4/15\nTHammer, PeterA, jefi99 og 2 andre "Synes godt om" dette.\nMartin Laursen said:\nIkke så skidt faktisk. Har selv fløjet med dem og synes ikke selve selskabet er så skidt. Til gengæld kan du nok forvente, at der er en del kinesere ombord, og de har en noget anderledes opførsel end folk fra Vesten.\nMan er trods alt kun spærret inde med dem i en lille flyvende cylinder i et halvt døgns tid\nMartin Laursen, 11/4/15


Bogføringshjælp i kladde - Opslag via leverandørpostering - e-conomic forum\nBogføringshjælp i kladde - Opslag via leverandørpostering\nNår man arbejder i kassekladden og slår op i leverandørkartoteket, kan man ad den vej gå ned på posteringerne, hvilket kan være en hjælp, hvis man lige er tvivl om, hvordan bogføringen tidligere har været.\nMen ad den vej kan man ikke slå transaktionen op, men skal ud af kladden og over på leverandøren for at slå transaktionen op der.\nDet ville være en supergod hjælp til bogføringen.\nspurgt 16 Maj i Forslag » e-conomic generelt af bobo (180 points)\nJeg forstår godt den første del, hvor du i kassekladden via leverandøren kan finde leverandørkontokortet og se, hvad der ellers ligger her. Som jeg forstår dig, så vil du gerne kunne se, hvordan bilagene herinde er bogført - er det rigtigt forstået?\nLidt ligesom man kan, hvis man går ind via regnskab -> søgning og lister -> leverandører -> 'vis posteringer på konto' eller via regnskab -> søgning og lister -> posteringer (find bilag).\nJeg er ikke helt sikker på om jeg har forstået dig 100%, så du må meget lige byde med de mangler, der kunne være i forståelsen.\nbesvaret 27 Maj Forslag af ☺Jesper Mieritz (86,290 points)\nDet er korrekt forstået, som du anfører.\nDet det drejer sig om er at kunne finde hjælpen fra tidligere bogføring via leverandørkontokortets posteringer fra kladden på en måde, hvor man ikke skal forlade bogførings kladden.\nDet gør bogførings delen mere brugervenlig.\nbesvaret 27 Maj Forslag af bobo (180 points)\nFor nuværende har du 2 muligheder:\nHvis det er den samme postering hver gang, kan du gemme en opsætning på leverandørens stamkort, eller, hvis flere konti er i spil, kan du gemme en flerbenet postering med leverandørens navn.\nkommenteret 27 Maj Forslag af Erik Jensen (24,130 points)\nJeg er enig i beskrivelsen Erik kommer med her. Jeg håber det kan hjælpe dig.\nSom det er lige nu vil dit forslag ikke være et af dem, der ligger først for. Vi har for nylig gennemført en hel del forbedringer. Det er en ny ide til, hvordan vi laver forbedringer for jer brugere og det kommer vi til at gøre igen. Med al sansynlighed til september. Til den til går vi alle de mest efterspurgte forslag gennem og undersøger, hvor meget vi kan nå at implementere.\nHvis dit forslag til den tid er mere efterspurgt, så kan det være det kommer højere op, men som det er lige, så vil jeg være ærlig omkring, at vi kommer til at se i anden retning.\nkommenteret 12 Jun Forslag af ☺Jesper Mieritz (86,290 points)\nOpslag i finansposter ved flerbenede posteringer i kassekl.


Rasmussen er den populære vinder af Dansk Melodi Grand Prix 2018.\nHjem » RASMUSSEN\nRasmussen er den populære vinder af Dansk Melodi Grand Prix 2018. Med sit lange hår, røde skæg og kraftfulde stemme sejrede Rasmussen med sangen “Higher Ground”.\nDen Danske Viking!\nSangen er inspireret af et sagn om en viking legende, og den var med til at give Rasmussen halvdelen af stemmerne, hvilket gjorde hans sejr, til en i den suveræne kaliber. “Higher Ground” er skrevet og komponeret af de to svenske sangskrivere Niclas Arn og Karl Eurén. Det er en utrolig potent sang, som formår at trække tråde fra vores nordiske kultur arvegods, og så er der tydelige referencer til vikinger i sangen.\nJonas Flodager Rasmussen skal repræsentere Danmark, når det Europæiske Grand Prix finder sted, og med hans sang og stemme er der store forhåbninger til den 33 årige musiker.\nDer er bulder, brag og masser af gang i den når Rasmussen er på scenen. Rasmussen er også medvirkende i en række hyldestkoncerter til navne som b.la. Elton John, Abba og Rugsted & Kreutzfeldt. Udover dette er han også frontfigur i bandet “Hair Metal Heröes”, som optræder med covernumre af de største rock hits fra 80’erne. Og så har han også været med i flere musicals, som f.eks. “Les Misérables” i både Aarhus og Holstebro.\nRasmussen er uddannet Cand.mag i musikvidenskab og dramaturgi. Han underviser på Kulturskolen Viborg og Aarhus Teater Læring - en del af Aarhus Teater.\nBooking af Rasmussen\nRasmussen kan bookes som solist (med guitarist) som vil være 1x ca. 25-30 min.\nRasmussen kan bookes med fuld band set-up som vil være 1x 60-75 min.\nRasmussen vil selvfølgelig spille sin vindermelodi “Higher Ground”, men udover dette vil han optræde med en række udvalgte populære rock-numre, som ligger tæt på hans stil fra Grand Prix’et, så vel som nye numre er under indspilning.\nSom band vil der blive givet fuld gas med en række kendte rock-klassikere fra 80’erne.\nNår Rasmussen optræder er der garanti for en episk oplevelse, med masser af gang i den og bulder og brag. Publikum kan godt forberede sig på et legendarisk arrangement.\nUdfyld en forespørgsel her på RASMUSSEN - det er helt uforpligtende. Du kan udfylde de felter, som du kan svare på eller blot efterlade navn og tlf-nummer.


Bøger specielt til væddemål — Vores favoritter: Sharp Sports Betting Stanford Wong Sharp Sports Betting er måske den bedste introduktion til det grundlæggende i at vinde sports spil. At vinde i det lange løb er svært. Nogle mennesker har gjort det på en måde, men mængden af ekspertise og forskning kræves, er for meget for de fleste af os. For at gøre sagen værre er mange spilvirksomheder vant til at håndhæve spilleregler for de kunder, de anser for at være mere uddannede end gennemsnittet, eller endda dobbelte regler som tilbyder forskellige regler for væddemål afhængigt af kundens færdigheder. Det er op til dig, hvor meget du er villig til at arbejde på dette.\nAlligevel det er som spiller også vigtigt at Bitcoin Casinoene tilbyder yderst attraktive velkomst bonus programmer til nye spillere. Og meget gerne højere velkomst bonusser end traditionelle casinoer online. Kæmpe udsalg af PC og Mobil Bitcoin casinoer På alle de bedste Bitcoin casinoer online kan du typisk spille alle de samme spilletyper som på man andre gode udenlandske spillesider uden Dansker licens. Uanset om det er på PC eller som mobil Casino inklusive Bitcoins. Anbefalede casinoer der modtager Bitcoin som betaling Alternativt kan du læne dig op af vores anbefalinger omkring de bedste krypto casinoer her på siden.


16/11 2021 KL. 8:00\nLise Dyhr har været praktiserende læge i Brøndby Strand i knap 20 år. I går modtog hun Mahlerprisen for sin kamp for de svage og udsatte patienter. Gennem forskning, undervisning og ved at råbe højt har hun sat fokus på ulige adgang til sundhed.\n»Der er så mange fordomme om det område og de mennesker. Det er trættende«, siger Lise Dyhr, der har været praktiserende læge i Brøndby Strand gennem næsten 20 år. (Foto: Claus Boesen)\nEn kvinde havde problemer ’hernede’. Hun fortalte, at det gjorde ondt, når hun tissede. Men sprogbarrierer resulterede i, at lægen troede, det var forstoppelse. En anden kvinde havde fået en henvisning til en speciallæge, men da kuverten var grøn, vidste hun det ikke. Den plejede at være hvid.\n»Helt banale ting«, siger Lise Dyhr om de eksempler, hun blandt andet hiver frem om mødet mellem indvandrerpatienter og læger – når det nogle gange går galt.\nEksemplerne er fra 90’erne. Dengang Lise Dyhr for første gang blev sporet ind på emnet ’patienternes møde med lægen’, der har optaget hende som praktiserende læge, forsker og underviser i mere end 20 år. Og som har ledt frem til, at hun mandag aften modtog Halfdan Mahler-prisen ved åbningen af Lægedage 2021.\nHun får prisen for gennem hele sin karriere at have kæmpet for de mennesker, der i det danske samfund typisk havner på bunden: De sårbare, udsatte, marginaliserede, etniske minoriteter, psykisk syge og multisyge. Det har hun gjort som praktiserende læge i Brøndby Strand. Et område, der ofte omtales som ’et af Danmarks hårdest belastede ghetto-områder’.\nMen det gider Lise Dyhr ikke rigtig høre på.\n»Der er så mange fordomme om det område og de mennesker. Det er trættende«, siger hun og sukker også lidt dybt.\nDet har hun også lov til. For efter mere end 36 år som både praktiker, forsker, underviser og ildsjæl på området er hun for ganske nyligt gået på pension. Men hun har også lov til at sukke af en anden grund. Eksemplerne fra hendes egen karrierestart kan man stadig gå ud og finde den dag i dag. Derfor er hun faktisk lidt »metaltræt«, som hun selv kalder det. Men det er ikke på grund af patientgruppen.\n»Min metaltræthed handler om, at jeg nu har været med i knap 40 år og kan konstatere, at forandringsprocesser i sundhedssektoren i forhold til disse grupper af mennesker er projektdrevne. Projekter bliver stort set aldrig forankret i drift. Derfor har jeg efterhånden lidt svært ved at se den vej, vi skal komme videre ad. Der er så mange ting, vi stadig ikke har løst«, siger hun.\nLise Dyhr har ellers gjort sit for at undersøge, finde og vise vejen. Blandt hendes meritter er ph.d.’en tilbage i 90’erne, hvor hun undersøgte ’Udfordringer i mødet mellem lægen og indvandrerpatienten’. For hvad ved vi egentlig om det, tænkte hun dengang. Svaret var: Meget lidt. Hendes forskning mundede ud i fire pejlemærker for lægens møde med indvandrerpatienten: De 4 S´er, nemlig ’samme’, ’særlige forhold’, ’spørg’ og ’sæt grænser’.\nSidenhen fandt hun en velfungerende praksis, som tilfældigvis lå i Brøndby Strand. Kompagniskabet gjorde, at hun kunne fortsætte med at forske og undervise ved siden af sit kliniske arbejde.\nTolkegebyr er uhyggeligt\nSådan har det været lige siden. Lise Dyhr har delt sin tid mellem Brøndby Strand og især Forskningsenheden for Almen Praksis, hvor man under hendes forskerprofil kan klikke sig gennem en ni sider lang publikationsliste. De fleste titler med ordet ’indvandrerpatient’ i. Forskning, hun har brugt som underviser af kolleger og på speciallægeuddannelsen, men også som bidragyder til lærebøger, som kvalitetsudviklingskonsulent i Region Hovedstaden og senest som medlem af bestyrelsen i DSAM, hvor hun var ordfører for ulighed i sundhed og medforfatter til en hvidbog om kvalitetsudvikling i fremtiden i almen praksis, der netop er udkommet under titlen ’Giv mest til dem med størst behov’.\nUndervejs har hun råbt højt om blandt andet indførelsen af tolkebistand. For som Brøndby-læge kan hun ikke tale om indvandrerpatienter, uden »at jeg er nødt til at fremhæve tolkegebyret«.\nHun kalder det en slags »bødestraf« til dem, der ikke taler ordentligt dansk, og hun kalder det »uforståelig symbolpolitik«.\n»For hvad er konsekvenserne af den bøde? Den rammer jo også os læger på vores faglighed. Vi har ikke mulighed for lave en ordentlig konsultation, hvor læge og patient forstår hinanden. Det tolkegebyr er noget uhyggeligt noget og har været et søm til min faglige ligkiste«, siger hun.\nEt andet emne, der har optaget Lise Dyhr gennem årene er rekrutteringsvanskeligheder til udsatte områder som Brøndby Strand. Hun har gentagne gange peget på, hvordan honorarsystemet uhensigtsmæssigt kan belønne almen praksis for at have mange raske patienter frem for at give incitamenter til og understøtte arbejdet med forebyggelse og behandling af patientgrupper, der virkelig har brug for det.\n»Lægens møder med fremmedsprogede patienter og multisyge er komplekse og kræver længere tid. De har et særligt behov for omsorg, fordi de ikke er lige så selvhjulpne. Den tid har vi ikke. Det er ikke rimeligt, at vi skal arbejde mange flere timer og også i weekender, fordi rammerne ikke er der. Det her har vi vidst i mange år. Nu er det blevet ekstra tydeligt, fordi vi har lægemangel. Men det går stadig alt for langsomt med at ændre det«, siger Lise Dyhr.\nHun glæder sig over små fremskridt i overenskomsten, selvom hun mener, at man stadig går uden om den varme grød.\n»Det bliver nok ikke i min levetid, at vi får løst honorarproblemet og problemet med, at for få læger søger hen til områder med lange arbejdsdage«, siger hun.\nHendes pessimisme bunder også i det aktuelle politiske klima, hvor enkeltstående sager om læger, der har udnyttet honorarsystemet, har forværret politikernes tillid til de praktiserende lægers selvforvaltning – for eksempel af de øremærkede puljer, man eventuelt kunne indføre for at løse honorarproblemet. Lise Dyhr ærgrer sig.\n»Selvforvaltning passer ikke ind i det politiske klima lige nu. Jeg ville ønske, at politikerne ville udvise langt større tillid til os. Vi har masser af faglig stolthed. De fleste af os vil bare gerne gøre det godt«, siger hun og lufter efter en tænkepause sin bekymring for, om hun virker for sur.\n»Jeg vil helst ikke slå på nogen. Det kommer der ikke noget godt ud af«, siger hun.\nHun retter dog hurtigt sig selv:\n»Men på det politiske niveau vil jeg gerne slå i bordet«.\nUddannet som læge i 1985. Ph.d. i 1997. Speciallæge i almen medicin i 1998. Medejer af dem almene praksis Lægerne Brøndum og Dyhr Ulsøparken i Brøndby Strand 2002-2021. Tilknyttet Forskningsenheden for Almen Praksis siden 1990. Bestyrelsesmedlem i DSAM og ordfører for ulighed i sundhed 2015-2021. Forfatter til en række bøger og artikler om læge-patientkommunikationen især med fokus på sårbare patientgrupper, kvalitetsudvikling og tværsektorielt samarbejde.\nMahlerprisen er opkaldt efter den danske læge Halfdan Mahler, generalsekretær for WHO 1973-1988. Prisen gives af PLO og DSAM til en praktiserende læge i Danmark, der har ydet en særlig indsats. Med prisen, der ikke blev uddelt i 2020, følger 35.000 kroner.\nDe seneste ti år modtagere af Mahlerprisen:\n2019: Anders Munck\n2018: Flemming Bro\n2017: Anna Weibull\n2016: Jens Parker\n2015: Niels Bentzen\n2014: Jesper Lundh\n2013: Thomas Drivsholm\n2012: Torben Hellebek\n2011: Niels Kristian Kjær\n2010: Jørgen Peter Ærthøj og Leo Thomsen


44: Lemvig-Struer – Jyske Vandreture\nLemvig-Struer Landevej(Paris)-Struer, 29,0 km.\nTirsdag, den 7. august, 2012.\nJeg ankommer til Lemvig ad den velkendte vej, tog til Holstebro over Vejle og Herning, rutebil gennem Klosterhede. Klokken er halv tolv, da jeg står på rutebilstationen i Lemvig. Himlen er overskyet, og der ser ud som om, der vil falde regn om fem minutter. Sådan kommer det til at se ud hele dagen, men mit regnslag forbliver ubrugt i rygsækken.\nRuten går gennem Lemvig og indledes med en brat nedstigning på en sti til havnen. Efter en kort tur langs havnen går det stik syd på, forbi Hotel Lidenlund, og langs en sø i udkanten af byen. På den anden side af søen er der en stejl grøn skrænt med vandrette kvægstier. En sti går op langs den snævre ådal op og op på havskræntens plateau.\nDet bliver en karakteristisk træk ved dagens vandring, smalle ådale, med bakkesider i terrasser og masser af græs: det er formodentligt steder som dette, at de har opdrættet det kvæg, de drev syd på ad Drivvejen.\nOppe på plateauet er der et let bølgende landskab, meget af det kornmark, overstrøget med gravhøje, mange af dem med træbevoksning. Kornet er en anelse grønnere end østpå, jeg ser kun et enkelt sted, udenfor Struer, hvor man har høstet.\nEfter at have gået mod syd svinger ruten østpå, idet den holder sig et par kilometer nord for Klosterheden. Plantagen står som en skummel bræmme mod syd, kilometer efter kilometer, Lemvigs eget Fangol.\nEfter endnu en smukt, langt stræk gennem en ådal, nedskåret i plateauet, kommer jeg ud til landevejen mod Struer, hvor jeg gør en afvigelse fra ruten: jeg følger landevejen til Paris, der hvor jeg endte min vandring af den østlige rute over Oddesund. Efter at have vandret et par kilometer videre af den østlige sti flettes de to grene sammen, og jeg nærmer mig Hornet, det nordøstlige hjørne af Klosterhede Plantage.\nJeg stiger ned, gennem plantage og hede, til Kilen, et afskåret af Limfjorden, med enge, bakker og fiskedamme. Her forlader jeg Drivvejen og går mod Struer af en natursti langs sydsiden af Kilen. En musvåge letter foran mig, da jeg går gennem skoven ud til fjorden, skarve og fiskehejre går på vingerne tæt ved bredden, og der er måger og ænder over vandet.\nDisse sidste kilometer bliver dagens bedste, ad bakker langs fjorden, en sti, der næsten er usynlig. Til sidst nærmere jeg mig Struer, der kommer asfaltsti og folk på cykler, dæmningen over Limfjorden og prestigebyggeri på havnen.\nVed banegården må jeg for første gang tage en togbus helt til Langå. Mindre læsning, mere betragtning af landskabet.\nTavshedens Hus, 57-195.\nDette indlæg blev udgivet i Drivvejen, sommer og tagget Limfjorden, lynghede. Bogmærk permalinket.\n← 43: Thyborøn-Lemvig\n45: Struer-Holstebro →


Genoptræning - www.benteildved.dk\nSå har jeg frabedt alt hjælpen ,jeg kan selv nu. Jeg blev kaldt til genoptræning på skolen,det var nemt,hun syntes ikke jeg skulde komme mere,alt var så fint og hun syntes jeg havde haft en dygtig læge.I de 5 År hun havde været der var de t første gang hun kunde stoppe med\nHar fået brev fra roskilde og skal ud og tale med lægen. Uha,han mener jeg skal have kemo og måske ståler om et år,jeg mangler et stof siger han,men først skal jeg ned til ølby og have hjertet fotograferet, jeg troede jeg var rask og færdig men hospitaler.\nNår det er overstået vilde lægen ringe til mig og så vilde han finde en metode til mig. Jeg er jo lidt ked af det med kemoen, jeg syntes jeg er 84år og har virkelig ikke lyst til at gå til alle de undersøgelser .


Før og nu - del II\nDette hævede bed bagerst i haven kørte jeg et læs spagnum på, idet planen var at bruge det til blåbærplanter. Men lidt for skygget og klemt ser det jo ud.\nFor lidt over et år siden blev hækken rykket op med grab - utroligt så hurtigt det kunne klares på trods af lyn og torden - endda kæmpe brag og lyn, som var temmelig tæt på. Og hvor var jeg glad for, at jeg ikke skulle grave dem op med spade og køre det hele væk.\nNu vognmanden var i gang, så tog han også hjortetakstræet, som skød rodskud op rundt i hele haven. Det gør den i øvrigt stadig, men mon ikke den snart bliver træt af det nu modertræet er fjernet.\nStakittet blev sat op og fyrretræerne omkring opstammet - man kan næsten fornemme hvordan det lettede og gav lys til området.\nNåletræerne omkring giver et godt materiale til at supplere spagnum'en i bedet.\nDrømmen om blåbærplanter i området blev realiseret og i alt seks planter i tre forskellige sorter er plantet i bedet sådan at bestøvningen er sikret. Blåbærplanterne blev plantet sidste efterår i baggrunden af bedet.\nJeg har været meget spændt på om de ville give bær i år. Der har været et par frugt på hver plante, men dem jeg har smagt, har overhovedet ikke været modne - ikke engang i sidste uge.\nDer har ligesom manglet 'noget' i forgrunden - men hvad. Forleden dag faldt jeg over et tilbud på jyske blåbær. Otte stykker er plantet i forgrunden af bedet.\nDet er ikke meget information jeg kan finde om de jyske blåbær. På plantesedlen står der, at de bliver op til 35 cm høje. På nettet kan jeg finde informationer om, at det er bunddækkende planter. Men pyt nu får vi se, hvordan de arter sig her.\nBær Før og nu Haveprojekter\nEtiketter: Bær Før og nu Haveprojekter\nJette 6. november 2012 kl. 21.50\nGodaften Susanne.Hold da helt op.Sikken en forskel\ndet hat gjort.Dejligt med luft til planterne.\nFin lille bro du har.Og blåbær vil jeg også gerne have i min bærhave.God aften til dig knus Jette\nSusanne 6. november 2012 kl. 22.01\nJa det har givet noget lys, som jeg håber blåbærrene vil sætte pris på :-) Du har jo et fint bed med bærbuske, hvor du kan have plads til lidt blåbær - håber det lykkes for dig, at få et par buske derind :-)\nHøneballehaven 6. november 2012 kl. 22.03\nEn forudsætning for at blåbærene modner er sol, så måske får de for lidt sol der. De almindelige blåbær, jeg går ud fra, at det er de samme som de jyske, har jeg aldrig haft held med i min have. De dør desværre. Jeg håber, at du har held med dine.\nSusanne 6. november 2012 kl. 22.31\nMåske får de for lidt sol - bedet vender mod syd, men stakittet tager selvfølgelig en del af solen. Har du haft blåbær i år i denne solfattige sommer?\nØv hvor ærgerligt, hvis de går ud - håber de klarer sig her.\nRikke 6. november 2012 kl. 22.06\nSikke en stor forskel! Jeg håber at du får held med dit nye bed. Det kan godt kræve en del tålmodighed at etablerer et godt bær-bed.\nSusanne 6. november 2012 kl. 22.35\nTak - jeg håber det vil lykkes at få udbytte af bedet. Og så vidt jeg ved, så tager det er par år førend blåbærrene giver et rimeligt udbytte.\nmarie 6. november 2012 kl. 22.31\nHold da op, hvor gav det meget lys til haven.Spændende hvordan de jyske blåbær vil arte sig.\nEnig - det pyntede gevaldigt at "få ryddet op" i det mørke hjørne. Ja, er da også meget spændt på, om de jyske blåbær vil etablere sig.\nPåfuglens hemmelighed 7. november 2012 kl. 07.20\nHej Susanne. Hvor ser det godt ud. Har et hjørne der er mørkt og vådt, så får lige lidt ideer hos dig.\nHusk du skal have mindst 2 forskellige typer Blåbær, hvis der skal komme blåbær, medmindre dine er selvbestøvende. Jeg har vores i surbundsbedet med sol men også delvis skygge og det går rigtig fint.\nSusanne 7. november 2012 kl. 19.58\nDejligt at du kan få lidt idéer her :-)\nJeg har tre forskellige slags af de store blåbærbuske, så bestøvningen er sikret der. Men hvad mon med de jyske blåbær. Bliver de bestøvet af de store eller skal der være to forskellige slags af dem? Hmm!\nTrine 7. november 2012 kl. 08.13\nHvor ser det godt ud. Jeg har også de jyske blåbær, som jo egentlig bare er denlave type der findes vildt i naturen. De er fine i bunden af surbundsbedet, men de vokser ikke hurtigt. De store blåbær er fantastiske, men du skal sørge for noget overdækning af en art, ellers kan jeg garantere at fuglene kommer dig i forkøbet. :o) Hvis du vil have lidt blomstrende indslag i bedet kan jeg anbefale astilber og påskeliljer.\nSusanne 7. november 2012 kl. 20.07\nHvis de jyske er langsomt voksende, så er det da godt, at jeg har plantet 8 stk i bedet. Det lyder faktisk som en rigtig god idé med lidt blomster i bedet - specielt løgplanterne tiltaler mig. Tak for idéen :-)\nBente 7. november 2012 kl. 10.35\nDet lettede og pyntede! Held og lykke med dine blåbær. Jeg elsker at gå på bare fødder i græsset hen mod mine blåbær og plukke en himmerrigsmundfuld! Så glæd dig, det er en sand lykke sprængfyldt med antioxidanter!\nSusanne 7. november 2012 kl. 20.12\nÅh det lyder dejligt med de bare tæer og blåbær-eksplosionen - det vil jeg glæde mig rigtig meget til :-)\nHAVEplaner og planteBEGEJSTRING 7. november 2012 kl. 20.17\nSpontane indfald kan bringe dejlige glæder (og gør de ikke det,er det oftest dem der hurtigst glemmes, er min filosofi;0) - især når jeg i jordgravningsarbejde indimellem undrende støder på en potteklump og ikke aner hvad det engang har været!).\nSikke et arbejde i har igangsat - jeg som troede det kun var langs huset i ændrede, kan jo se, at I langt fra holder jer til det:0). Uh hvor jeg kender til at projekterne griber om sig....\nSusanne 7. november 2012 kl. 22.06\nJo jo, der er masser af planer og projekter i gang her på matriklen - Jeg løber ikke sådan lige tør for arbejde ;-) Og jeg kan slet ikke lade være, for holder meget af at skabe et produkt i haven :) Men du har ret - det har også med at gribe om sig.\nMerete 7. november 2012 kl. 20.20\nUhm... ikke dårlige ide. Jeg har plukket ca 2 kg i år fra mine 4 planter - lækkert til både smoothie og kager ;0)\nSusanne 7. november 2012 kl. 22.08\n2 kg fra 4 planter - med simpel hovedregning så må 6 planter give 3 kg :-) Det lyder ikke ringe. Vi drikker faktisk en smoothie ret tit, så blåbærrene er SÅ velkomne\nMøllebakkehaven 7. november 2012 kl. 21.01\nUtroligt at det er det samme bed, det ser supergodt ud. Og så hyggelig med den lille bro :o)\nJeg har holdt mig fra hjortetaktræet fordi jeg har hørt mange snakke om de forbistrede rodskud, og det er altså ikke løgn kan jeg se... tror jeg holder mig fra det lidt endnu :o)\nSusanne 7. november 2012 kl. 22.13\nDen lille bro er fra de tidligere ejere, som havde en vandhave. Det fik vi dog hurtigt "ødelagt" idet vi ikke turde have bassiner med et lille barn. Men meget hyggeligt, at den fortsat er der.\nNej det er ikke løgn - hjortetakstræet sætter konstant rodskud over det hele. Men har læst mig til, at der er kommet en ny sorter, som ikke sætter rodskud. Men den har jo en fantastisk smuk efterårsfarve :-)


Bestyrelsesmøde i UNGiAarhus SYD Vikærsvej 36, 8240 Risskov Tirsdag den kl - PDF\nDownload "Bestyrelsesmøde i UNGiAarhus SYD Vikærsvej 36, 8240 Risskov Tirsdag den kl"\n1 Bestyrelsesmøde i UNGiAarhus SYD Vikærsvej 36, 8240 Risskov Tirsdag den kl Tilstede: Heino Hermann, Jørgen Hulgaard, Kim Frandsen, Lone Jensen, Kim Andersen, Thomas Glanz, Mette Christoffersen, Lasse Langfeldt, Silke Ebbesen, Leo Thinesen, Mads Seiersen, Johs. Justesen Afbud: Sanne Lisby, Sus Jakobsen, Kristian Sanden, Henrik Mogensen, Jens M. Pedersen Referent: Mads Seiersen Dagsorden: Referat: 0. Opsamling Ungekonferencen Velkomst og valg af ordstyrer Johs./ Mads Formand Video med opsamling på Ungekonferencen vist se endvidere Velkomst ved Jørgen og Johs. Jørgen valgt til ordstyrer 2. Godkendelse af dagsorden Dagsorden godkendt. Ingen punkter til evt. 3. Godkendelse af referat fra 24. marts Siden sidst: - økonomi herunder tilpasning til nye budgetter, lokal udviklingspolitik - status på vores indsatser klub/ USK/ projekter Johs./ Mads Referat godt med bemærkning om tilfredshed med mere fyldigt referat. Og et ønske om opmærksomhed på brugen af forkortelser. Johs.: Der arbejdes med at tilpasse organisation til de nye budgetter som er udfordrende med ny tildelingsmodel demografimodellen. Den overordnede ramme er ændret - der er taget midler til skateanlæg, 7. klasse fra FK til UK, 7 udsatte områdelederråd (der er et udsat område i SYD Søndervangen) og ikke særskilt tildeling til legeplads og åbne ungdomsskoleklubber. Det er en stor øvelse - og der er en del økonomi der skal flyttes rundt internt i syd. De områder som rammes mest er mellem 1 mio. og 2,5 mio. - som\n2 lokaldistrikt. - status udarbejdelse af kommende Fritids- og Ungdomsskolepolitik Udmøntningen af de principper bestyrelsen vedtog vistes på slides (sende vedtagne budget 2015 ud til hele bestyrelsen - sammen med referatet og hele oversigten over budget - 2 dokumenter). 5. Høringer vedr.: - udmøntning af effektiviseringer Formand Johs gennemgik kaskaden af handlinger ifm. tilpasning af økonomi UNGiAarhus SYD, UNGiAarhus, udviklingspolitik. 2 medarbejdere fra syd har fået nyt arbejde i mobilitet suge Mette ønske om at en omorganisering/ udviklingspolitik proces ikke må være for lang Der er meldinger fra Aarhus Kommunes personale afd. at man gør alt for at hjælpe ansatte som bliver udpeget Status på klubber og USK hvor der arbejdes alle steder på at opretholde sund drift i de omskiftelige tider. Der arbejdes med ny fritids og ungdomsskole politik. Der har været medarbejderdag, arbejdsgrupper, arbejdsdag for fritidsog afdelingsledere og sparring med et til advisory board. Og næste skridt er at der fremlægges et udkast for interessenter og de 4 FU-bestyrelser. 20. maj er der fælles FU bestyrelsesmøde med fokus på denne politik. Lone en stor opmærksomhed på om der er fokus på almindelige unge i den kommende FU politik. Glæder sig til at læse udkastet. Høring - tidlig indsats Jørgen - byrådet har besluttet hele grundlaget - og\n3 2018 samt Fælles Mål 0-6 år som er næste bestyrelsesmøde - den underliggende struktur på FUområdet effektiviseringer. Det er beskrevet i høringsmaterialet. Spørgsmål melder sig som: - holder effektivisering som "indsats"? - Og hvad med den tidlige indsats i FU? - Hvad nu hvis man bruger mange midler til tidlig indsats - hvad er tænkt med de eventuelle tidlige indsatser fra når FU kommer ind fra 11 år? Svært sagligt at modsige effektivisering hørings materialet En opmærksomhed på om hvordan man får målt på hele tænkningen. Hvordan sikres det? Lasse - ønske om at sikre at denne tænkning virker efter hensigten. Stærk fokus på at kunne måle det Lone - hvad nu hvis det ikke holder? Problematisk med besparelser på sådan et område som FU når det lige har været igennem organisering/ økonomitilpasning Lasse - laver effektivisering nu på ældre børn og unge - som var unge tidligere. Kan man forestille sig at friholde FU de næste 10 år Jørgen - den svære øvelse som bestyrelse - hvis det virker er det svært at tage afstand. Lone - forkert at tage pengene nu fra FU Lasse - dem der er sorteper er de unge som er i "limbo" de kommende 10 år Jørgen - fokus på hvad der faktisk er i høring. Ønske om at\n4 sikre at måling. Forslag tages til efterretning mod at det forventes at MBU sikre ordentlig måling/ effekt af tidlig indsats Lasse - en bekymring om FU kan opretholde de nødvendige indsatser frem til evt. tidlige indsatser slår igennem med færre midler Jørgen - nøgleord kan være tidlig - det er relativt begreb Lone sender udkast rundt - forslaget sendes til Jørgen, og derefter til bestyrelsen så det kan nåes inden fristen 4. maj Høring - ledelsesstruktur Thomas - stiller sig undrende over proces - både tidspunkt og omfang - ikke særlig god timing - oplever der er meget politik i denne proces. Oplever det er svært at forestille sig at have en leder som kan virke fjern - måske ikke nærhed - vil det blive en mini FU-leder. Der er tale om at afdelingslederen skal have mindre ledelse og mere gulvtid. Er nysgerrig på om den reelle besparelse faktisk opnås eller om det bliver dyrere. Giver det mening - der hentes så lidt på denne manøvre. Mette - svært med mange processer, kan ikke se den store mening i det, tror det bliver svært at afd. leder skal holde sig på 7 timer, bliver der samme nærvær fra ledelsen, trist at ser skal gode folk ud, Johs. - gennemgik hvad der var i høring og hvad der er faktisk er besluttet - 2,3 mio. ledelse og 0,5 mio. på adm. - de 2,8 mio. går direkte til effektiviseringskrav Der var 3 modeller - det har været forbi chefgruppen - for få\n5 en pejling. Proces på det - og 13 til 9. Max 2 distrikter og ledelse på hver matrikel Heino - Beder og Malling med fælles ledelse er godt set. Sondring på inddragelse på ledelsespuslespillet, bliver medarbejderne hørt? Jørgen - processen - spændende øvelse i demokrati - ny FU chef skal løse opgave - der står i høring der har været inddragelse, og det står flot. Thomas - har oplevet at der ikke har været meget inddragelse Johs. - der er mange der har benyttet hotline til Toke/ Inge Lone - man mister nogle medarbejdere - med mindre man fjerner nogle administrative arbejdsopgaver Johs. - det er intentionen at vores fælles adm. skal løse alt der ikke er børnerelateret Lone - fritidsledere - hvad skal de? Johs. de skal bl.a. arbejde tæt sammen med skolen (reform), personale, LDS - fritidsledere skal ikke bruge gulvtid men strategisk Heino - stor bekymring på om en afd. leder kan holde det på 7 timer - det må stå sin prøve. Lone - har lavet samme øvelse på DT (dagtildbud) - hvad er erfaringen? Kim - har oplevet at DT har haft gode erfaringer med fælles\n6 ledelse Jørgen - apropos - i folkeskolen er der eksperimenteret med fælles ledelse af to matrikler med gode resultater Johs. - effektiviseringer på 2,8 mio forstyrrer - og må prøve om det holder på 7 timer ledelse for afd. leder Mette - problem at der udpeges personale, når nye ledere ikke er på plads Jørgen - har ikke hørt anden løsning - og tænker ikke det skal være høring på processen. Vil foreslå at bestyrelsen tager det til efterretning - 2 lokaldistrikter til 1 fritidsleder. Lasse - der er præmis/ forventning at ny adm. skal tage adm. opgaver. Og måske spørge FU-chefen om der er planlagt evaluering på administrationen, afd.leder, fritidsledere og hele ledelsestrukturen? Lone - er vi ved at lave et ekstra ledelseslag? Jørgen - nej, det tænker jeg ikke Jørgen formulere et svar - fristen er 30. april - vi tager det til efterretning Lone - og så en forventning fra bestyrelsen til at opgaven med den nye struktur løses i ledelsen 6. Næste møde Formand Næste møde lægges i umiddelbar forlængelse af fælles UNGiAarhus bestyrelsesmøde (inddragelse på FU politik) som er 20. maj. Mødet er på Grøndalsvej 2 og er fra kl Forhåndsafbud fra Jørgen Hulgaard til dette møde.\n7 7. Evt. Ingen punkter til eventuelt. Jørgen og Johs. finder dato i juni for sommerafslutning i bestyrelsen og melder denne ud snarest.


Udtalelser om Designskolen Aalborg\nUdtalelser fra tidligere og nuværende elever\nSofia Borregaard Christensen:\n"Designfaget er et utroligt bredt fag - og på mange måder et usikkert fag. Et fag der kræver risikovillighed og målrettethed. Designskolen i Aalborg skabte for mig klarhed i forhold til præcis, hvilken retning jeg skulle og gåpåmod til at følge den. Jeg fik mulighed for både at udfordre mine ideer og udvikle sy-, materiale- og tilskæringskompetencer, jeg bruger hver eneste dag. Både når jeg skal rådgive kunder i stofforretningen og i mit arbejde som designer. Underviserne på designskolen er dedikerede, forberedte og rummer deres elever uanset niveau og personlig baggrund.\nKombineret giver det en god forberedelse inden studiestart - og en mulighed for at gøre dig selv klart, hvad det er, du vil."\n- Tidligere elev på Designskolen i Aalborg. Søger ind på Designskolen i Kolding\n"Min tid på Aalborg designskole har været super lærerig. Jeg har altid syet rigtig meget, også inden jeg startede på skolen, men jeg manglede ligesom den basale viden omkring syfærdigheder. Jeg følte ikke at jeg var forberedt ordentlig til at kunne komme ind på en videregående designuddannelse såsom Teko eller Kunstakademiet i København, og derfor var Aalborg designskole perfekt til dette formål. Jeg fik alle de nødvendige færdigheder omkring fremstilling af mønster, måltagning, forskellige syteknikker, og blev på den måde klædt godt på til jeg skulle udarbejde min optagelsesprøve."\n- Tidligere elev på Designskolen i Aalborg. Elev på VIA UC (Teko) i Herning.\nSøs Christine Hejselbæk:\n”Det bedste jeg ved er at skabe, og det har jeg fået lov til på Designskolen hos FOKUS i Aalborg. Mønsterkonstruktion, tekstile teknikker og materialekendskab gør en kæmpe forskel i et design, og her lærte jeg at bruge og kombinere dem.”\n- Tidligere elev på Designskolen i Aalborg. Elev på Designskolen i Kolding.\n''Designskolen er et perfekt springbræt, hvis man vil have en uddannelse inden for mode og design. Jeg startede på skolen helt uerfaren, men lærte hurtigt de basale teknikker, og efter nu 2 semestre føler jeg mig nu mere end klar til at skulle videre ind på uddannelse. Det bliver aldrig kedeligt at gå på skolen, ens evner bliver hele tiden skubbet til, og man kan klart se en forandring, da det, man fremstiller, både bliver flottere og mere avanceret.''\n- Tidligere elev på Designskolen i Aalborg. Søger optagelse på VIA Design i Herning.\nAstrid Nyborg Sørensen:\nEfter gymnasiet syntes jeg, at jeg manglede faglig viden og kunnen, inden jeg søgte ind på en videregående uddannelse inden for tøjdesign. Jeg valgte derfor at bruge et sabbatår på Designskolen Aalborg.\nDette forløb har givet mig en grundlæggende viden om tøjdesign ift. bl.a. tegning, tilskæring, grundforme, det sy-tekniske samt en intro til mange forskellige kunsthåndværk.\nDenne oplevelse har været utroligt givende – både fagligt og personligt, og de 2 semestre er fløjet afsted i godt selskab. Det kan kun anbefales!\n- Tidligere elev på Designskolen i Aalborg. Nu optaget på VIA Design i Herning.\nTidligere deltager på Designskolen Aalborg (aug. 14 - juni 15). Søger optagelse på Designskolen i Kolding.\nTidligere deltager Designskolen Aalborg (Aug. 2013- jun. 2014)\nTidligere deltager på Designskolen Aalborg (Aug. 2013- feb. 2014)\nTidligere deltager på Designskolen Aalborg, august 2016 til juni 2017. Søger optagelse på Via Design i Herning\nTidligere deltager på designskolen, august 2016 til juni 2017 Søger optagelse på Via Design i Herning\nDesignskolen Aalborg / FOKUS Folkeoplysning


Musik, sport og teknologi: hvad skal man gøre på Alfa Future People\nMeget snart, fra 10. til 12. august, starter femårsdagen for nutidig musik og teknologier Alfa Future People. På en hemmelig flyveplads ved bredden af Volga nær Nizhny Novgorod venter os varme forestillinger, futuristiske temaer, 23 sportsgrene og de nyeste gadgets. Vi kiggede på fem underholdningsmuligheder til denne festival.\nDans til lidt cool musik\nTieso, Steve Aoki, Alesso og Afrojack er hovedoverskriften på festivalen i år. De vil blive ledsaget af Aly & Fila, Aphrodite, DVBBS, Gareth Emery, Going Deeper, KSHMR, Swanky Tunes, Vini Vici, Yellow Claw. Alt dette finder sted på landets største scene, svarende til en ni-etagers bygning i højden. Udover den vigtigste vil der være 3 flere etaper på AFP. På Bass Stage vil du blive mødt af repræsentanter for hardstyle, drum og bass og shoegaze. Techno-stjerner optræder på Miller Future Music's særlige scene, og 30 DJ'er valgt under en storstilet helrussisk rollebesætning vil spille på den nye ShowCast Stage. Senere om natten vil de blive erstattet af legender fra den elektroniske scene.\nTest dig selv i løb, pull-ups og spring ved den største festival for musik og teknologi. Hvorfor ikke? Nu kan du gøre det. Derudover vil AFP være vært for volleyballkonkurrencer, fodboldfreestyle, så populære EMS-træning og laser tag-konkurrencer.\nLyt til succesrige mennesker\nPå festivalen har du 12 timers forelæsninger fra forretningsmænd, sund livsstilsvideoblogger Alexey Utin, Match-TV-vært Dmitry Ignatov, skaberen af online-gården Dmitry Pavlov, grundlægger af Europas eneste kryolaboratorium til nedfrysning af mennesker Danila Medvedev, opfinder og skaber af bioniske proteser Ilya Chekh, musiker Vladimir Fonarev og ekspert fra laboratorietrådeanalysecentret Kaspersky Denis Makrushin.\nSpilzone vil tage to store telte op. På festen vil du være i stand til at sætte pris på bestsellers God of War og Detroit: Bliv menneske og en af de første til at teste den nye Spider-Man.\nØv kalligrafi med Lampas Paint\nModekunstner og forfatter til den største kalligrafi i verden Pokral Lampas vil også være på festivalen. Han lovede at afsløre sin hemmelighed for succes og give ham muligheden for at teste sine færdigheder i en så kompleks industri som kalligrafi. Dette er en fantastisk mulighed for at lære at skrive smukt i det mindste dit navn.\nKøb billetter til AFP 2018 tilgængelig nu på webstedet.\nForrige indlæg Mesterskab for dummies: 6 øjeblikke, der gjorde verdensmesterskabet i Rusland uforglemmelig\nNæste indlæg Spørgsmål og svar: hvor kan jeg købe den mest stilfulde verdensmesterskab i 2018?\nDer er ikke engang et halvt år siden det øjeblik, hvor internetbrugere prøvede billeder af det modsatte køn ved hjælp af Snapchat og blev gamle ta...


Listen over operationsstuer instrumenter\nHundredvis af forskellige typer instrumenter der anvendes i de kirurgiske operationsstuen . Nogle standard instrumenter anvendes til de fleste operationer , mens andre er specialiseret til bestemte kirurgi typer . Hvert instrument er tildelt et navn af fabrikanten , således at den let kan skelnes fra hinanden. I et overordnet instrument bakke indeholder alle de følgende kategorier .\nEn klemme bruges på fartøjer til at stoppe blødninger . Mange størrelser og typer er tilgængelige . I en generel kirurgisk bakke , er de klemmer anvendes til mindre fartøjer . Større fartøjer kræver specialiserede klemmer , der ikke vil knuse arterie eller vene . Klemmer er også kendt som hemostats .\nRetraktorer hold organer og væv væk fra operationsstedet , så kirurgen kan se klart og har plads til at operere . En generel kirurgisk bakke vil have omkring syv forskellige størrelser og typer af retraktorer . Nogle retraktorer er selvstændige bevarelse eller håndfri . Disse retraktorer kan låse på plads , således at kirurgen og assistent har hænderne fri til at arbejde .\nDette instrument ligner en pincet , og bruges til at forstå væv til suturering eller til at holde det ude af vejen . Der er mange versioner og størrelser , der anvendes i alle typer af kirurgi . Nogle af de " bedrift " pincet mere ligner en klemme , men har en form i slutningen , der kan fatte væv eller mindre fartøjer .\nsaks bruges til at skære sarte væv , muskler , kar , tråd og sutur . Knivskafter udstyret med forskellige størrelser barberknive for snit kaldes skalpeller . Andre instrumenter kan anvendes til at skære knogler, herunder hånd save og elværktøj .\nDisse instrumenter bruges til at holde nålene , som suturer er knyttet . De spænder fra 24 inches til blot et par inches i længden , afhængigt af hvilken type operation , hvor der er brug for .\nSuge tips er monteret på en gummislange , der sugerør væske ud af såret . De ligner en sugeanordning , at en tandlæge kan bruge . Svamp sticks hold svampe til prepping patienten og nå dybe områder for at indsamle væsker .\nHver kirurgiske speciale har instrumenter , der er lavet specielt til deres type af service . Ortopædisk eller knogle kirurgi kræver håndværktøj såsom save, skruetrækkere , mejsler , køller og snit . Micro-kirurgiske instrumenter der anvendes i øjet , øre, næse og svælg, neurokirurgi , og karkirurgi . Fiberoptiske instrumenter ( for eksempel , endoskoper , der anvendes i kroppen ) er fundet i visse specialiserede bakker . Dilatere instrumenter , der anvendes for at forstørre åbninger i kroppen , findes i gynækologi og urologi tjenester .\nHver service har sin egen operation bakke, der i nogle tilfælde blander sig med almindelige instrumenter. Instrumenter, der ikke bruges så ofte er steriliseret separat fra de hyppigst anvendte . Specialudstyr såsom luft kompressorer til at køre el-værktøj og mikroskoper er ikke steriliseret , idet disse holdes i en kirurgisk suite der anvendes til denne service .\nhvordan man kan løfte efter en maveplastik\nNext：buccale fjernelse & hals fedtsugning


Cordua: Jeppesen udstiller pressens hykleri\nJournalister er hyklere. Pressenævnet virker ikke. Og balladen om Michael Jeppesen viser, hvorfor store medier som Politiken ikke skal have statsstøtte. Det siger den politiske blogger Jarl Cordua til Journalisten.dk.\n»Jeppesen udstiller meget hykleri. Fx det hykleri der finder sted på denne hjemmeside blandt denne fagforenings medlemmer om, at man beskæftiger sig med en ærlig og en særlig fin journalistik baseret på meget meget høje etiske krav.«\nDet skrev Jarl Cordua i en kommentar her på Journalisten.dk i går torsdag til artiklen "Politiken sætter Jeppesen på plads".\nJarl Cordua har tidligere deltaget i debatten om journalistisk etik i danske medier, også i forhold til sin egen skribentvirksomhed med en af Danmarks mest læste politisk blogs. Han mener, at diskussionen om Michael Jeppesen er et klokkeklart bevis på, at dansk presse er dobbeltmoralsk.\nSagen går i korte træk ud på, at Politiken-blogger Michael Jeppesen i et indlæg gengav rygter om, at statsminister Lars Løkke Rasmussen skulle have haft en affære. Indlægget blev fjernet fra hjemmesiden af redaktionen, fordi de betragtede rygterne som udokumenterede.\nHvordan er Jeppesen et eksempel på hykleri i journaliststanden?\n»Medierne inviterer Jeppesen indenfor, ophøjer ham til Gud. De indbyder ham til de mest prestigefulde journalistiske programmer som Mennesker og Medier eller Krause på Tværs (begge programmer på P1, red.); Information bruger ham som kunstanmelder; og nu Politiken, som selv bryster sig af at være et journalistisk flagskib, der er gode ved børn og naturen og de offentligt ansatte. De eneste, man ikke skal give en anstændig behandling, er åbenbart regeringsmedlemmer,« siger Jarl Cordua til Journalisten.dk.\nMen nu tog Politiken jo indlægget af sitet…\n»De har pillet ét indlæg af, og hvad gør manden? Han gør tykt nar med den censur, han bliver udsat for. Det udstiller jo Politikens journalistiske ambitioner, at han egentlig bare kan lukke dem op og skide i (ambitionerne, red.). Jeppesen er jo Jeppesen – han har tidligere udstillet rygter om statsministerens privatliv, og han viser igennem sine skriverier, at han ikke har nogen grænser. Men nu skriver han på Pol.dk, og de lægger jo hans indlæg på forsiden. Så er det Politikens brand, han rejser rundt med. Politiken har egentlig meldt sig ud af alle etiske diskussioner, så længe Jeppesen går rundt derovre.«\nEr der ikke en forskel på at lave journalistik og at lave en blog?\n»Det er et spørgsmål, man skal stille Politiken, for når han står på Politikens hjemmeside, hvor de giver ham plads og opmærksomhed. Det er Politikens brand, man giver ham, og så ligger han og ruller rundt i rendestenen. Hvis Tøger Seidenfaden og Anita Bay Bundegaard (henholdsvis chefredaktør og kulturredaktør, red.) kan klare det, så for min skyld ingen alarm. Men nu skal medieforliget udmøntes, og kan vi så ikke slippe for den klagesang om, at det er så vigtigt, at JP/Politikens hus ikke skal betale moms, fordi de bedriver åh så fin journalistisk virksomhed og redder demokratiet. Enten er man rendestenspresse, eller også frelser man demokratiet, man kan ikke begge dele.«\nPå Politiken lægger de vægt på, at bloggerne i deres blogosfære får lov at skrive om det, de vil…\n»Ja, det falder jo tilbage på Politiken. Det er sådan noget teknik, som journalister burde kunne skære igennem. Hvis man mener det alvorligt, at man har nogle etiske standarder, man vil leve op til, så gør man det fra top til bund. Hvis en underleverandør til AP Møller har haft nogle arbejdere, der arbejdede med kemikalier eller noget andet uetisk, så skal du nok se Politiken med lange artikler om, hvor forfærdeligt, det er. Nu har vi en underleverandør til Politiken, der opfører sig på denne her måde, og så gemmer man sig bag noget så teknisk som en slags frihedsbrev. Helt ærligt.«\nHvis Michael Jeppesen havde en privat blog, for eksempel Michaeljeppesen.dk, var det så ok?\n»For det første, så kan ingen gøre noget ved det. Men så ville det netop blive en diskussion om, hvorvidt man kan gøre den slags på nettet, og ikke hvorvidt Politiken anbefaler det. Det giver jo Jeppesen et skær af troværdighed, at han gør det på Politikens platform. Jeg gider ikke sidde og være hellig. Mange vil jo også sige om min ringhed, at det jeg foretager mig er heller ikke inden for det, man normalt vil kalde klassisk journalistik. Jeg påstår ikke, at det er journalistik.«\nHvad er det, du mener, der grundlæggende er galt med os journalister?\n»Der er det galt, at man fejrer sig selv med Cavling og alt muligt andet og hylder den dybdeborende gode journalistik – og samtidig hylder en mand, der skriver lokumsrygter, og giver ham plads i seriøse medier. Den går ikke. Man må hylde det ene og sige fy til det andet.«\nMener du, at du selv på din blog overholder de presseetiske retningslinjer?\n»Nej, ikke altid. Det synes jeg egentlig heller ikke, at pressen gør altid.«\nMen når pressen går over stregen, kan de indklages for Pressenævnet…\n»Ja ja, i teorien. I virkeligheden sker det aldrig. "Hvis du er utilfreds, kan du bare gå i pressenævnet," siger de. Det er noget fis. Hvis du har resurser og har lyst til at blive hængt ud igen, så kan du gøre det. Jeg startede netop min blog, fordi jeg blev hængt ud, og jeg ikke havde nogen mulighed for at forsvare mig. Jeg kunne ikke komme igennem pressens filter.«\nJarl Cordua er selv blevet anklaget for at sprede ufine rygter om en politiker. Han blev fyret som kampagnechef for Martin Geertsen (V) i 2005, efter at flere medier skrev, at Cordua havde forsøgt at igangsætte en smædekampagne om den politiske modstander i partiet, Jens Rohde.\nEr det på grund af forargelse fra dengang, at du er så harm på os journalister?\n»Næ. Jeg taler med temmelig mange journalister, og jeg tror ikke ret mange oplever, at jeg er harm på dem. Faktisk mener jeg, at jeg samarbejder med journalister. Men det er selvforståelsen hos journalister, jeg undres over.«\nBør blogs underlægges en form for presseetiske retningslinjer?\n»Det tror jeg simpelthen ikke kan lade sig gøre i forhold til Grundloven og ytringsfriheden. Jeg sidder jo heller ikke og siger, at Michael Jeppesens ytringsfrihed skal begrænses, jeg forstår bare ikke, at man fejrer hans person – og hvis man ønsker statsstøtte til sit medie, så er der god ræson i, at man underlægges etiske regler for, hvordan man agerer. Jeg får ikke statsstøtte, så det er ikke noget, jeg tænker over på min blog. Jeg har mine egne retningslinjer, det er injurielovgivningen og almindelig anstændighed.«\nJournalisten.dk har forgæves forsøgt at indhente en kommentar fra Tøger Seidenfaden.\nRe: Cordua: Jeppesen udstiller pressens hykleri\nJeg er enig med Jarl Cordua, når han siger, at det giver Michael Jeppesen en snert af troværdighed, når han skriver på Politikens hjemmeside. Eller gav, for nu er det jo slut.\nOg jeg er helt enig i, at Pressenævnet ikke har nogen reel effekt.\nDet er kun den krænkede selv, der kan anmelde sagerne. Og som Cordua skriver, undlader mange at gøre det, da det ripper op i ubehageligheder.\nDerudover er formuleringerne fra Pressenævnet så upræcise, at det er svært at tolke noget som helst konkret ud fra dem. Et godt eksempel er, når et netmedie skal offentliggøre en udtalt kritik.\nOm det skriver nævnet, at "Kendelsen bør bringes i mediet i en periode, der svarer til den tid, i hvilken den påklagede artikel har været bragt. Herudover vil det være hensigtsmæssigt at oprette et link til kendelsen fra artiklen, hvis den fortsat bringes på hjemmesiden."\nDen bør bringes i en periode og det vil være hensigtsmæssigt at oprette et link. Hensigtsmæssigt for hvem? Mediet, der har modtaget kritik? Næppe. Og hvad sker der, hvis mediet ikke følger opfordringerne? Intet. Det findes der flere eksempler på.\nOg hvad batter en udtalt kritik egentlig i vore dage?\nOvertrædelse af de presseetiske regler har ingen konsekvens for medierne. Reglerne bør strammes op, og så skal der være mærkbare konsekvenser ved overtrædelse. Ellers kan vi lige så godt nedlægge nævnet.\nJournalistikken skal konstant finde grænser - sådan er det.\nOgså når det gælder privatlivet.\nPersonligt har jeg det rigtigt skidt med de informationer Jeppesen bringer til torvs, men omvendt må jeg sige, at vi skal have en diskussion om disse grænser - fordi status er, at politikerne kan slippe afsted med alverdens fortrædeligheder, mens borgerne - og journalisterne med - forventes at opføre sig som rene dydsmønstre.\nDet er naturligvis et misforhold, der giver god anledning til, at vi får debatteret grænserne og måder at lave tidssvarende journalistik på. Journalistikken skal jo gerne gribe tidens udfordringer, hvor end de er - og hvad de end måtte indeholde.\nTil belysning, dette link: http://snipurl.com/x1j7i\nPå www.kunstavisen.com har læserne og redaktionen kåret Michael Jeppesen til "Originalprisen 2010" - en journalistisk titel, som kun uddeles hver 7. år og som tidligere er gået til Ekstra Bladet´s Madsen&Madsen samt Vetkystens sommerredaktion, som skrev om et hul, de selv gravede i Sønderjylland.\nSynd for min gamle arbejdsplads Politiken, at de fyrede Jeppesen. De trænger netop til den slags for ikke at stivne i selvhøjtidelig journalistik, som der bestemt ingen kunder er til i disse nettider.\nKom igen, Jeppesen. Verden har brug for originaler som du udi kommunikation....\nHvis løgn er originalt, så tak for kaffe. Uanset hvilke akademiske diskussioner, der kan anlægges på Jeppesens kunstart, så handler journalistik - og det er udgangspunktet for, at jeg hidser mig op over det her - vel om troværdighed.\nJeg har i hvert fald ikke gået i skole længe nok til at kunne argumentere for noget andet.\nAlternativt må man fortælle folk, når "noget" - i dette tilfælde er en digter - som giver den som netop digter og satiriker og ikke som en person, der fremfører troværdige oplysninger.\nJeppesen har jo markedsført sig som original, der ikke skelner mellem grænselandet løgn/sandhed, hvis det sidste overhovedet findes.\nkunstavisen.com er stolte af Jeppesens kunstneriske tiltag med kommunikation og medier. Hvis blot andre journalister havde hans vovemod, fantasi og energi til at "gå til makronerne", så ville vi være et bedre demokrati.\nMen ellers er jeg enig i, at TROVÆRDIGHED er den eneste vare, en journalist har på sin hylde, set med gamle briller. I dag matches den med andre værktøjer - og i dette grænseland opererer Jeppesen næsten solo og i hvert fald med mange læsere til følge.\nhvis det er noget I går m e g e t op i - så synes jeg lige at katrine lilleør er en endno m e g e t nydelig dame\nIh tak, Bent.. Spændende sysnspunkt - men uanset om Katrine Lilleør er nydelig (hun ser ok ud på billeder, jeg har aldrig truffet hende), så er det jo ikke det, diskussionen drejer sig om.\nPersonligt har jeg aldrig kunnet udstå Jeppesen, heller ikke da han skrev på EBs bagside. Efter min smag ikke særlig begavet eller sjovt. Men det er jo også ligegyldigt. Slutresultatet er, at Politiken ikke vil tolerere udsagn som det, der er bragt til torvs. Som de sikkert heller ikke ville læge image til rygter om, at Anders Fogh er set i Østedparken på jagt efter.. beeeep.\nEr det vigtigt for landet, at statsministeren interesserer sig for damer? Nah, ikke hvis det ikke påvirker hans politik. Men egentlig synes jeg, Jarl Cordua har en pointe langt hen ad vejen.


CMWC 2002, VM for Cykelbude 2002\n- Cycle Messenger World Championships\n- VM for Cykelbude\nEn af de mange friske piger ved VM for cykelbude 2002\nVM for cykelbude startede i Berlin for 10 år siden. Mesterskabet er tidligere blevet afholdt i følgende byer:\nI år (august 2002) er turen så kommet til København, hvor Holmen bliver den fysiske ramme om det prestigefyldte arrangement. Mesterskabet løber over tre dage, hvor deltagerne dyster i følgende discipliner:\nEn arbejdsdag som cykelbud simuleres i den fiktive by "Copetown". Kombinationen af overblik og hurtighed testes i et forhindringsløb af chechpoints/adresser tilsat fejlture og andre inbyggede hurdler.\nHoldkonkurrence hvor verdens bedste team kåres.\nHøjdespring på cykel.\n- Fixed Competition\nEn række side events, som for eksempel: hvem kan lave det længste bremsespor eller holde balancen længst tid på cyklen.\nBudene blærer sig med at hoppe på taget af biler, tønder, møbler og hva de ellers kan finde på.\nCykelbudene testes i udholdenhed ved at slæbe på alt fra fyldte fustager til oppustelige sofaer.\nCykelbudene testes i hurtighed på en 400 meter lang bane.\n- Registreringen åbner kl. 9.00\n- Open Forum (del 1)\n- Barbeque, havnebad og cykelfiskeri\n- Officiel velkomst på Københavns Rådhus klokken 11.00\n- Indledende løb 14.00 - 19.00\n- Trials og Bunnyhop\n- World Wlcome Party\n- Indledende løb; del 2.: klokken 9.00\n- 10 års jubilæumsfest\n- Dispatch Race: klokken 10.00\n- Mainrace finale\n- Premieuddeling klokken 18.00\n- Open forum (del 2)\nI forbindelse med VM afvikles en mindre konges med fokus på bæredygtig udvikling indenfor kurértransport i erhvervsøjemed. Repræsentanter fra Trafikministeriet og Miljø-og Energiministeriet vil deltage med henblik på at skærpe opmærksomheden omkring cyklen som løsning på blandt andet miljøspørgsmål i storbyerne.\ner et udtryk som delvis betyder the spoken word - det talte ord, og delvis som leger med ordet SPOKE som betyder eger. Det er da meget godt fundet på, synes Kurt.\n"Da jeg vandt guld sidste år i Washington... det var simpelthen noget af det største - at blive verdensmester indenfor det man lever af, især når man ved, hvor mange cykelbude, der er i verden!"\nSådan siger Peter Gaarde, 25 år, med kaldenavnet Korte. Han er en af de mange danske cykelbude, der holder af kamp-ånden ved de årlige mesterskaber. Siden 1993 har der været afholdt VM - og fra ' 96 også EM - for cykelbude i discipliner som tempokørsel, rutelægning og cykelakrobatik. Se den flotte resultatliste fra '93 og frem til i dag nederst på siden. Alle bude kan deltage, men budene må selv betale billetten - med mindre man er blandt dem der vandt året før, eller er en af de to der vinder det hjemlige udtagelsesløb.\nLazaroner og aristokrater\nSammenlignet med bude fra andre lande, er De Grønne Bude noget for sig, og adskiller sig blandt andet ved at være i ens uniformer og møde op som en samlet gruppe, der stiller op for at vinde.\nI 1994 dækkede avisen Information verdensmesterskabet i London, og journalist Karen Syberg skrev blandt andet:\n(…) feltet består af en broget flok lazaroner. At være cykelbud i Toronto, New York eller London er tydeligvis noget andet end at være cykelbud i København. "Vores" er pæne unge mennesker, der typisk kører for et år eller to, før de skal i gang med en uddannelse...\nDe andre kører for at opretholde livet - givetvis til en ganske anden løn end danskerne - og så tæt på tilværelsen som arbejdsløs bums, at der kun er cykellakken imellem. Påfaldende mange af dem mangler tænder... de er overtatoverede med diverse cykelmotiver - klinger, kæder... de er piercet... og en har sågar en umbraconøgle gennem næsen...\nOg så kommer der 50 velorganiserede danskere i ens grønne, lækre cykeldragter. De holder sammen, de er gode kammerater, og når de hepper på deres ryttere, er det noget, der kan høres... Adskillige af dem er cykelryttere, der bruger budtjenesten som "opvarmning"... De Grønne Bude er cykelbudenes aristokrater..."\nGenerelle oplysninger om budenes internationale samarbejde findes på netadressen: www.bme.org\nGuldmedaljer til aristokraterne\n1993 VM i Berlin\nBedste bud: Hansen/bronze\n1994 VM i London\nBedste bud: Pelé 9. plads, Gas, guld\n1995 VM i Toronto\nBedste bud: Zorba, bronze\n1996 EM i Hamborg\nBedste bud: Hansen 6. plads\n1996 VM i San Francisco\nBedste bud: Hansen, bronze\n1997 EM i Amsterdam\nBedste bud: Korte, sølv\n1997 VM i Barcelona\nBedste bud: Korte, bronze og Sputnik, sølv (sprint)\n1998 EM i Graz\nBedste bud: Sputnik/bronze (sprint)\n1998 VM i Washington\nBedste bud: Korte, guld – Hansen, sølv – Pia, sølv\n1999 EM i Gijon\nBedste bud: Korte, sølv og Sputnik, guld (sprint)\nEM for Cykelbude\n1997 - Amsterdam\n1998 - Graz\n1999 - Gijon\nPå DE GRØNNE BUDE's hjemmeside finder man følgende opslag:\nHar du lyst til et job som cykelbud?\nSå kan du læse mere her på siden.\nDet vigtigste at huske, når du bliver Grønt Bud er, at du er vores kunders ansigt udadtil.\nNår vores kunder bruger De Grønne Bude, sender de samtidig et signal: om at være miljøbevidste, moderne, friske osv. Derfor er det utrolig vigtigt, at du er med til at give alle kunder en god oplevelse.\nDu kan blive cykelbud på fuld tid eller deltid. Som cykelbud tjener du 53% af en turs pris.Efter en måneds prøvetid er du garanteret en mindste- timeløn på 86,95 kroner, og de fleste ligger og svinger på en timeløn mellem mindstelønnen og 150 kroner. Du får desuden et cykeltillæg til vedligeholdelse af din cykel på 1,7%. Derudover følger din ansættelse overenskomsten mellem De Grønne Bude og SID - Lager og Handel.\nSom cykelbud kører du på din egen cykel, som skal overholde loven og passe til De Grønne Budes profil. For eksempel skal der være skærme på cyklerne, så kundernes breve og din rygsæk ikke bliver svinet til i dårligt vejr. Som ansat er du dækket af de lovpligtige erhvervsforsikringer. Men hvis et bud får en bøde for ulovlig kørsel, må han/hun selv betale.\nJobbet som cykelbud er sjovt, men det kan også være hårdt - og du kan være sikker på, at du kommer i god form! Derfor er det vigtigt, at du har en rimelig god fysik, et godt humør og en god portion tålmodighed. Du bliver ikke superbud på en uge. Det tager lidt tid at vænne sig til de mange kilometer og til at finde rundt i byen.\nDet yngste grønne bud er lige fyldt 18 år. De ældste bude er omkring 40 år. Kønsfordelingen er ca. 15% piger og 85% drenge. Styrmand Tine Wendner er den medarbejder, der har længst anciennitet. Hendes første arbejdsdag var 4. juli 1989 - 14 dage efter firmaet åbnede. Kaj er det bud, der har brugt flest timer i sadlen for De Grønne Bude. I løbet af de snart seks år, han har været fuldtidsbud, har han kørt 108.000 kilometer, hvilket svarer til Jorden rundt mere end to en halv gang!\nNår styrmanden skal give budet Peter, Henrik eller Anette en besked, så nytter det ikke, at adskillige bude reagerer på netop de navne. Derfor har De Grønne Bude indført et system med kaldenavne. Som bud vælger du selv, hvad du vil hedde, og fantasien får frit løb: Sputnik, Granskov, Bønne, Fremad, Skyggen, Farmer, Bonanza, Sunshine, Tigerdyr, Badedyr, Tagsten, Zeus, Virus, Tintin, Gogge, Zappa, Netto, Pondus - for blot at nævne nogle få.\nMange starter som cykelbud for at tjene penge og nyde det frie liv, inden de begynder på en uddannelse. Men med 200 medarbejdere er De Grønne Bude en større arbejdsplads, som også kan byde på andre spændende jobs. Erfaringerne viser fx, at de bedst kvalificerede til jobbet som styrmand eller mellemleder er tidligere cykelbude. Derfor sidder der i dag mange eks-cykelbude som gruppeledere, styrmænd eller selvstændige vognmænd.\nTrafikken kan være en farlig arbejdsplads. Men i De Grønne levetid er ingen kommet så voldsomt til skade, at det har haft en dødelig udgang. Men selvfølgelig er der skader. Og det er oftest bude, som kun har været ansat i kort tid, der kommer galt afsted, fordi de mangler rutine og overblik i trafikken. Derfor er det vigtigt, at du passer på dig selv overholder både færdselsreglerne og De Grønne Budes trafikpolitik.\nSom grønt bud skal du altid køre med cykelhjelm. Effekten af hjelmen er jo beviselig - vi har et utal af flækkede, knækkede og smadrede hjelme liggende. Vores politik er, at det ikke skal være folks egen beslutning, om de vil have smadret hovedet. Vil man arbejde for De Grønne Bude, må man finde sig i at være ordentlig beskyttet.\nOg det gælder faktisk ikke om at køre stærkt, for at tjene penge! Det handler om at kende byen, smutvejene og kunderne. Og da alle bude kører med "nummerplade" ved vi altid, hvem der kører råddent!\nCycle Messenger World Championships (Wikipedia)\nCMWC 2002 (YouTube)\nVi vil gerne frem