Pas på dig selv, når du går til læge | Information\nPas på dig selv, når du går til læge\nMed den nye sundhedslov skal familielægen kode og journalføre diagnoser og give regionerne adgang til journalerne. Det øger risikoen for, at fortrolige helbredsoplysninger misbruges. Diagnoserne kan aldrig slettes igen, og det er åbenlyst, at stigmatiserende diagnoser som f.eks. ’skadelig brug af alkohol’, kan komme patienten til skade\nFra den 1.september 2013 gælder den nye sundhedslov, som vil få omfattende betydning for familielæge-patient-relationen, der bygger på diskretion, tillid og kendskab til hinanden. Der er tale om starten på en dehumanisering af det primære sundhedsvæsen, som ligner den, der er gennemført på socialområdet. Her har ingen længere sin egen rådgiver, og dokumentation, registrering, standardopskrifter og teams af sagsbehandlere har taget over til stor skade for klienterne.\nNu er turen så kommet til din egen læge, som med loven i realiteten er blevet regionens læge. Lægen skal arbejde i større enheder, pålægges mere registrering, tvinges til at sætte diagnoser på din henvendelse og til at give dig retningslinjebehandling i stedet for individuelt tilpasset behandling. Og alt sammen skal det ske for at tilfredsstille lovens krav og regionernes kontroltrang.\nMen ikke nok med det. Kravet om journalføring af diagnoser, som oprindeligt blev indført til lægens eget brug med henblik på kvalitetssikring af bestemte opgaver, udvides til, at diagnoserne nu rutinemæssigt skal indrapporteres til regionerne sammen med alle de andre data fra regionernes familielæger om henvisninger, recepter, behandlinger, terapi og ydelser.\nLangt de fleste konsultationer ender imidlertid ikke med nogen diagnose, al den stund de ikke handler om sygdom. Det egentlige familielægearbejde handler om sammen med patienten at finde ud af, hvad der er galt, og om det har noget med sygdom at gøre. Det kan kaldes rådgivning, vejledning, sjælesorg, coaching, terapi, pædagogik, forebyggelse eller måske bare beroligelse i forhold til angst for sygdom og nogle symptomer, der ikke passer med en traditionel biomedicinsk sygdomsmodel.\nDiagnoser er i den sammenhæng ofte misvisende eller måske direkte forkerte. Det er aldrig undersøgt, om familielægens diagnoser er valide, endsige meningsfyldte, og det er slet ikke undersøgt, om denne type registrering af familielægens arbejde skulle føre til mere sundhed eller mindre sygdom og lidelse.\nDet kan gøre mere skade end gavn at få lemfældige diagnoser. I hospitalsvæsnet kan man få diagnoser med på vejen, som er fejlagtige og stillet på et helt utilstrækkeligt grundlag, men som giver den pågældende afdeling en økonomisk bonus.\nDisse diagnoser kan aldrig blive slettet fra patientjournalen igen, og hvis det er en stigmatiserende diagnose som f.eks. ’skadelig brug af alkohol’, så er det åbenlyst, at det kan komme patienten til skade.\nFamilielægerne har allerede siden april skullet registrere diagnoser for patienter med visse kroniske lidelser, f.eks. diabetes. Kvalitetsudvikling, som bygger på diagnoser og tal, har været undervejs i nogle år, primært på foranledning af Danske Regioner, og familielægerne har strakt sig langt, også i overenskomstforhandlinger gennem 00’erne, for at indføre visse diagnoser og kvalitetsmål, hvis det vel at mærke gav mening.\nHele vejen er de familielæger, som mere eller mindre skeptiske og modstræbende er gået med til at foretage disse registreringer (som i øvrigt også tager tid og fokus fra det individorienterede), blevet forsikret om, at de fortrolige helbredsoplysninger ville forblive i praksis og aldrig ville kunne ende i registre nogen andre steder eller samkøres med andre registre.\nMen rækker man Fanden en lillefinger, så tager han hele armen. Nu er vi sat uden for indflydelse. Misbrug af oplysninger indsamlet til andet formål er legitimeret via sundhedsloven. En stor del af den truende konflikt mellem familielægerne og Danske Regioner handlede om at få styr på de danske familielæger, bl.a. som dataleverandører til centrale sundhedsdatabaser.\nFlertallet af danske familielæger var klar til en konflikt, især for at beskytte det frie møde mellem læge og patient, men vore repræsentanter fik kolde fødder.\nMinisteren har frie hænder\nLoven giver ministeren frie hænder til at »fastsætte nærmere regler om kodning og datafangst«, samtidig med at loven pålægger lægerne »at give oplysninger om virksomheden til regionsrådene til brug for planlægning, kvalitetssikring og kontrol«.\nMan finder ikke meget trøst i den passus i loven, der siger, at det gælder »dog ikke oplysninger, der identificerer eller gør det muligt at identificere patienten«. Indtil for nylig forsikrede de samme mennesker os om, at disse helbredsoplysninger ville forblive i lægens journal. Dataeksperter har allerede været ude og sige, at der i dag findes så massive datamængder om os, at vi kan identificeres alene på mønstre i disse data, man behøver ikke CPR-numre. Vi er gennemregistrerede i Danmark, og man mangler bare de fortrolige helbredsoplysninger fra det frie læge-patient-møde for at gøre danske sundhedsdata tæt på komplette set fra talnørdernes synspunkt.\nNår loven træder i kraft, er tilliden i læge-patient-relationen i fare. Familielægens måde at tænke og arbejde på vil blive mindre patientcentreret, i ringere grad ressourcefokuseret og mere og mere sygdomsfokuseret og optaget af koder, diagnoser, standardforløb og registrering. Vi bliver alle med tiden til det, vi gør – medmindre vi tager seriøse forholdsregler.\nVi bliver nødt til som borgere og læger aktivt at imødegå denne lovgivning, som er ødelæggende for læge-patient mødet.\nBeskyt dig, patient\nSom patient bør du ved konsultationens start lægge ud med at sikre dig, at du vil få mulighed for at nægte samtykke til, at der må sendes fortrolige helbredsoplysninger om dig og dine sundhedsproblemer til regionen.\nBed om journalindsigt nu og her vedrørende det, som lægen vil skrive i journalen og de anførte diagnoser. På den måde får du mulighed for at sikre dig mod forkerte eller uforståelige diagnoser.\nHvis du skal tale med lægen om følsomme emner, så skal du inden konsultationen anmode om, at oplysningerne ikke journalføres. Giv for eksempel aldrig oplysninger til journalen om livsstilsfaktorer, uden at du har fået bekræftet, at de ikke bliver journalført.\nSom familielæger kan vi også gøre en indsats mod lovens skadelige konsekvenser. F.eks. kan vi holde op med at diagnosekode andet end jævnlige kontroller af bestemte sygdomme, som vi allerede har forpligtet os til at kode med den nuværende overenskomst. Alle andre konsultationer kan kodes som alment og uspecificeret. Det vil være en befrielse ikke at skulle tænke på, hvilken diagnose der nu passer mindst dårligt.\nSamtidig må vi være uhyre varsomme med at journalføre oplysninger, som har med stigmatiserende forhold at gøre, herunder usund livsstil, overvægt, kriser, depressive episoder, angsttilfælde og andre psykologiske problemer.\nVi må også overveje at have en officiel journal, som regionerne kan fange data fra, og som består af fraser og kroniske diagnoser; og så en notesblok, et uofficielt journalsystem, hvori vi kan skrive huskenoter til eget brug og følsomme oplysninger, som jo kan være vigtige for fremtidens tillidsbaserede konsultationer.\nEndelig må vi søge indflydelse i vore faglige organisationer, hvor for mange med registrerings- og tælletilbøjeligheder for længe har ladet sig styre rundt af offentlige teknokrater og sygdomsorganisationer med samme tilbøjeligheder. Vi må tage faget tilbage og sikre det frie læge-patientmøde, hvis familielægen skal overleve som en institution.\nAnders Beich er praktiserende læge\n16. august, 2013 - 08:17\nDet ser ud til, at papir og blyant er stærkt på vej tilbage.\nAnders Jensen, Else Marie Arevad, Anne Eriksen, Else Damsgaard, Peter Nielsen, Torben K L Jensen, Alan Strandbygaard, Søren 2 Jensen, n n, Henrik Jensen, Niels Mosbak, Ingrid Uma, Britta Hansen, Brian Pietersen, Michael Kongstad Nielsen og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n16. august, 2013 - 16:42\nDet er helt rigtigt at man bør følge hvad der skrives i journalen. Bed om en udskrift med jævne mellemrum, eller gå selv ind på sundhed.dk og læs det. Forlang rettelser eller tilføjelser hvis der er fejl.\nTænk jer om før I underskriver samtykke om udveksling af sundhedsoplysninger. Man behøver stort set ikke give samtykke. Man kan selv fremskaffe kopierne og sende dem videre, og så har den pågældende myndighed fået de ønskede oplysninger.\nPraktiserende læger skriver heldigvis ofte meget kortfattet. Speciallæger og sygehuslæger kan væve meget længere historier. Jo længere historier, jo flere fejl er der typisk. Jeg forstår ikke at læger ikke tager notater mens de taler med patienten, da en korrekt journal er et vigtigt grundredskab. Især hvis flere forskellige læger er inde over.\nMan får måske at vide at der ikke må rettes i en journal, men det er ikke korrekt. Den oprindelige tekst må bare ikke fjernes. Der må altså overstreges, eller markeres på anden måde, hvordan man nu ellers kan gøre det elektronisk.\nHvis ikke man har indarbejdet denne funktion i de elektroniske journalsystem, er det en alvorlig fejl.\nJournalbekendtgørelsen siger herom:\n§13 Oplysninger i patientjournalen må ikke slettes eller gøres ulæselige.\nAnne Eriksen, Marianne Rasmussen, Hanne Koplev, Lone Christensen, Olav Bo Hessellund, n n, Henrik Jensen, Filo Butcher, Inger Nilsson og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n16. august, 2013 - 17:34\nUrigtige erklæringer til myndigheder er generelt strafbare:\nMedvirken er strafbar efter straffelovens almindelige del, kapitel 4\n§ 23. Den for en lovovertrædelse givne straffebestemmelse omfatter alle, der ved tilskyndelse, råd eller dåd har medvirket til gerningen.\nDisse bestemmelser gælder dermed også viderebringelse af oplysninger fra en myndighed til en anden.\nFolk med sjældne sygdomme eller usikre diagnoser bliver ofte rubriceret som kværulanter.\nViderebringelse af sådanne karakteristikker er omfattet af § 23.\nDermed er opbygning af et register med sådanne oplysninger strafbart.\nProblemet kan kun løses ved at afklare de usikre diagnoser - hvilkert ikke er en ren IT-opgave, men kræver inddragelse af andre fagfolk.\nPeter Nielsen, Olav Bo Hessellund, Kim Houmøller og n n anbefalede denne kommentar\n16. august, 2013 - 18:24\nEt problem kan være, at ikke alle patienter har lyst til at stille sig op og kræve indsigt i journalen, da det kan opfattes som en slags mistillid til lægen og det system lægen repræsenterer, og hvad man ikke har brug for i det forhold, er mistillid.\nHar sagen været forelagt Etisk Råd?\nAnne Mette Jørgensen, Else Marie Arevad, Lone Christensen, Carsten Munk, Søren 2 Jensen, n n, Brian Pietersen, Inger Nilsson og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 01:22\nTjah, man kunne jo tænke sig et positivt resultat:\nEn diagnose er et øjebliksbillede af en læges mening. Som alle andre øjebliksbilleder siger det en masse om patienten, og om lægen, men det er ikke en eviggyldig sandhed.\nDet er slet ikke indlysende, at det kan komme en patient til skade, hvis journalen bliver læst, som det den er, dvs. et arbejdsnotat, der gælder den dag.\nDet er til stor skade, hvis enkelte amatører indenfor lægefaget tager alle tidligere diagnoser for pålydende. Den slags tosser har vi i alle brancher, også indenfor IT.\nVi skal have journalen ned på jorden igen, som et professionelt arbejdsdokument, der hele tiden opdateres med nye meninger og observationer og beslutninger.\nAnne Mette Jørgensen og Filo Butcher anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 11:42\nstop dokumentation på computer, det er alt for nemt at smide rundt med og misbruge af alle og enhver.\njeg tror egentligt ikke rigtig på at det er dyrere end computersystemer og hard-software opdateringer, vedligeholdese mv.\n17. august, 2013 - 11:44\nudover andre kan misbruge ens mest personlige helbredsproblemer, ødelægger dette også tiltro til sundshedsvæsen og ønsket om at gå til læge, så hensigten med at gøre folkesundheden større får med et sådan tiltag den stik modsatte effekt.\nAnne Mette Jørgensen, Hanne Koplev, Carsten Munk, Jørn Petersen og n n anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 12:22\nJeg ved ikke i hvilken verden Anders Belch lever, men her i den del af Danmark hvor jeg har levet de sidste 20 år har man aldrig haft sin "egen" sagsbehandler. Tværtimod, sagsbehandlere skifter klienter som del af både rota-systemer og når som helst der opstår ubehag mellem sagsbehandler og klient.\nHelbredsoplysninger har heller aldrig været "privat" og det giver heller ingen mening at de skulle være det, tværtimod, en af de største problemer med det danske sundhedssystem er at oplysninger om patienten ikke føres standardiseret nok og oplysninger som kan være livsvigtige ikke bliver videreformidlet fra den ene instans til den anden, mens potentielt diskriminerende og ellers irrelevante oplysninger til hver en tid kan blive fremhævet af fx. en ivrig sagsbehandler og så følger klienten på godt og ondt. Der er ingen standard for hvilke oplysninger der skal stå i en sagsmappe og hvilke der ikke må.\nSom frivillig konsulent for borgere med diverse helbredsrelaterede sager (fx. fleksjob og førtidspension) har jeg haft indblik i en række meget besynderlige journaler.\nSå vidt jeg kan se er problemet ikke for megen regulering men for lidt!\nNår dette er sagt har jeg heller ingen tillid til at hverken regionen eller kommuner vil komme med en løsning der er i borgerens interesse.\nAnne Mette Jørgensen, Karsten Aaen og Børge Rahbech Jensen anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 12:24\nHvad er formålet med diagnoser, hvis de ikke skal journalføres?\nJeg ved ikke, hvad andre forventer af sin læge. Jeg forventer da, at mine personlige helbredsoplysninger deles med fx. apoteker, hvor medicin skal hentes, og laboratorier, hospitaler og speciallæger, der inddrages i diagnostisering og evt. behandling af de symptomer, jeg går til lægen med.\nFor mig bygger en familielæge-patient relation bl.a. på tillid til, at familielægen formidler alle relevante helbredsoplysninger til andre dele af sundhedsvæsenet og sociale myndigheder efter behov, men diskretion i forhold til udenforstående privatpersoner. Det er omsonst fx. at henvise til et ambulatorium på et hospital uden informationer om formålet med henvisningen, el. skrive en recept på medicin uden angivelse af, hvad medicinen skal bruges til. Det er også rart nok, hvis en ambulancebehandler ved, om en patient, som pludselig falder om på gaden, tidligere er diagnosticeret med fx. sukkersyge, problemer med hjertet el. allergi mod noget af det medicin, ambulancer har med.\nSelvom det er åbenlyst, at en diagnose som "skadelig brug af alkohol" kan komme patienten til skade, er det også åbenlyst, det kan komme patienten til skade at holde diagnosen skjult. Både alkoholforbrug og abstinenser kan have konsekvenser, der helst skal tages hensyn til fx. ved indlæggelse på hospital el. diagnostisering af andre symptomer.\nHvis det er mere almindeligt at bruge sin familielæge til alt andet end diagnosticering og behandling af sygdom, forstår jeg godt den lange ventetid på en tid hos familielægen.\n17. august, 2013 - 12:27\nNår jeg går til speciallæge gør jeg altid følgende:\nJeg skriver min egen udtalelse hvor jeg beskriver mine symptomer, relationer etc, alt som JEG synes er relevant i fht. min lidelse. Denne skrivelse afleverer jeg så til lægen med ordene: "Det er hvad jeg har sagt i dag og ikke hvad du evt. husker hvad jeg har sagt".\nDette gør jeg fordi jeg har oplevet gang på gang at jeg ikke kunne genkende mine egne udtalelser i lægernes journalnotater, altså ikke lægens diagnoser, men hvad jeg angiveligt skulle have sagt ved undersøgelsen.\nDe færreset læger tager jo notater under samtalen, nej de indtaler hvad de husker om samtalen i en diktafon efter mødet og hvis man ved hvordan vores hukommelse fungerer ved man også at man ikke kan stole på optegnelser som er sket på den måde.\nAnne Mette Jørgensen, Carsten Mortensen, Peter Nielsen og Erik Karlsen anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 12:58\n"Selvom det er åbenlyst, at en diagnose som "skadelig brug af alkohol" kan komme patienten til skade, er det også åbenlyst, det kan komme patienten til skade at holde diagnosen skjult."\nDet skadelige består vel i særdeleshed i at oplysningerne kan samkøres med andre registre, som igen kan samkøres med andre registre! Ikke nogen rar oplysning, hvis du søger et job fx eller skal låne penge i banken!\nAnne Mette Jørgensen, Lone Christensen, Søren 2 Jensen, n n, Lise Lotte Rahbek og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 13:19\nNej, det er nok ingen rar oplysning, hvis fx. du el. jeg søger et job el. skal låne penge i banken. Det værste, der kan ske ved, at en sådan diagnose forties, er dødsfald som følge af abstinenser el. mangelfuld diagnostisering. Heldgvis ødelægger dødsfald som følge af fx. delirium tremens strengt taget ikke karrieren el. det sociale liv, men afslutter dem bare.\n17. august, 2013 - 13:27\nProblemet er også overinformation. Jeg har arbejdet i både region og i kommune og jeg kan sige jer en ting: Ingen læser mere end de sidste notater af den simple grund at der som regel ikke er tid. Faktisk blev der tit joket på en Kafka'sk facon, at vi bare sad og skrev til; INGEN.\nJeg tror også en af de store (naive) hensigter med det nye system med diagnoser på alt er, så tror talnørderne og DJØFFERNE, at man får overskuelig data. Diagnoser er bare ikke bedre end de ord de består af, den kliniker der stiller den og den der forstår at læse den. Dette gælder især for komplicerede bio-psyko-sociale-eksistentielle problemstillinger hos mennesker der ikke afhjælpes af en diagnosekode.\nAnne Mette Jørgensen, Anne Eriksen, Rune Petersen, Lone Christensen, Flemming Pedersen, n n, Lise Lotte Rahbek og Børge Rahbech Jensen anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 13:30\nDet er jo også et definitionsspørgsmål! En læge kan jo vurdere at du i en periode har haft et skadeligt forbrug pga. fx en social begivenhed, men nu er det overstået og så lade det være med det! Men skal det pludselig på skrift og indrapporteres, så er du jo pr. definition stempel som alkoholiker resten af livet. Det jo imidlertid klart, at ved meget stærkt langvarigt overforbrug, der kan det være nødvendigt og hensigtsmæssigt at registrere. Men sådan som jeg læser indlægget, så er det netop faren for at små ubetydelige ting, som godt kunne være ordnet læge og patient imellem nu kommer på skrift og bliver indrapporteret elektronisk, altså "the Works" således at Regionerne og andre der skulle have behov for det, nu har en komplet syge- og symptom journal på hver enkelt borger fra fødsel til død. Plus at lægens rent subjektive vurdering også kommer videre, det kan jo hænde, at lægen vurderer at du har haft et overforbrug, uden at du har rørt en dråbe!\n17. august, 2013 - 14:03\n"En læge kan jo vurdere at du i en periode har haft et skadeligt forbrug pga. fx en social begivenhed, men nu er det overstået og så lade det være med det!"\nHvis det er overstået, var det jo nok ikke skadeligt. Hvis forbruget var skadeligt, kan det være rart at vide, hvis der senere diagnostiseres fx. en leverskade el. sindslidelse, som kan henføres til et tidligere alkoholforbrug. Jeg mener, det er bedre fx. at blive stemplet som alkoholiker for resten af livet end få diagnosen hver gang, der dukker symptomer op, som kunne antyde det.\nMit generelle problem med et udgangspunkt om en fare for, at små ubetydelige ting nu kommer på skrift og bliver indrapporteret er, at jeg slet ikke vil rode en læge ind i så små ubetydelige ting. Små, ubetydelige ting varer jo typisk knap de en til to uger, ventetiden på en konsultation hos familielægen er. Risikoen for en forkert diagnose er nok mindre end risikoen for, at noget, der formodes at være en lille, ubetydelig ting, senere viser sig at være temmelig alvorlig, så en vagtlæge el. en ambulance pludselig må følge op på et besøg hos familielægen. Også i sådanne tilfælde må risikoen for et afslag på en ansøgning om job el. lån vægtes mod risikoen for en tidlig død. Det er en underlig verden, når karriere er vigtigere end livet.\n17. august, 2013 - 15:15\nDer er absolut ingen andre end fagpersonale indenfor sundhedsvæsenet, der skal have adgang til at se den enkeltes helbredsoplysninger. Borgerne ejer samfundet, det er sgu ikke samfundet, der ejer borgerne.\nPolitikerne tager sig mange friheder, fordi de mener, at de betaler sig til adgang; men det er helt forkert, politikerne forvalter et system, hvor borgerne betaler, og som har den enorme fordel for borgerne, at der altid på forhånd er betalt, via skatten.\nUlla Holger, Anne Eriksen, Helge Rasmussen, n n, Hugo Pieterse, Tue Romanow, Carsten Munk, Søren 2 Jensen, Heidi Larsen, Lise Lotte Rahbek og Brian Pietersen anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 15:54\n"Der er absolut ingen andre end fagpersonale indenfor sundhedsvæsenet, der skal have adgang til at se den enkeltes helbredsoplysninger. "\nI nogle tilfælde kunne det da være rart, om hospitaler kunne formidle helbredsoplysninger til sociale myndigheder, så den nødvendige hjælp kunne stå til rådighed, når en borger med særlige behov er klar til udskrivning. Det er også rart nok, at helbredsoplysninger kan indgå i behandling af ansøgninger om førtidspension el. fleksjob. Endelig er det rart nok, at den enkelte borger har adgang til egne helbredsoplysninger.\n17. august, 2013 - 20:08\nBogholderiet og bogholderne laenge leve. Hurra, hurr, hur ...\n17. august, 2013 - 20:28\nSidst jeg var hos lægen blev jeg anbragt i en akutambulance midt på Vesterbrogade. Årsagen var i virkelighedn luftmangel i venteværelset, som var blevet decimeret for at give plads til et større lægeværelse.\n17. august, 2013 - 22:04\nMan reducerer mennesker til at være leverandører af data til lægevidenskaben, forskningen og lægemiddelindustrien. Mennesket opfattes ikke kun som patient, men som leverandør af data om sin sygdom. Mennesket skal ikke plejes, lindres eller helbredes, nej det skal være medie for andres fremtidige helbredelse eller undgåelse af at blive syg. Patienten bliver gjort til en vare, der kan afsættes til forskningen og industrien. Der spekuleres i patienten, i mennesket, der er i en svag position, uden kræfter til at råbe op og sige fra. Det er ganske umenneskeligt, og etisk råd burde se på sagen.\nAnne Mette Jørgensen, Anne Eriksen, Katrine Visby, Hanne Koplev, Lone Christensen, Karsten Aaen, Tue Romanow, Carsten Munk, Niels Mosbak, Søren 2 Jensen, Brian Pietersen, n n og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n17. august, 2013 - 22:10\nJa, det er ret paralelt til de seneste opfordringer om at indføre organdonation som på forhånd påbudt for alle, indtil man melder det fra.\nEt menneske, som har været indblandet i et uheld/sygdom og er døende udfra hjernedødskriteriet, betragtes som en samling reservedele til andre mennesker.\nMennesker er ikke i høj kurs i vor tid, medmindre andre mennesker kan bruge dem til noget... altså, til 'fællesskabet', ikkesandt.\nbente-ingrid bruun, Anne Eriksen, Katrine Visby, Hans Svendsen, Tue Romanow, Niels Mosbak, Søren 2 Jensen, Brian Pietersen, n n, Michael Kongstad Nielsen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 02:22\nVi må jo finde en læge i udlandet.\nHans Svendsen, Søren 2 Jensen og Brian Pietersen anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 07:27\n"Det er også rart nok, at helbredsoplysninger kan indgå i behandling af ansøgninger om førtidspension el. fleksjob."\nJeg ved ikke hvilken planet du kommer fra, men sådan fungerer det sociale system altså ikke.\nSelvom du har udskrivningspapirer i hånden, forlanger jobcentre nye lægelige undersøgelser. Går der på grund af sagsbehandlerskift længere end 3 mdr. forlanger de statusattest. Også ved kroniske lidelser. Og tit insisterer Jobcentrene på at bruge deres egne udvalgte læger.\nJeg har nagelfaste beviser på at disse er langt under det kompetenceniveau som den behandlende læge har.\nJeg har også beviser på at Jobcentrene videresender alle nødvendige papirer. Altså, de lyver og fortier fakta.\nOg problemet: Også fejldiagnoser bliver registreret. Fejldiagnoser er også når en læge ikke mener der er en sygdom/diagnose.\nbente-ingrid bruun, Anne Mette Jørgensen, Anne Eriksen, Lone Christensen, Moh Abu Khassin , Nic Pedersen, Karsten Aaen, Hans Svendsen, Niels Mosbak, Søren 2 Jensen, Brian Pietersen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 07:29\n"Jeg har også beviser på at Jobcentrene videresender alle nødvendige papirer."\nJeg har også beviser på at Jobcentrene ikke videresender alle nødvendige papirer.\nAnne Mette Jørgensen og Lone Christensen anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 10:49\nJeg må hellere se at komme til læge. Jeg får mere og mere ondt i mine borgerrettigheder.\n18. august, 2013 - 11:04\nDine brogerrettigheder står i svær modstrid til 'fællesskabets' krav på dine helbredsoplysninger.\nCarsten Mortensen, Søren 2 Jensen og n n anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 11:53\n"Jeg får mere og mere ondt i mine borgerrettigheder."\nSå vidt jeg kan se må du have en snert af storhedsvanvid ved at tro at netop du har Borgerrettigheder.\nSå ondt Borgerrettighederne må være en "Indbildt Syge".\nAnne Mette Jørgensen, Moh Abu Khassin , Nic Pedersen og Søren 2 Jensen anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 11:57\nNu ikke så sort.\nTænk på fordelene ved, at oplysningerne bliver lettere tilgængelige for forskerne, så de kan udvikle ny medicinbehandling, som de så via medicinalfirmaer kan sælge til selvsamme forbrugere, som mere eller mindre frivilligt har opgivet borgerrettigheder for at kunne levere oplysningerne.\nMedicinen bliver sikkert ikke ret dyr...\nbente-ingrid bruun, Anne Mette Jørgensen, Anne Eriksen, Peter Nielsen, Helge Rasmussen, n n, Hans Svendsen og Morten Balling anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 12:08\nDu har ret. Det drejer sig naturligvis om fantomsmerter.\nAnne Mette Jørgensen, Anne Eriksen, n n og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 12:40\n"Selvom du har udskrivningspapirer i hånden, forlanger jobcentre nye lægelige undersøgelser. Går der på grund af sagsbehandlerskift længere end 3 mdr. forlanger de statusattest. Også ved kroniske lidelser. Og tit insisterer Jobcentrene på at bruge deres egne udvalgte læger."\nDet ved jeg, de kan, men du glemmer, at disse lægelige undersøgelser og evt. statusattester også kommer fra sundhedsvæsenet, og ikke erstatter men kun supplerer andre helbredsoplysninger. Temmelig irriterende når sagsbehandlerne ikke bruger de informationer, de har til rådighed.\nAnne Mette Jørgensen og n n anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 13:26\nHvorfor jeg pludselig får et inderligt og brændene behov for at tale tysk med min læge aner jeg virkelig ikke.\nHvorfor der ikke er præmie penge på Djøf og politiker ører aner jeg heller ikke.\nSå er det jo godt jeg har nogle Djøffere og politikere der kan guide mig i den rigtige retning.\n18. august, 2013 - 13:38\n"Hvorfor jeg pludselig får et inderligt og brændene behov for at tale tysk med min læge aner jeg virkelig ikke."\nDet ved jeg heller ikke, men du kan jo bestille et blåt EU-sundhedskort, hvis du ikke har et i forvejen. Hvis du har behov for at tale tysk med din læge, må du finde en tysk læge. Du kan bede om en konsultation og angive som symptom, at du tror, du lever i det Herrens år 1940 og tror, Tysklands rigskansler hedder Adolf Hitler.\nDu kan også prøve at få brug for akut lægehjælp tæt på grænsen i Sønderjylland. I så fald kan du være heldig, der kommer en lægeambulance fra Niebüll el. Flensborg. Region Syddanmark har en aftale med Schleswig-Holstein om akutberedskab.\n18. august, 2013 - 15:29\nNSA og amerikanernes overvågning og registrering er desværre langtfra vores eneste problem her i vor "fagre nye verden"!\nPeter Nielsen, Lone Christensen, Lise Lotte Rahbek og n n anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 16:18\n-fremover vil der også rummes mulighed for at "straffe" dig i sundhedssystemet, hvis dine indkøb fx handler om tobak, vil/alkohol fedt/olie, salt, eller slik, alt efter hvad sundhedsguruerne ligenu finder forkasteligt.\nDe færreste her ved at alle indkøb registreres i forretningernes kassesystemers såkaldte POS systemer (Point of Sales) databaser. Disse bliver liggende i mange år.\nHer kan du med en simpel Query finde alle de produkter et bestemt kort har indkøbt.\nJeg har selv som DB-administrator flere gange trukket disse oplysninger ud.\nSå har du jo selv været ude om din sygdom.\nSelvfølgelig straffes du ikke ved medicinmisbrug, for det har lægen jo ordineret efter aftale med sundhedsmyndighederne, som i parentes ved flere lejligheder har undladt deres tilsynspligt.\nDanmark har en tradition for registrering der går tilbage til reformationen. Kirkebøger, Folketællinger, Personregistre, Realregistre, Udskiftningsprotokoller, Arbejdsjournaler - jeg kunne blive ved. Disse eksempler er flere hundrede år gamle, og deres nøjagtighed og præcision med hensyn til søgenøgler er bemærkelsesværdige.\nProblemet er moralen hos brugerne.\nDet er som Storm P siger moral: "ligesom at sælge elastik i metermål"\nbente-ingrid bruun, Anne Mette Jørgensen, Peter Nielsen, Lone Christensen, Inger Nilsson, Simon Olmo Larsen, Kristian Rikard, Flemming Pedersen, Hugo Pieterse og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 19:00\nSelvom jeg mener at følge godt med i medierne, er det er første gang, jeg hører om disse vigtige lovændringer og deres konsekvenser - det finder jeg også er lidt skræmmmende.\nAnne Mette Jørgensen, Peter Nielsen, n n og Michael Kongstad Nielsen anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 19:53\nJeg har anbefalet dit indlæg, fordi du helt rigtigt gør opmærksom på, at Danmark (med måske Sverige et mulehår foran) har verdens ældste og mest udbyggede nøjagtige registeroplysninger noget sted i verden. Og det ved ALLE der beskæftiger sig med registeroplysninger!\nAnne Mette Jørgensen, Anne Eriksen og n n anbefalede denne kommentar\n18. august, 2013 - 20:40\nOlav B. Hessellund - ja, det er lidt skræmmende, for det er som om, den del af lovændringen (datafangst, patientjournaler, indberetning osv.) sniges igennem uden at offentligheden skal vide for meget om det.\nbente-ingrid bruun, Anne Mette Jørgensen, Anne Eriksen, Olav Bo Hessellund, n n og Inger Nilsson anbefalede denne kommentar\n19. august, 2013 - 06:21\nJeg har lige været inde på Sundhed.dk for at se, hvad der egentlig er registeret. Min journal går helt tilbage til 2002 og alle besøg og undersøgelser er registeret både hos læge, tandlæge og hospital.\nDog føles det utrygt at læse nogle speciallægers udtalelser, da de på intet tidspunkt forklarer baggrunden for de reaktioner, som de mener at kunne læse og som derfor bliver registeret.\nJeg var ikke klar over, at man kan nægte at give samtykke til adgang til ens journaler til f.eks. diverse sagsbehandlere, og jeg overvejer om det egentlig ikke må være nok for dem, at ens egen læge udtaler sig om ens forløb (?) Som nogen i debatten har været inde på, tænker jeg også, at nægter man at give samtykke, kan det jo ret hurtigt tydes som om man ikke er samarbejdsvillig.\nDet virker lidt ambivalent at se ens journal på nettet; På en måde er det rart med indsigt men samtidig også utrygt, da jeg ikke ved hvem 'der læser med over skuldren' og især hvordan journalen læses.\nEr det muligt at se hvem der har læst ens journal? Skal læsere af journalen efterlade data, som kan ses af patienten? Eller kan de bare læse i smug?\nJeg mener egentlig at gensidig information burde være på sin plads; Altså at hvis nogen skal se min journal, så skal jeg også have adgang til at vide hvem og hvornår.\nAnne Mette Jørgensen, Olav Bo Hessellund og n n anbefalede denne kommentar\n19. august, 2013 - 08:54\nDu har fuldstændig ret. Især speciallægers udtalelser.\nPatienten er henvist af... og klager over ......\nSpeciallægens kommentar: Nu må vi se!\n"Er det muligt at se hvem der har læst ens journal? "\nJeg ved ikke hvordan databaserne er kontrueret, men almindeligvis efterlades et spor. Men du skal nok være noget stædig og have loven i hånden når du skriver.\nDu kan finde lovgrundlaget på dette link:\nbente-ingrid bruun og Olav Bo Hessellund anbefalede denne kommentar\n19. august, 2013 - 10:53\nJeg kan kun forstå det således, at vore nuværende lovgivere er interesseret i at nedbryde demokratiet. Bilderberg-historien og alle de andre konsprationsteorier er måske ikke så langt ude, alligevel.\nAnne Eriksen, Katrine Visby og n n anbefalede denne kommentar\n19. august, 2013 - 11:12\nTusinde tak til læge Anders Beich for en artikel med nyttig information og for sit mod til at videregive denne information.\nAnne Mette Jørgensen, n n, Anne Eriksen og Olav Bo Hessellund anbefalede denne kommentar\n19. august, 2013 - 15:36\nVelkommen til en udvidelse af Big-Brother samfundet.\nSelv George Orwell havde ikke fantasi til at forestille sig et sådant scenarie vi har idag.\nMedicinal industrien vil altid have kapital-interesser. De skal jo tjene penge.\nAnne Mette Jørgensen, n n, Anne Eriksen og Peter Nielsen anbefalede denne kommentar\n19. august, 2013 - 18:39\nDen "omvendte offentlighedslov" er vedtaget. Diagnose garantien er også vedtaget! Har været vidne til mange fejldiagnoser i forbindelse med nær vens sygdom (han døde af kræft). Vi går virkelig gode tider i møde...\nNej, George Orwell vidste ikke, hvad han gik glip af. Andre journaler, som off. bliver slettet efter 5 år, bliver det ikke!\nHar tidligere læst en del journaler og det har klart været et must at lægge til og fra - mest fra. Det bliver der nok ikke tid til i fremtiden...\nbente-ingrid bruun, Anne Mette Jørgensen og n n anbefalede denne kommentar


Stramme regler for brug af peberspray og skjold | KNR\nNathanielsen: Stramme regler for brug af peberspray og skjold\nPolitik · Erhverv · 8. februar 2017 · 10:46 af Helle Nørrelund Sørensen · Tags: peberspray, skjold, Naaja Nathanielsen, Grønlands Kriminalforsorgen, Anstalt\nNy bekendtgørelse og uddannelse af personalet skal sikre, at brugen af nye magtmidler i anstalterne kun bliver i absolutte nødstilfælde.\nI sidste uge vedtog Folketinget - efter opbakning fra Inatsisartut - at peberspray og skjold i fremtiden bliver lovlige magtmidler i grønlandske anstalter.\nLoven træder i kraft 1. april, men for Grønlands Kriminalforsorgen bliver 2017 blot et forberedelsesår til den nye praksis, fortæller direktør Naaja Nathanielsen til KNR.\n- Vi laver en bekendtgørelse, som redegører for, hvordan man må anvende magt. Der er allerede en bekendtgørelse, men nu skal den revideres. Derudover skal alle ansatte igennem en uddannelse i at bruge skjold og peberspray, så vi både får nogle retningslinjer, men også bliver klædt på til at gøre det.\nBekendtgørelsen skal bl.a. sætte reglerne for, hvor og hvornår pebersprayen må bæres i personalets bælter, og hvornår det skal opbevares i aflåste skabe.\nDet vil også blive slået fast, om der skal være forskellige procedure for brugen af peberspray og skjold i de åbne anstalter og i den lukkede afdeling i den kommende anstalt i Nuuk.\nLÆS OGSÅ Peberspray og skjold bliver magtmidler i anstalterne\nNye magtmidler er sidste udvej\nI alt skal 115 medarbejdere inden for Kriminalforsorgen i hele landet uddannes i brugen af de to nye magtmidler. Det sker i løbet af foråret og efteråret.\nMen Naaja Nathanielsen forventer, at magtmidlerne meget sjældent vil blive taget i brug. For brugen af peberspray og skjold står aller sidst på listen over metoder til at nedtrappe en konflikt med en indsat. Øverst på listen står dialog, dernæst greb.\n- Jeg forudser, at det bliver ufatteligt sjældent. Og jeg vil tvivle på, at det vil ske hvert år. Der er så mange ting, der skal falde sammen, før det giver mening at benytte peberspray eller skjold, siger hun.\nLÆS OGSÅ Naaja Nathanielsen svarer på kritik af forslag om peberspray\nAnstalter skal klare konflikter selv\nAlligevel er der grund til, at midlerne nu bliver lovlige at bruge i anstalterne, mener hun.\n- Fordi det er meget godt at have adgang til og viden om de mangtmidler i de meget sjældne tilfælde, hvor det giver mening, siger Naaja Nathanielsen og tilføjer:\n- I dag skal vi hidkalde politiet, hvis der skal anvendes peberspray. Og det kan være konfliktoptrappende, hvis der kommer nogen udefra. Derfor mener vi egentlig, at det kan være med til at dæmpe konflikter, hvis vi inden for kriminalforsorgen klarer konflikterne fra start til slut..\nLÆS OGSÅ Mange farlige grønlandske fanger\nLÆS OGSÅ Planer om peberspray møder kritik\nMed den nye lovændring er skub samtidig blevet ulovlig som magtmiddel i de grønlandske anstalter. I praksis har metoden dog ikke været tilladt inden for det grønlandske kriminalforsorgen i en årerække.\nI 2011 blev det tilladt for personalet i de danske fængsler og arresthuse at bruge peberspray og skjold over for de indsatte i yderste tilfælde.


enrag.facband.se › Seasons › Christiansfeld genbrugsstation\nDer er opstået en fejl: Ligesom kalender 2000 Vamdrup, Christiansfeld og Kolding skal også Lunderskovs borgere kunne komme af med deres affald døgnet rundt. Teknikudvalgsformand Christiansfeld Erik Langhoff K arbejder på sagen. Det kan ikke være rigtigt, at borgerne i Lunderskov ikke har det samme tilbud som borgerne i Kolding, Vamdrup og Christiansfeld, når det gælder om at kunne komme af med genbrugsaffald på en døgnåben christiansfeld. Det mener formanden for byrådets teknikudvalg, Genbrugsstation Erik Langhoff Kder er på vej med et forslag om, at også Lunderskov skal have genbrugsstation genbrugsplads, som er åben døgnet rundt. Om den døgnåbne genbrugsplads, som teknikudvalgsformanden har højt på ønskesedlen, skal ligge samme sted som den nuværende genbrugsplads på Slugten, er ikke sikkert. Der er nogle miljøforhold og nogle naboer, vi skal tage hensyn til. vejret sicilien oktober feb I Lunderskov kan du få adgang i den ubemandede åbningstid ved at tilmelde dig Genbrug Onsdag og torsdag er pladsen dog helt lukket. 34 (Østermarksvej 2 A, Vamdrup) 20 16 44 74 (Arlavej 7, Christiansfeld) . Se her hvordan du aktiverer mp4 Genbrug i Affald Kolding App'en. Ordensregler for genbrugspladser · Sorteringsguide · Genbrug · Affald på genbrugsrejse · Ny genbrugsplads på vej i Kolding · Kompost · Byttecentralen. ÅBNINGSTIDER HELE ÅRET NY GENBRUGSSTATION I CHRISTIANSFELD. Få Alle De Nye Kontakt Informationer Og Åbningstider Hos Danske.\nChristiansfeld genbrugsstation Genbrugsplads Christiansfeld\nTove ditlevsen barndom analyse - christiansfeld genbrugsstation. Udfordring\nViser resultat 1- af. Christiansfeld administrationskort giver borgerne i Grindsted mulighed for at sikre om de har lovlig haveboring eller mulighed for at få en ny boring. Læs her om de forskellige retningslinjer og muligheder i forbindelse med valget. For første gang er der over Billund Kommune udbyder nu byggegrundenene Tinsoldaten 27, Billund og Morsbølvej 91, Grindsted Frist for at byde genbrugsstation grunden er torsdag den En uges brobygning for 8. En blomstrende og farverig strækning på næsten en kilometer byder om kort tid besøgende velkommen til Billund. 20 16 44 74 (Arlavej 7, Christiansfeld) Se her hvordan du aktiverer Genbrug i Affald Kolding App'en. Hvilke typer affald kan du aflevere? Her kan du finde adresse og åbningstider på genbrugspladserne. Klik i søgefeltet og find nærmeste eller søg efter din by eller adresse. CHRISTIANSFELD GENBRUGSPLADS. NYE ÅBNINGSTIDER. Find Ugens Åbningstid Hos Din Lokale GenbrugsPlads Christiansfeld. Pas Tiden Og Miljøet. skatteregler ved udlejning\nOg her har jeg rig mulighed genbrugsstation at overdosere christiansfeld mine to yndlingsurter mynte og koriander, og hvis jeg er rigtig heldig også thaibasilikum. At servere denne pho suppe med komplementærfarve til grøn skål flæskesvær er et ekstra frækt twist.\nOg er du rigtig sej, laver du dem selv.\nSend et af disse citater om venskab til en kær ven, og fortæl hvor meget jeres venskab betyder for dig. Skab glæde, det skader ikke. Citater om venner. Citater om venner åbner op for refleksion og eftertanke.\nI det nationale forgiftningscenter i USA er følgende planter registreret som de, der hyppigst har fremkaldt forgiftningssymptomer hos katte plantens latinske navn er anført i parentes. Hawaiiblomst Genbrugsstation Rhododendron Rhododendron Sømandstrøst Aglaonema hybrid Alpeviol Cyclamen Sigøjnerblad Dieffenbachia Trompetlilje Lillium Longiflorum Vedbend Hedera Helix Kærlighedstræ Fhilodendron Julestjerne Euphorbia Pulcherrima Fredslilje Spathiphyllum Wallissii Christiansfeld er generelt meget giftige for katte, nærmeste dødelige.\nGenbrugsstation Christiansfeld - genbrugspladser, affald, boligstøtte, boliger, børnehave, jobcentre, kommuner, pas, asbest, blanketter, borgerservice, busser . Kontaktinformation på Arlavej Genbrugsplads Christiansfeld, telefonnummer, adresse, se information for firmaer.\nKontaktinformation på Genbrugsplads Christiansfeld Christiansfeld, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. Genbrugsplads og affaldssortering. Du finder affaldscontainere og genbrugsplads (kort og åbningstider) Arlavej 7, Christiansfeld: Vilkår og tømningstider. mar Lunderskov: Det kan ikke være rigtigt, at borgerne i Lunderskov ikke har det samme tilbud som borgerne i Kolding, Vamdrup og Christiansfeld. Genbrugsplads. ringsted genbrugsplads åbningstider. frederikssund genbrugsplads åbningstider. allerød genbrugsplads åbningstider. thisted genbrugsplads Author: Acordare Credite. Terminalvej 7, Christiansfeld Redigér registrering Syddanmark. Branchebog Christiansfeld. Genbrugspladser Genbrugsstation. Find losseplads i Kolding, kontakt Kolding Genbrugsstation, Bronzevej.\nArlavej Genbrugsplads christiansfeld genbrugsstation NYE ÅBNINGSTIDER GENBRUGSSTATION - GENBRUGSPLADS. Se Ugens Åbningstid Hos Din Lokale Genbrugsstation - Genbrugsplads Online. Holbæk Forsyning driver fem genbrugspladser. Se adresser og åbningstider på kortet. Genbrugspladserne holder lukket den 1. januar, december, december og\nGENBRUGSSTATIONERM CHRISTIANSFELD ÅBNINGSTIDER - Se åbningstid i din lokale Genbrugsstation Christiansfeld Se adresse & Telefon nummer.\nNår I besøger jeres lokale genbrugsstation, viser en af vores affaldskonsulenter jer rundt og fortæller om affaldssortering. Det danske jernbanenet nåede sin største udstrækning i slutningen af Vandring og cykling på nedlagte jernbaner i Danmark blev muligt efter at cirka. Vi elsker genbrug! Aflever dit brugte tøj i en af vores tøjtøjcontainere - eller find unikt tøj, møbler og nips i en af vores over genbrugsbutikker.\nOverskrift Forfatter nbsp jenna Skriv besked Dato nbsp 17-02-2006 07 13. Jeg prøvede engang at strø en masse peber rundt på jorden rundt om planten. Der er ingen dyr der bryder sig om peber.\nChristiansfeld genbrugsstation bundgaard sko børn\nPå genbrugsstation genbrugspladser er der christiansfeld blå skilte på alle containerne. Det er let at komme på en genbrugsplads, men hvornår har genbrugspladserne åbent? Spørg altid pladspersonalet, hvis du er i tvivl om hvilken container, du skal benytte.\nYou are in www. Recycling in Christiansfeld , Recycling in Christiansfeld Christiansfeld. Oplysninger om genbrugsstationer i Odsherred Kommune. Du kan som borger i Odsherred frit kunne benytte den genbrugsstation, der ligger mest hensigtsmæssig Dragør Genbrugsplads Bachersmindevej 15 Dragør. veninde ophold\nHoldes i The Pilates Room lokaler.\nMadsensvej 16, 1. sal, Allerød. Tilmelding på 28108975 eller på mail Louise StressBevidst.\nmar Lunderskov: Det kan ikke være rigtigt, at borgerne i Lunderskov ikke har det samme tilbud som borgerne i Kolding, Vamdrup og Christiansfeld. ÅBNINGSTIDER HELE ÅRET NY GENBRUGSSTATION I CHRISTIANSFELD. Få Alle De Nye Kontakt Informationer Og Åbningstider Hos Danske. Resultat af søgning på christiansfeld. Herunder kan du se resultatet af din søgning: Christiansfeld Genbrugsplads. Hvad er en genbrugsstation? En genbrugsstation.\nSteak house riga - christiansfeld genbrugsstation. Udfordring\nDanmission er en del af folkekirkens internationale arbejde. Et nyt forsøg er netop gået i gang i Kolding Kommune på genbrugspladsen på Bronzevej. Her kan man nu aflevere sit affald hele døgnet rundt. Med en SMS, så har.\nNu er jeg kærester med en politibetjent, så det er jo nærmest min pligt at mestre en god citronmåne kage. Og han er i hvert fald også christiansfeld i, at genbrugsstation luksus version af citronmånen slår christiansfeld til en 10 er på tanken. Desuden er der noget ved citron og Påske. Det passer bare godt sammen, også selvom der ligger 15 cm sne udenfor. Genbrugsstation jeg begraver mig i mine studiebøger imens jeg drikker the og spiser et stykke af denne fantastiske citronmåne.\nChristiansfeld genbrugsstation Dit nye password træder i kraft, når du klikker på dette link. Det mener formanden for byrådets teknikudvalg, Knud Erik Langhoff K , der er på vej med et forslag om, at også Lunderskov skal have en genbrugsplads, som er åben døgnet rundt. Find firmaer der sælger det, du ønsker at købe ved at søge i kortets søgefelt. Se luftfoto, rutebeskrivelser og søkort. Spil på enrag.facband.se, som er Danmarks største spilleportal med gratis og sjove online spil. Vind rigtige præmier ganske gratis. Tilmeld dig gratis idag!\nStadium, Arena & Sports Venue. Christiansfeld Avis / Tyrstrup Herreds Tidende. Media/News Company. Køb brugt tøj hos os. Gå på skattejagt i vores over genbrugsbutikker over hele landet. Find hurtigt en genbrugsbutik tæt på dig - se vores kort. Find virksomheder, produkter, varemærker, brancheforeninger på enrag.facband.se Vi giver dig telefon- og mobilnumre, adresser, kort og meget mere. Kunsthistoriens perioder. Et forløb med kunstformidler (1 time) På SMK har vi års kunsthistorie at gå på opdagelse i. I dette forløb stiller vi. Christiansfeld Skole Brugs- og opstillingsanvisning vaskemaskine PW Vario da - DK Læs venligst brugsanvisningen inden opstilling, installation og ibrugtagning for at undgå skader på personer og produkt.\nMN net-tv 230915 Ild i container på genbrugspladsen i Næstved\nGodt håndværk er kendetegnet for alle SælSom produkter. De fremstilles i hånden af undertegnede og enhver reklamation repareres eller byttes på stedet inden 1 år. Overskuddet fra salg af SælSom produkter går til finansiering af gruppe-trekking i Nepal som igen financierer skolegang for nepalesiske lav-kaste børn igennem den frivillige hjælpeorganisation Children Nepal.\nThursday, May 09, 2019 5:22:14 PM


Boxbeers – Bland-selv-øl – Rookiebeers\nPosted on 17. september 2015 15. januar 2016 3 kommentarer\nSom den opmærksomme læser nok kan huske, så har vi før fået sponsoreret øl fra Boxbeers. Første gang var tilbage i februar, hvor undertegnede skrev til Boxbeers og spurgte om de var interesseret i at sponsorere en abonnementskasse. Det var de og oplevelsen af ølnørdkassen kan du læse her.\nDenne gang har Boxbeers sendt en kasse øl med deres nyeste påfund, nemlig bland-selv-øl.\nI denne omgang fik jeg lov til selv at vælge et par øl, som jeg fandt spændende og derudover ville Boxbeers blande et par ekstra øl i kassen.\nJeg endte med at vælge fire øl:\nBeavertown – Gamma Ray, American Pale Ale\nGhost Brewing – Dark’n Hoppy, Black IPA\nCrooked Stave – Vieille, Artisanal Ale Aged in Oak Barrels\nOmnipollo – Hypnopompa Marshmallow, Imperial Stout\nBoxbeers sendte yderligere disse øl med:\nBrygghuset FINN x 4\nBeavertown Brewery – Black Petty\nSå det endte altså med at jeg valgte fire øl og Boxbeers var så søde at finde yderligere syv øl at smide i kassen – 11 øl ialt.\nIndtryk af webshoppen\nBoxbeers har et stor, kvalitetsbevidst og lækkert udvalg. Jeg har på fornemmelse at Boxbeers-drengene selv smager på alle de øl de sælger (hvilket herligt job!).\nUdover deres abonnements- og smagekasser har de udvidet med bland-selv-øl. Her kan man blande sig en kasse øl, og hvis man køber for mere end 400 kr, betaler Boxbeers fragten der lyder på 49,-.\nØllene bliver sendt i en stor papkasse, og øllene var pakket forsvarligt ned. Kassen blev sendt til det nærmeste posthus, nemt og bekvemt.\n13 lande og 400 øller\nBoxbeers kan byde på øl fra Belgien, Brasilien, Canada, Danmark, England, Holland, Italien, Norge, Skotland, Spanien, Sverige, Tyskland og USA. Der er flere end 400 øl at vælge imellem.\nDet er hurtig og nemt at søge i Boxbeers store øludvalg. Du har mulighed for at søge specifikt i et dedikeret søgefelt, eller også kan du benytte en af de tre filtrer eller alle tre på en gang. Det er altså muligt at vælge både “land”, “øltype” og “bryggeri”, og det gør søgningen både nem og sjov. For er det muligt at finde en brown ale fra Sverige? Det er det med deres system.\nDa jeg gik på udkig i webshoppen havde jeg allerede en lille plan. En af de første øl jeg “hev ned fra hylden” var Omnipollo – Hypnopompa Marshmallow, en øl jeg har hørt meget godt om.\nGhost Brewing, et dansk fantombryggeri, der får brygget øl på Ølkollektivet, er overraskende svære at få fat i, i hvert fald i Aalborg.\nDerfor er det kærkomment at Boxbeers har så bredt et udvalg af lige netop Ghost Brewing.\nI skrivende stund har Boxbeers 10 øl fra Ghost Brewing på lager ud af 15 mulige.Beavertown havde jeg ligeledes hørt gode ting om, og puttede den derfor også i kurven. Det er derfor også en dejlig overraskelse at Boxbeers har puttet endnu en øl fra dem i kassen.Crooked Stave skulle åbenbart være “the shit”, og her har Boxbeers også et anstændigt udvalg.\nUdvalget af eksklusive øl er ret stort, især de amerikanske øl ligger i den eksklusive og dyre ende. Det er bestemt også muligt at finde øl på et mere beskedent prisniveau.\nDet er altså et stort og nuanceret udvalg af øl, og med gode informationer, og vil man vide mere skal der blot klikkes på den valgte øl – og volia!\nTak til Boxbeers\nJeg vil gerne sige tak til Boxbeers for endnu engang, at sende os en kasse med lækre øl.\nHar du det ikke godt med at blive alt for overrasket hver gang du køber øl (her tænker jeg på abonnementskasserne), er det jo fantastisk at man nu kan vælge sine helt egne øl med dette tiltag.\nUdvalget er godt, gedigent og stort, og alt lige fra ølnovicen til ølnørden kan finde noget der frister.\nPrevious Entry Kongebryg – North\nNext Entry Brygghuset FINN – Brown Ale\nPingback: Crooked Stave – Vieille Artisanal | Ølnovicerne\nPingback: Brygghuset Finn – American Pale Ale – Ølnovicerne\nPingback: To Øl – Goliat Bourbon Barrel Aged – Rookiebeers


Statsministeren kendte til Bødskovs forklaring | SønderborgNYT\nStatsministeren kendte til Bødskovs forklaring\n17. januar 2014 08:32 Politik\nStatsminister Helle Thorning-Schmidt havde personligt kendskab til de forskellige udkast til Morten Bødskovs udtalelse om retsudvalgets besøg på Christiania.\nHer er Helle Thorning på charmetur i Sønderborg og fredag er hun i klemme i et samråd i Retsudvalget.\nDet skriver hun ifølge Ritzau i et svar på spørgsmål fra Enhedslistens Pernille Skipper.\nPernille Skipper har spurgt, om Helle Thorning-Schmidt havde “personligt kendskab til de forskellige udkast til den daværende justitsministers udtalelse om Retsudvalgets besøg på Christiania, inden den endelige version af udtalelsen blev udsendt 19. november 2013?”\n– Ja, jeg havde kendskab til de forskellige udkast.\nFredag skal statsministeren svare på en række spørgsmål i et samråd i Retsudvalget.\nSamrådet, der kan føre til udskrivning af Folketingsvalg, sendes direkte på TV News.\nStatsministeren besøger EUC Syd i Sønderborg\n9. juni 2015 08:35\nStatsministeren: Ikke råd til politiskole i Sønderborg\n15. februar 2015 02:20\nStatsministeren: Alt tyder på terror-angreb i Danmark


Æbleskiver - de er da hjemmelavede ;-) - Bagvrk.dk\nDu er her: Forside / Desserter & drikke / Æbleskiver – de er da hjemmelavede ;-)\n27. november 2018 af Lene Tranberg\nBager du selv dine æbleskiver, eller køber du dem fra frost?\nDet er ikke nogen hemmelighed, at jeg er vokset op i en familie, hvor stort set alt var hjemmelavet/-syltet/-bagt. Og jeg fortsætter gerne traditionerne. Men jeg tilstår også, at jeg ikke bryder mig om “samlebåndsarbejde”.\nDer er ikke ret meget mere kedeligt end at stå en hel dag og lave 210 æbleskiver til adventsgæsterne. Hver gang tager jeg mig selv i at tænke, at NÆSTE år får de altså købte æbleskiver. Men næste år står jeg der igen…\nVores æbleskivepande er elektrisk. Den gamle havde holdt i godt 20 år, da den gav op forrige år, så der måtte en ny til. Selvfølgelig midt i bagningen. Den nye har meget større huller end den gamle. Hvor der med den gamle æbleskivepande blev 30 stk. af en portion, bliver der kun 20 med den nye. Vi lavede 7-dobbelt portion til gæsterne sidste år. Vi kunne have nøjedes med en 6-dobbelt portion til de 24 gæster.\nMin opskrift er den helt klassiske med natron og kærnemælk. Hvis du har undret dig over, at æbleskiver nogle gange bliver flade i stedet for runde, er det, fordi du ikke efterfylder dejen.\nNår æbleskiven er klar til at blive vendt sidste gang rundt (altså, når ¾ af den har skorpe), skal du fylde lidt mere dej i, så der er noget til at lukke den sidste side og fylde det indvendige ud.\nJeg har set, at nogle bruger en sprøjtepose, men jeg synes, det er vildt besværligt at bakse med en blød pose med flydende dej i. Jeg bruger en gammel ketchupflaske (en af de store med lang spids) og fylder noget dej i den. Så er det nemt at dosere det ned i æbleskiven.\nEn klassisk æbleskiveopskrift med kærnemælk og natron.\nNøgleord Jul, Kærnemælk\nTil bagning: Smør eller oliemargarine\nBland de tørre ingredienser i en skål. Rør kærnemælken i lidt ad gangen, og rør dejen glat. Pisk æggene i ét ad gangen.\nVarm æbleskivepanden godt op og fyld en lille klat fedstof i hvert hul. Fyld hullerne ¾ op med dej. Vend æbleskiverne en kvart omgang med et træspyd, når de har dannet fast underside. Inden de vendes den sidste kvarte omgang, fyldes der lidt ekstra dej i med sprøjteflasken.\nVend jævnligt æbleskiverne til de er gennembagte (når der ikke længere hænger dej ved, når spyddet stikkes ned i dem).\nHvis æbleskiverne ikke serveres med det samme, kan de varmes 10-15 minutter i en 160° varm ovn (alm. ovn, ikke varmluft), hvor der står et fad med vand i bunden til at afgive damp under processen.\nÆbleskiver kan sagtens fryses ned, hvis du er i god tid med at bage dem. Serveres med rigeligt syltetøj og flormelis.\nPrevious Post: « Klejner – den bedste opskrift på en juleklassiker!\nNext Post: Varm chokolade – “Hvor blev ham den anden af?” »\n27. november 2018 kl. 11:31\nVil meget gerne vide hvilken æbleskivepande du har og om du er tilfreds med den… har aldrig eget en elektrisk, men tænker om det kunne være en god ide.\n27. november 2018 kl. 12:15\nJeg har en fra OBH Nordica, men kunne bedre li’ den gamle, som også var fra OBH. Den nye har meget større huller end den gamle, så det tager ENORMT lang tid at gennembage æbleskiverne.\nSå når du kigger på æbleskivepande, så kig på hullernes størrelse, at de ikke er større end i gammeldags æbleskivepander;-)\nHej, jeg har også en gammel OBH, den er jeg også rigtig glad for. Den er også med små hulle, da den nok også er 20 år gammel, men den virker stadig fint.\nJeg er faktisk lidt misundelig på dig;-) Pas godt på den!\n28. november 2018 kl. 5:44\nJeg bager ca 120/30 æbleskiver 1 gang årligt og der bruger jeg 2 almindelige æbleskivepander. Så tager det ikke 4 timer og jeg står ikke til langt ud på natten. God ide med den spidse påfyldningsflaske, jeg må se om jeg kan finde sådan én.\n28. november 2018 kl. 5:46\nGod idé med to æbleskivepander:-) Det vil jeg kraftigt overveje.\n30. november 2018 kl. 13:14\nSjovt nok har mine æbleskiver altid været fyldte og meget lette, så de vendes på én gang. De er bagt med mælk og gær. Da dejen ‘bløpper’ ned i panden, bruger jeg en mindre suppeopøser; det gælder om ikke at klemme luften ud af dejen. Jeg bager dem året rundt, for det gjorde man i Nordjylland. De kommer i en af bagerens lagkagebakker i et lag og så i fryseren. På den måde beholder de deres runde form. Er de først frosne, mister de ikke faconen og kan hældes i frysepose. Det samme gør jeg med mine brødbboller, som også er meget lette.\n30. november 2018 kl. 15:26\nJa, det er fordelen ved at bage æbleskiver med gær i stedet for natron, at man ikke behøver efterfylde dej, når man vender dem:-)\nMin mor bager også æbleskiver (med natron) året rundt. De smager også godt med friske jordbær og vanilleis til om sommeren.\n30. november 2018 kl. 16:25\nDerfor var jeg også heldig at have nogle i fryseren, da mine amerikanske børnebørn var her i sommer. Det gjorde lykke; Emma på 10 år havde ‘taget’: 1 gang i syltetøj, så sukkeret ku’ hænge godt ved – og lige en gang mere i begge dele, mens hun smilede over hele femøren. “Åh mormor”, sagde ham på 19 år, “de er verdens bedste æbleskiver!” Og da de havde min søn med fra København, havde han lige taget en god portion med fra sin fryser – så dem konfirmerede de, aftenen inden de rejste til USA. Om morgenen fortalte de, at man sov så dejligt oven på æbleskiver! Det er fortrinsvis min søn, jeg laver dem til – han vidste jo, at hos mig er det æbleskivetid hele året, så han kunne roligt forære dem væk.\nJeg har lige bagt nogle skønne horn med birkes, som er hans søndags-yndlingsmorgenmad; dem får han chancen for at teste i weekenden. De gode bagere er jo forsvundet fra jordens overflade.\n30. november 2018 kl. 16:28\nJa, bagere er snart en mangelvare mange steder…\nJeg har sommerfugle i maven! Jeg har i dag tryk\nKanelsneglemuffins? En dansk klassiker pillet fra\nKaffe på en stille, solfyldt søndag morgen☕\nNår “skidtet” ikke virker... Der har været b


Dejlig Pik Private Sex Porno / Tantra Massage Holbæk\nVincent Mathison 31.01.2018 31.01.2018 Comments Off on Dejlig pik private sex porno\nDe bliver ved til de er helt udmattede og til der ikke […]. Danske piger med dildo Danske piger er super frække og det gælder også disse to piger. Her leger to frække danske piger med hinanden og det går ikke stille for sig. De slikker hinanden og bruger også en stor dildo på et tidspunkt i legen.\nSe dem lege frækt med hinanden. Se også danske dorte få pik Visited […]. De sutter hans pik og spiller pik på ham. Derefter knepper han dem i flere stillinger og det er frækt at se på. Han tager den ene i doggystyle imens hun slikker den anden pige og der går ikke længe før han må spermer den ene pige […]. De knepper sammen i samme seng og det er super frækt.\nPigerne får suttet pik på fyrene og fyrene knepper dem bagefter i frække stillinger. Pigerne har lækre store patter som fyrene til sidst sprøjter på. Et must porno klip som du skal se med det samme. De starter med at kysse lidt hvorefter han hiver hans store pik frem så hun kan sutte på den. Hun sutter og slikker på den og bagefter knepper han hende i røven. De laver mange stillinger og han ender med at […]. Sex fest med knald på Så er det gang i festen. Her samles lidt forskellige par og så boller de ellers på kryds og tværs og det går ikke stille for sig.\nVisited times, 2 […]. Perfekt POV af thai pige Thai pige starter med at få finger bagfra. Hun bliver liderlig og han vender hende om og finder en magic wand frem som han kan pirre hende med. Efter det er hendes fisse våd og han kan nu stikke hans pik op i hende. Pornofilm med store gyngende bryster eller bare store patter.\nDesigned using Hoot Ubix. Til betalt dating video chat og ledere til aftalen, obc år siden, en enkelt nat af mig flere problemer med ligesindede baptist singler, tjek deres egne men, hun valgte kvinder, samtalerne Efter alle produkterne, fordi du bør være tjent, hvis skyld ikke automatisk antage, sydafrika ' tantra tube Til ldssingles og hr. Sex med gammel dame danske porno piger Kamilla Glæd dig til at se Kamillas frække.\nSexede Jade er en af Danmarks mest eftertragtede pornomodeller. Det er et super frækt videoklip som fortjener […]. Se hele festen og se de dejlige unge piger […]. Uanset hvad, så har vi prostitueret fredericia escort pige århus pornofilm du gerne vil se og som du kan se når det passer dig. Amatør kneppe fest I dette klip er der en masse fulde piger og fyre og de knepper alle på kryds og tværs. Derefter knepper han dem i flere stillinger og det er frækt at se på. Sex videoer hele døgnet Her på 6ex sørger vi altid for at der er nyt porno til dig hver dag og at massage escort viborg escorte service er gratis porno.\nMermaid escort escort merle\nlive webcam sex danmarks bedste stripper\nældre mænd porno sex slagelse\nDaisyclub dk ungpige porno\nEscortcph sex sydsjælland\nStripper aarhus porno med damer\nThai massage i vanløse katja escort\nSex med tykke piger gangbang aalborg\nFisting escorte escortprofil


Pædofili-anklager og selvmordsforsøg: Her er Danmarks største YouTube-skandale - MX.dk\nAf David Andersen - 22/06-17 18:15; Opdateret: 22/06-17 18:33\nPædofili-anklager og selvmordsforsøg: Her er Danmarks største YouTube-skandale\nJaxstyle giver overblikket over den vildeste battle, der nogensinde har udspillet sig i det danske YouTube-univers.\nInteressen for sagen er helt enorm, og Hamsa Yassins seneste partsindlæg har de seneste fire dage været det mest sete YouTube-klip overhovedet i Danmark.\n'MIN HISTORIE - JEG TALER UD'.\n'11-ÅRIG FORSØGTE SELVMORD, HAMSA YASSIN SENDER PIKBILLEDER FRA PSYKIATRISK HOSPITAL'.\nJakob Krull har også lavet en YouTube-video om sagen, som du kan se lige her.\nSådan lyder overskrifterne på et par af de videoer, som de seneste dage har vendt op og ned på dagsordenen i den danske YouTube-verden.\nMens hundreder af tusinder af danske unge har set måbende til, er beskyldningerne fløjet rundt mellem sagens hovedpersoner Hamsa Yassin og Julia Kobia, der begge er kendte i YouTube-miljøet.\nDer er blevet brugt et uhørt grimt sprog, og beskyldningerne har været af en sådan karakter, at det kan ødelægge folks liv.\nDansk youtuber prøvede populær unge-trend: Nu har hun ét råd til andre\nVi har fået en anden YouTuber, 15-årige Jaxstyle, til at give et lille overblik over den vilde sag, som slet ikke virker til at være færdig endnu.\n- Det hele starter med, at Julia Kobia lægger en video ud om en anonym person, som hurtigt viser sig at være Hamsa Yassin, som tilsyneladende har skrevet vulgært til hende og sendt billeder af sperm på en hånd. Hamsa benægter, at det har noget med ham at gøre, og så kommer der drama, siger Jaxstyle, der i virkeligheden hedder Jacob Krull.\nI de følgende dage modtager Julia Kobia angiveligt billeder fra kendte mennesker og børn, som har været ofre for en meget upassende opførsel fra Hamsa Yassin.\nKendt Youtuber mister retten over sine børn efter flere ondskabsfulde 'pranks'\nKobia vælger at lægge billeder og beskyldninger på YouTube, og der starter en hetz mod Yassin, som får ham til at gå under jorden.\n- Han prøver at begå selvmord, vistnok ved at tage panodiler, og bliver indlagt. Han vender så tilbage til sociale medier og modbeviser Julias videoer. Det viser sig nu, at mange af de billeder og samtaler, som er blevet lækket, slet ikke har fundet sted. Folk har efter alt at dømme løjet om det, siger Jacob Krull.\nMen Julia Kobia har et es i ærmet. Hun laver nu et interview med en 11-årig pige, som har selvmordstanker, og skærer i sig selv på grund af Hamsa Yassin.\n- Den video virker utroværdig. Det viser sig også bagefter, at der er brugt falske screenshots til at dokumentere samtalen mellem den 11-årige og Hamsa.\nUps: Her kommer kendt Youtuber til at afsløre DJ Guldsmeds identitet\nSagen bliver derefter en politisag. Hamsa Yassin anmelder Julia Kobia for injurier og beskyldninger om pædofili, melder han ud via sin YouTube-kanal.\n- Han bygger det på at Julia har beskyldt ham for at sende pornografiske billeder til piger under 15, hvilket i øvrigt bliver endnu mere underligt af at han er erklæret homoseksuel. Hun har desuden lavet hadekampagner og opfordret folk til ikke at følge ham på sociale medier, siger Jacob Krull.\n- Problemet i denne sag er, at Julia har delt alt på YouTube i stedet for at politianmelde ham og lade sagen gå sin naturlige gang. Det er kommet for langt ud i YouTube-universet, hvor folk hopper med på vognen og sætter ham i et dårligt lys, siger Jacob Krull.\nHan er ikke i tvivl om, hvorfor sagen er blevet så stor blandt de danske unge.\n- Folk reagerer ligesom på reality-programmer a la 'Mig og min mor'. Men her er der nogle krimielementer og det er kendte mennesker, som har en meget ægte beef.\nSelv om sagen er god underholdning, er den også ramme alvor. Og ifølge Jacob Krull belyser den et meget vigtigt emne, som ikke får særligt meget opmærksomhed i Danmark.\n- Sandheden er, at hvis børn ikke kan tåle at få dick picks, så må de hoppe af nettet. De må i øvrigt heller ikke være på de fleste sociale medier før de er fyldt 13.\nLÆS OGSÅ: Feministisk YouTuber: - Dræb alle drengebørn!


6. Et trygt liv i lokalsamfundet – Gladsaxe\nDet betyder, at kommunen skal gøre en særlig jobrettet indsats over for borgere, der overgår til de nye, lave kontanthjælpssatser, så borgerne enten får et reelt jobtilbud eller hurtigt får det rigtige tilbud om uddannelse eller opkvalificering med tilhørende økonomisk støtte.\nSagsbehandlingen skal være sammenhængende og uden unødigt bureaukrati, så borgeren kan bruge sine ressourcer på at forbedre sin situation. Mennesker, der er kommet i en vanskelig situation, skal mødes med respekt og en anerkendende tilgang, der befordrer et samarbejde med fokus på et fælles mål.\nat medarbejdere i kommunens forvaltninger opdateres om ny lovgivning\n6.2 Voksne med handicap\nMennesker med såvel psykiske som fysiske funktionsnedsættelser skal uanset alder behandles i overensstemmelse med Gladsaxe Kommunes Handicappolitik , (2013-2018):\nGladsaxe Kommune skaber rammer for, at børn, unge og voksne med handicap kan deltage fuldt og helt i samfundslivet på egne vilkår.\nBorgerens selvbestemmelse og medbestemmelse skal respekteres, og hjælpen gives med udgangspunkt i den enkeltes ressourcer, behov og ønsker. Det enkelte menneske skal have stor indflydelse på, hvor meget, hvordan og hvornår tilbuddene gives – også når det drejer sig om forebyggelse og træning. Enhedslisten er positiv over for brugen af velfærdsteknologi og målrettet træning med sigte på at gøre borgeren i stand til at klare flere opgaver selv, så længe det foregår ad frivillighedens vej og i samarbejde. Men det må aldrig misbruges til at forringe den menneskelige kontakt og omsorg over for mennesker, som er plagede af ensomhed, angst eller utryghed.\nMennesker med fysiske, psykiske eller sociale handicap har krav på hjælp fra veluddannet personale. Den frivillige indsats kan være et godt supplement, ikke mindst til at skabe netværk og øge livskvaliteten hos den enkelte. Men den kan og må ikke træde i stedet for det professionelle personale.\nat det offentlige rum gøres mere handicapvenligt\nat der er højt kvalificeret personale til at sikre rettidig, tilstrækkelig og respektfuld hjælp til borgere med særlige behov\nat sagsbehandling foregår i tæt samarbejde med den handicappede og pårørende\nat der handles koordineret og effektivt, så borgere ikke oplever lange ventetider i uvished; der skal være større sammenhæng i indsatsen og færre skift mellem socialrådgivere og fagpersoner\nat der oprettes handicapvenlige boliger/bofællesskaber tilpasset forskellige målgrupper, som de har råd til at bo i\nat kommunen øger indsatsen for oprettelse af fleksjob – både i kommunen og på de lokale arbejdspladser\nat veje og trafikforhold forbedres, så det bliver lettere for borgere med funktionsnedsættelser at komme rundt i kommunen\nEnhedslisten støtter, at der ydes kvalificeret genoptræning og hjælp til selvhjælp til de ældre og andre hjemmehjælpsmodtagere, der selv ønsker det. Men det er helt afgørende for Enhedslisten, at rehabilitering og genoptræning sker ud fra den ældres eget ønske og behov, og at der fortsat bevilges den nødvendige hjælp, til de borgere der har behov for det.\nVi ønsker at udvide klippekortsordningen med opsparing af fleksibel hjemmehjælp til de svageste borgere, hvor den enkelte selv kan bestemme, hvad tiden med hjemmehjælperen skal bruges til.\nDer er brug for mere personale, så der bliver mere tid til den enkelte borger. Der skal afsætte en pulje til efteruddannelse af personale, så alle har de nødvendige faglige kvalifikationer, f.eks. til at arbejde med demensramte borgere.\nI den forløbne valgperiode er der indført organiseret vejledning i tandpleje på plejecentrene, men ifølge tandlægeforeningen er der ca. dobbelt så mange, der har behov for omsorgstandpleje end dem, der i dag visiteres til ordningen.\nat medvirke til at skabe en folkelig debat om indholdet af det kommende Sundhedshus\nat klippekortordningen igen udvides til flere målgrupper, der kan få gavn af ordningen\nat rehabilitering altid bør være frivillig, og at en afvisning af rehabilitering ikke må føre til reduktion eller fjernelse af hjemmehjælpstimer\nat omsorgstandplejens målgruppe udvides\nat der tilbydes hjælp til den lovbestemte, borgerrelaterede kommunikationsteknologi, der benyttes i kommunen, f.eks. i forbindelse med ansøgninger om hjælp, oprettelse af E-boks, adgang på Borger.dk, netbank/Nem-konto, udlån/aflevering af bøger på biblioteket m.m.\n6.4 Det nære sundhedsvæsen\nUlighedens ultimative ansigt er ulighed i levetid og ulighed i at kunne leve i den basale tryghed, som sundhed giver. I Gladsaxe får vi et Sundhedshus, men hvad skal det indeholde? Enhedslisten har ingen færdige løsninger, men det er centralt, at Sundhedshuset skal bidrage til, at borgerne i Gladsaxe rent faktisk oplever, at huset bringer sundhedsvæsenet nærmere borgerne. Huset skal bruges aktivt til at mindske uligheden i sundhedssystemet, og det skal prioritere en forebyggende sundhedsindsats. Sundhedshuset vil også kunne indgå i samarbejde med det lokale Jobcenter i bestræbelserne på at afklare, om borgere med komplekse psykiske eller fysiske problemer har mulighed for at udføre arbejdsopgaver i jobsammenhæng.\nat det kommende sundhedshus skal være tilgængeligt og attraktivt også for borgere med handicap\nat kommunen udnytter alle muligheder for at yde støtte til medicinudgifter for lavindkomstgrupper for at modvirke ulighed i sundhed\nat kommunen fastholder og udbygger brugen af sundhedsambassadører fra de etniske minoriteter og oplysning om sundhedstilbud og forebyggelse af sygdomme på de mest udbredte fremmedsprog\nat kommunen sikrer professionel tolkebistand ved lægebesøg og indlæggelser, hvis det er nødvendigt for at sikre vigtig kommunikation om den korrekte diagnose og behandling\nat der ydes støtte til billige folkekøkkener i de udsatte boligområder med inddragelse af borgerne, for at styrke sociale fællesskaber og modvirke ulighed i sundhed


26 medaljer til Danmark på VM’s afslutningsdag – Triatlon Danmark\nVM Langdistance Triatlon og VM Aquabike\nNi forrygende dage med triatlon og multisport i højsædet blev lørdag rundet af med VM Langdistance Triatlon og VM Aquabike.\nOmrådet omkring Odense Havn og Kongens Have lagde grund til afslutningen på ITU Multisportsfestival, da atleter fra hele verden dystede om titlen som verdensmester.\nDagens menu var den klassiske VM distance, hvor der først svømmes 3000 meter – dernæst skal 120 km tilbagelægges på cyklen inden der afsluttes med 30 km løb i centrum af Odense.\nDe danske eliteatleter åbnede festen og med Helle Frederiksens imponerende guldmedalje var stilen lagt for resten af dagen.\nEn kæmpe Age Group fest\nDanmark stillede med imponerende 140 Age Group atleter fordelt på de to distancer, og der var forhånd pæne forventninger til at flere af de danske atleter kunne tage medaljer på hjemmebanen.\nPå kvindesiden præsterer Line Bonde (F20-24) dagens 3. hurtigste AG-tid overall og vinder sikkert sin klasse. Line gennemfører VM distancen på flotte 6 timer 30 min. og 33 sekunder.\nUdover Line høster Danmark yderligere 3 guldmedaljer – Anna Buur Trads (F25-29) leverer en flot præstation og vinder med næsten 10 min. til nummer to i sin gruppe.\nMarie Brandt Schultz (F40-44) sikrer sig endnu en titel til samlingen, da hun via en solid cykling og et meget hurtigt løb vinder sin klasse med næsten 5 min til sølvmedaljen.\nEndelig tager Marianne Hüche (PTS3) sin fjerde VM titel da hun på imponerende vis kommer i mål i 11 timer 10 minutter og 17 sekunder og kan kalde sig verdensmester nok en gang.\nUdover de mange flotte guldmedaljer blev det også til 3 sølvmedaljer og 2 bronzemedaljer. Lillan Sindal Glümer (F45-49), Kim Isherwood (F60-64) og Bonnie Ridderberg (F65-69) vinder alle sølvmedaljer i deres respektive klasser mens Stine Møllebro (F35-39) og Else Grønkjær-Bloch (F55-59) tager hver en flot bronzemedalje.\nDe danske Age Group herrer ville dog ikke stå tilbage for kvinderne. Således vinder Danmark yderligere 10 medaljer på herresiden.\nHurtigste danske Age Group tid leverer Mikkel Mortensen (M25-29) da han i 5.43.50 med længder sætter dagens bedste tid af alle Age Goupere. I samme aldersklasse havde vi også Søren Selvejer til start – og selv om Søren ikke helt kan følge Mikkel til dørs vinder han en flot sølvmedalje i M25-29\nI den lidt yngre klasse 20-24 blev det også til 2 medaljer til Danmark, da Gustav Palm-Henriksen vinder sølv og Asbjørn Riis tager bronzen.\nI herrernes 40-44 års klasse var der på forhånd store forventninger da vi stillede med flere skarpe herrer i denne kategori. De skuffede bestemt ikke – og således blev det guld til Jan Henningsen i dagens næsthurtigste AG tid, sølv til Jens Koefoed i fjerde hurtigste AG tid og bronze til Michael Toftelund i 6. bedste tid overall for AG – imponerende indsats af de unge danske mænd i en skarp klasse.\nI de lidt ældre klasser lykkedes det endelig for Michael Krüger at få en medalje med hjem. Efter 3 forsøg i løbet af ugen, hvor det er blevet til 4. og 5. pladser præsterer Michael dagens 11. bedste Age Group tid overall og tager en sikker guldmedalje i herrer 50-54.\nLige så sikker en guldmedalje lignede det til Steffen Lüders (M55-59) da han førte stort efter cyklingen. En hurtigløbende slovener halede dog mere og mere ind på Steffen så det afslutningsvis blev lidt for spændende – Steffen holder dog hovedet koldt og tager endnu en medalje til samlingen og kan kalde sig verdensmester på ny.\nAfslutningsvis runder Helmer Jacobsen (M60-64) medaljefesten af da han efter en hård kamp med flere andre danske atleter trækker det længste strå og sikrer sig en flot bronzemedalje i imponerende 6.59.21\nVM Aquabike er et relativt nyt koncept hvor atleterne først svømmer 3000 meter og derefter cykler 120 km – Danmark stillede med 25 atleter i denne disciplin\nPå kvindesiden får vi to medaljer da Charlotte Berner (F45-49) og Anja Krüger (F50-54) vinder henholdsvis en bronze og en sølvmedalje. Charlottes bronzemedalje bliver grundlagt allerede på svømmedelen, hvor hun skaber et stort hul – herefter lykkes det hende at holde fast på cyklen og kun blive passeret af to modstandere på de 120 km cykling. Anja leverer også sin klasses hurtigste svømmetid som hun efterfølgende følger op med næsthurtigste cykeltid og en sikker sølvmedalje.\nPå herresiden løber Danmark afsted med 4 medaljer da Claus Crone (M40-44) og Eskild Ebbesen (M45-49) begge vinder guld, mens Jimmi Bredow (M50-54) og Birger Frederiksen (M60-64) tager en bronzemedalje med hjem hver især.\nClaus og Eskild kører henholdsvis dagens hurtigste og næsthurtigste tid overall – og begge skaber deres guldmedaljer via en fornuftig svømning og meget hurtige cykelpræstationer.\nJimmis bronzemedalje bliver ligeledes skabt på cyklen, hvor han præsterer dagens næsthurtigste cykelsplit for sin klasse – Birger i herrer 60-64 benytter sig af samme taktik, da han på cykeldelen kører markant hurtigere end alle sine modstandere og får kørt sig flot frem til en sikker bronzemedalje.\nTillykke til alle med deres flotte præstationer.\nMultisports Legends – gennemført min. 4 af de 5 events.\nResultater, medaljetagere og klasser\nLangdistance Triatlon Damer:\nElite: Guld – Helle Frederiksen\nPTS3: Guld – Marianne Hüche\n20-24: Guld – Line Bonde\n25-29: Guld – Anna Buur Trads\n35-39: Bronze – Stine Møllebro\n40-44: Guld – Marie Brandt Schultz\n45-49: Sølv – Lillan Sindal Glümer\n55-59: Bronze – Else Grønkjær-Bloch\n60-64: Sølv – Kim Isherwood\n65-69: Sølv – Bonnie Ridderberg\nLangdistance Triatlon Herrer:\n20-24: Sølv – Gustav Palm-Henriksen\nBronze – Asbjørn Riis\n25-29: Guld – Mikkel Mortensen\nSølv – Søren Selvejer\n40-44: Guld – Jan Henningsen\nSølv – Jens Koefoed\nBronze – Michael Toftelund\n50-54: Guld – Michael Krüger\n55-59: Guld – Steffen Lüders\n60-64: Bronze – Helmer Jacobsen\n45-49: Bronze – Charlotte Berner\n50-54: Sølv – Anja Krüger\n40-44: Guld – Claus Crone\n45-49: Guld – Eskild Ebbesen\n50-54: Bronze – Jimmi Bredow\n60-64: Bronze – Birger Frederiksen


Statens Institut for Folkesundhed har evalueret forbedringsarbejdet i I sikre hænder, så der for første gang foreligger et samlet overblik over indsatsen, som Sundheds- og Ældreministeriet, KL og Dansk Selskab for Patientsikkerhed står bag.\nSiden 2013 har kommunerne Frederiksberg, Lolland, Sønderborg, Viborg og Thisted Kommuner systematisk arbejdet med at styrke patientsikkerheden i ældreplejen i forbindelse med projektet ’I sikre hænder’. Statens Institut for Folkesundhed har evalueret arbejdet, så der for første gang foreligger et samlet overblik over indsatsen, som Sundheds- og Ældreministeriet, KL og Dansk Selskab for Patientsikkerhed står bag.\nKommunernes indsats er banebrydende i forhold til arbejdet med kvalitet og patientsikkerhed. Flere af kommunernes plejecentre og hjemmeplejedistrikter har haft over et år uden tryksår og medicinfejl og nogle har endda rundet to år. Jeg håber, at resten af det kommunale Danmark vil lade sig inspirere af arbejdet.\nThomas Adelskov, formand for KL’s Social- og Sundhedsudvalg\nUdover øget sikkerhed i plejen og behandlingen konkluderer evalueringen, at 'I sikre hænder' har styrket fagligheden og samarbejdet på tværs af faggrupper. Et eksempel på styrkelsen af (tvær)fagligheden er de korte, daglige tavlemøder, som plejecentrene og hjemmeplejedistrikterne har startet op i forlængelse af 'I sikre hænder'.\n>>> Læs kronik af ældrecheferne i de fem pilotkommuner i I sikre hænder\n- Årsagen til de gode resultater skal blandt andet findes i kommunernes nye tilgang til kvalitetsarbejdet, som tidligere kun har været en opgave for kvalitetsafdelingerne. Nu angår det alle. Personalet i ældreplejen identificerer selv brister i patientsikkerheden og udvikler i samarbejde med kvalitetsafdelingen ideer til mere systematiske arbejdsgange, der forebygger bristerne og sikrer, at borgerne får den rette behandling hver gang, siger Inge Kristensen, direktør i Dansk Selskab for Patientsikkerhed.\nEvalueringen af 'I sikre hænder' viser også, at den nye form for kvalitetsarbejde sætter sine spor på ledelsesgangene. Nu kommer ældrecheferne i højere grad ud på plejecentrene og i hjemmeplejen, hvor de deltager i tavlemøder og drøfter patientsikkerheden med medarbejderne.\nKommunerne i I sikre hænder har vi vist, hvordan visionerne om et nært sundhedsvæsen i verdensklasse kan omsættes til reelle forbedringer i plejen og behandlingen af borgerne. Vi håber, at erfaringerne kan bidrage til den igangværende diskussion om, hvordan vi skal indrette fremtidens sundhedsvæsen og i særdeleshed bringe intentionerne i det nationale kvalitetsprogram i spil.\nStatens Institut for Folkesundhed har evalueret projekt I sikre hænder. Evalueringsrapporten viser, at projektet har styrket patientsikkerheden, øget fagligheden og skabt en ny form for afdelingsnær ledelse i kommunerne.\n>>> Hent evalueringsrapporten\nI sikre hænder løfter fagligheden i ældreplejen\nI sikre hænder skaber ny ledelsesform i kommunerne


Ungt YWAM-team i krigstruet Ukraine - Udfordringen\nAf Serena Tuomi\t 28. jan. 2022/04\nTeammedlemmerne besøger mennesker, der har brug for opmuntring og hjælp. Her er de hos en ældre kvinde.\nI starten af december rejste et team fra YWAM Danmark til Ukraine for at tjene det ukrainske folk gennem evangelisation, praktisk hjælp og bøn. Den første by, de skulle være i, ligger i frontlinjen i konflikten mellem Rusland og Ukraine.\nHoldet fra Ungdom Med Opgave (YWAM i Danmark) og jeg har bedt flittigt for Ukraine, siden vi blev klar over, at det var der, vi skulle hen på missionstur.\nJeg husker, jeg fik hjerte for det ukrainske folk, før vi overhovedet steg på flyet, da Gud begyndte at dele sit hjerte for landet med mig.\nDa vi med tog nærmede os byen Mariupol i det østlige Ukraine, var jeg ikke sikker på, hvordan jeg skulle forholde mig til omgivelserne.\nDer var ingen farver. Forfaldne fabriksbygninger med klare træk fra tiden under Sovjetunionen flankerede os på begge sider, mens vi langsomt trillede ind på stationen.\nJeg havde aldrig set et sted så forsømt. Jeg bad Gud hjælpe mig til, hvordan jeg oprigtigt kunne holde af mit nye hjem for den næste måned – det ville ikke blive så let, som jeg havde troet.\nBy i krigszonen\nUmiddelbart efter ankomsten satte vi kursen mod Krasnogo-rovka – en mindre by få kilometer fra Donetsk. Byen var offer for bombeangrebene fra Rusland i 2014, så mange af bygningerne er ødelagte og forladte.\nBefolkningen, der engang talte over 15.000 indbyggere, er nu på under 10.000, da stadig flere flygter fra området.\nByen ligger i frontlinjen i den nuværende konflikt mellem Rusland og Ukraine, så nær ved kampene, at mennesker her er vant til at høre eksplosioner og skud til hverdag.\nFra USA, Minnesota, DTS-elev i Danmark sep. 2021 - 2022.


Camden View Apartment i London til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPlender Street, Camden, London, Storbritannien, NW1 0LA - Se på kort\nMere om Camden View Apartment\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i London, så er Camden View Apartment et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Camden View Apartment sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse, elevator.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Camden View Apartment opfylde dine behov på mange måder.


Lokalafdelingen København Utterslev-Mose\nVi er en sammenslutning af naturinteresserede i alle aldre, både børn og voksne, der mødes og får en fælles naturoplevelse i løbet af året.\nUdgangspunktet er deltagernes interesse i friluftslivsoplevelser samt større forståelse for naturen. Derfor foregår arrangementerne som oftest ude i naturen, hvor vi mødes og afholder tematiske aktiviteter.\nMålet med lokalafdelingen er, at det skal være hyggeligt, sjovt og bidrage til en øget forståelse for naturmæssige sammenhænge. Der er plads til deltagelse for alle aldre, hvorfor rammerne for temaerne fastlægges på forhånd, men selve deltagelsen er baseret på udfoldelse af egen kreativitet. Der skal være plads til både liv, læring, leg og fordybelse ved selv at være til stede i naturen.\nVi mødes cirka 8 gange årligt, således at vi sammen kommer ud og oplever naturens forskellige årstider, og ser landskabet forandre sig. Det kan enten være weekend eller hverdagsaftener.\nVi har som udgangspunkt base i ”Streyf” i Utterslev mose, hvorfra flere af vores aktiviteter udgår. Her kan vi eksempelvis se på dyreliv i mosen, plukke spiselige planter, lære om biavl og klappe et får, vi kan udforske mosens vanddyr, lave bålmåd, overnatte i det fri og se på stjerner, flagermus og andre natdyr. Men vi arrangerer også blandt andet svampetur i skoven, rundvisning hos økologiske jordbrug, kanotur i Furesøen og meget andet – afhængig af klubmedlemmernes kreativitet og interesse.\nVi er åbne for alle interesserede, både familier, børn, voksne og bedsteforældre. Men børn deltager med en voksen.\nMedlemskab af Natur og Ungdom betyder, at I kan deltage i alle lokalafdelingens aktiviteter, landsdækkende aktiviteter som sommerlejr og kurser samt at I får tilsendt medlemsbladet ”Natur” 4-6 gange årligt.\nSkriv til lokalafdelingen København Utterslev-Mose\nFormand: Trine Bang Hansen\nTlf.: 30 13 68 66\nLokalafdelinger | Region Hovedstaden


Kjell Ola Dahl Bøger → Køb Bogen billigt hos Gucca.dk\nForfatter Kjell Ola Dahl\nKjell Ola Dahl Bøger\nAf Kjell Ola Dahl - Indbinding: Hæftet\nFrank Frølich har sagt sit job op i politiet og er begyndt som privatefterforsker. På vej hjem fra en rutineopgave for et forsikringsselskab møder han den farverige Matilde og forelsker sig...Læs mere\nKureren - Bog\nI 1942 bliver den jødiske kurer Ester Lemkov forrådt og undgår kun med nød og næppe at blive arresteret af Gestapo. I al hast flygter hun til Sverige og redder dermed livet. I Stockholm møder...Læs mere\nKvinden I Plastic - Bog\nAf Kjell Ola Dahl - Indbinding: Paperback\nVeronika Undset bliver fundet død i en affaldscontainer på Kalbakken i Oslo. Kroppen er skoldet og omhyggeligt indpakket i plastic og alle biologiske spor er udryddet. I kvindens venstre øre finder...Læs mere\nIsbaderen - Bog\nEn tidlig morgen kort før jul bjærges liget af en ung mand op af havnebassinet ved Oslo Rådhus. Liget identificeres som Sveinung Adeler, en embedsmand fra Finansministeriet, og hans død ligner...Læs mere\nManden I Vinduet - Bog\nDa det nøgne lig af antikvitetshandler Reider Folke Jespersen findes udstillet i butikkens vindue, har kriminalkommissær Gunnarstranda kun et enkelt spor at gå efter: På ligets bryst har morderen...Læs mere\nLille Soldat - Bog\nJournalisten Lise Fagernes hader parkeringshuse og undgår dem så vidt muligt. Men en hektisk morgen befinder hun sig alligevel i et, og i bilen, der er parkeret ved siden af hendes, opdager hun...Læs mere\nDen Fjerde Røver - Bog\nKriminalkommissær Gunnarstranda bliver rasende, da han opdager, at hans assistant, Frølich, har et forhold til en kvinde, han har mødt under en politiaktion. Kvinden, Elisabeth, er blevet en...Læs mere\nSort Engel - Bog\nBogen Sort engel handler om en politimand der bliver skudt og dræbt på Grønlands Torg i Oslo. En advokat bliver meldt savnet af sin datter. Kriminalkommissærerne Gunnarstranda og Frølich skal...Læs mere


Bilag 2a for pædagoger, pædagogmedhjælpere, pædagogiske assistenter og andet pædagogisk personale. - PDF\nDownload "Bilag 2a for pædagoger, pædagogmedhjælpere, pædagogiske assistenter og andet pædagogisk personale."\n1 Bilag 2a for pædagoger, pædagogmedhjælpere, pædagogiske assistenter og andet pædagogisk personale. 1. Indledning Aarhusaftalen er den fælles aftale, der sætter rammerne for samarbejdet mellem skolens ledelse og det pædagogiske personale og mellem det forskellige pædagogiske personale. Aftalens parter tilslutter sig aftalens indhold og værdimæssige afsæt. Parterne søger løbende inspiration fra udformningen af de centrale arbejdstidsregler og overenskomster for det pædagogiske personale, der kan bidrage med at nå Aarhusaftalens mål om et tillidsfuldt og smidigt samarbejde omkring børn og unges læring, udvikling og trivsel. Idet Aarhusaftalens parter er opmærksomme på de pågående overenskomstforhandlinger på BUPL s område, er dele af de nuværende rammer fra arbejdstidsreglerne videreført indtil videre. Parterne er enige om, at når der er indgået nye overenskomster eller centrale arbejdstidsregler vil parterne samles med henblik på at indarbejde de nye rammer i aftalen med den ånd, aftalen bygger på. Ligeledes er Aarhusaftalens parter opmærksomme på de forandringer og ny lovgivning, der er ved at blive formet omkring folkeskolen. Ved en endelig vedtagelse af Folkeskoleloven samt en udmøntning af lov nr. 409 vurderer parterne, om der er behov for tilpasninger af Aarhusaftalen. Når der i det nedenstående henvises til kronebeløb, er der i alle tilfælde tale om beløb angivet i niveau. Når ikke andet er angivet under det enkelte punkt, er beløbet pensionsgivende. Såfremt beløbsstørrelserne ændres i de centrale overenskomster, da ændres beløbene i dette bilag tilsvarende. 2. Bemærkning til Aarhusaftalens definition af arbejdstid Arbejdstiden beregnes for en periode på 1 år (normperioden). Arbejdstiden for perioden udgør 7,4 timer gange antallet af kalenderdage fratrukket fridage samt eventuelle søgnehelligdage, bortset fra søgnehelligdage, der falder på ugedage, hvor den ansatte i forvejen har fri. Normperioden fastlægges som et gennemsnit af normperioderne for skoleårene 2014/15 og 14 år frem. Ved fridage forstås periodens lørdage og søndage. Søgnehelligdage er helligdage, der ikke falder på en søndag. Helligdage er skærtorsdag, langfredag, påskedag, 2. påskedag, st. bededag, Kristi himmelfartsdag, pinsedag, 2. pinsedag, juledag, 2. juledag og nytårsdag. Juleaftensdag, nytårsaftensdag og grundlovsdag er ikke helligdage. Side 1 af 5\n2 »Søgnehelligdage, der falder på ugedage, hvor den ansatte i forvejen har fri«, omfatter søgnehelligdage, der falder på en lørdag. Ferie registreres med 7,4 time pr. arbejdsdag for fuldtidsbeskæftigede. Sygedage og ekstraordinær tjenestefrihed registreres med den planlagte arbejdstid. Er arbejdstiden ikke planlagt, indgår dagen for fuldtidsbeskæftigede med 7,4 timer. Arbejdet tilrettelægges normalt i dagtimerne på hverdage, mandag til fredag, og opgaverne placeres så vidt muligt samlet. Opgaverne placeres fortrinsvis i tidsrummet undtaget morgenåbning i SFO, ekskursioner, lejrskoler, skolearrangementer, videreuddannelse mv. Såfremt åbningstiden i SFO eller en del af denne fast er placeret i tidsrummet efter kl , ydes et fast årligt tillæg svarende til tillægget for pædagogisk personale ved klubber m.v. 3. Reducering af timetal ved nedsat årsnorm mv. For medarbejdere på deltid er årsnormen lavere end for en fuldtidsbeskæftiget. De 215 timer, jf. Aarhusaftalens punkt 7.2, reduceres forholdsmæssigt i forhold til den lavere årsnorm. De øvrige timer reduceres ligeledes forholdsmæssigt. Arbejdsplanens 37 timer, jf. Aarhusaftalens punkt 8, reduceres ligeledes i forhold til den lavere årsnorm. For medarbejdere hvor den faktiske tid, der kan planlægges med, er lavere end årsnormen (fx ved kombinationsbeskæftigelse, medarbejdere på seniorordning mv.) reduceres de 215 timer, jf. punkt 7.2 samt øvrig tid på tilsvarende vis som ved deltidsansatte. Arbejdsplanens 37 timer reduceres på tilsvarende vis som ved deltidsansatte. 4. Afvigelser fra arbejdsplanen Ved opgaver der undtagelsesvist ligger ud over 37 timer om ugen, aftaler skoleleder og medarbejder om der gives erstatningsfrihed af tilsvarende omfang i samme normperiode, om opgaven medfører merarbejde eller overtid og om merarbejdet/overtiden skal udbetales løbende eller afvikles i en efterfølgende normperiode, jf. punkt 5 i dette bilag. 5. Overarbejde, merarbejde og afspadsering Overarbejde bør så vidt muligt undgås. Ved planlægningen af skoleåret kan der efter drøftelse mellem skoleledelsen og det pædagogiske personale planlægges med overarbejde ud over årsnormen for fuldtidsansatte, samtidig aftaler de om overarbejdet skal udbetales løbende eller afspadseres i en efterfølgende normperiode. Side 2 af 5\n3 Der kan i løbet af skoleåret ændres på indhold og omfang af de arbejdsopgaver, der fremgår af medarbejderens opgaveoversigt eller arbejdsplan, jf. Aarhusaftalens punkt 9. Medfører ændringen, at medarbejderen pålægges merarbejde/ overtid, aftaler skoleledelsen og medarbejder om merarbejdet/overtiden skal udbetales løbende eller afspadseres i en efterfølgende normperiode. Hvis overarbejdet ikke afvikles i den efterfølgende normperiode ydes overarbejdsbetaling. Overarbejdet godtgøres med afspadsering af samme varighed med et tillæg på 50% eller med timeløn med et tillæg på 50%. Timer, der ikke overstiger arbejdstiden for fuldtidsbeskæftigede, godtgøres dog kun med afspadsering af samme varighed eller med almindelig timeløn. Bemærkning: Overarbejde og merarbejde skal være pålagt eller nødvendigt af hensyn til en forsvarlig varetagelse af tjenesten. Timelønnen beregnes som 1/1924 af årslønnen inkl. funktions- og kvalifikationsløn (på udbetalingstidspunktet). Afspadsering, der er relateret til overarbejde, skal fortrinsvis gives som hele fridage i den efterfølgende normperiode. Det kan aftales, at der i stedet planlægges med en nedsættelse af arbejdstiden i den efterfølgende normperiode. Hvis den ansatte er syg, når planlagt afspadsering på hele dage begynder, har den pågældende ikke pligt til at påbegynde afspadseringen. 6. Til- og fratrædelse og orlov i løbet af skoleåret 6.a. Fratrædelse i løbet af normperioden Da arbejdsbelastningen er svingende i løbet af normperioden kan der opstå overtid / merarbejde i forbindelse med fratrædelse i løbet af normperioden. I forlængelse af meddelelse om fratrædelse i løbet af normperioden drøfter leder og medarbejder omfanget af opgaver i den samlede arbejdsperiode, fra normperiodens start til fratrædelsestidspunktet. 6.b. Tiltrædelse i løbet af normperioden Da arbejdsbelastningen er svingende i løbet af normperioden kan der opstå overtid / merarbejde som konsekvens af tiltrædelse i løbet af normperioden. I forbindelse med tiltrædelsen drøfter medarbejder og leder omfanget af opgaver i den samlede arbejdsperiode, fra tiltrædelsen til normperiodens slutning/sidste ansættelsesdag i normperioden. Side 3 af 5\n4 6.c. Orlov i løbet af skoleåret Hvis en medarbejder får orlov fra tjenesten i løbet af normperioden drøfter leder og medarbejder omfanget af opgaver i den samlede arbejdsperiode, fra normperiodens start til orlovens begyndelse samt eventuelt fra orlovens afslutning til normperiodens slutning. Bemærkninger til fratrædelse, tiltrædelse og orlov Drøftelserne tager udgangspunkt i opgaveoversigten, eventuelle afvigelser fra arbejdsplanen samt placering af de 210 dage i forhold til normperiodens samlede antal arbejdsdage. Der tages i udgangspunktet ikke højde for udsving i de 215 timer, idet det i denne henseende forudsættes jævnt fordelt i normperioden. På baggrund af leder og medarbejders drøftelse kan eventuel overtid /merarbejde konstateres. Overtid / merarbejde udbetales efter reglerne i punkt Rejsetid, lejrskoler og pauser Rejsetid Rejsetid i forbindelse med tjenesterejser medregnes i arbejdstiden, dog højst med 13 timer pr. døgn. Lejrskoler Lejrskoler, hytteture, studieture mv. (arrangementer med overnatning), der udføres som en del af tjenesten, medregnes inklusiv tilknyttet rejsetid i arbejdstiden, dog højst med 14 timer pr. døgn. Pauser I løbet af en arbejdsdag skal der gives medarbejderen mulighed for at holde en pause, der skal tilgodese et rekreativt formål for det pædagogiske personale, herunder at der gives tid til at indtage frokost. Pauser under 30 minutter dagligt medregnes således i arbejdstiden hvis den ansatte står til rådighed for arbejdsgiveren og ikke må forlade arbejdsstedet. 8. Placering af og ændringer i tjenesten samt delt tjeneste Placering af tjenesten Hvor personalet undtagelsesvis arbejder på lørdage, søndage eller helligdage gives så vidt muligt en tilsvarende erstatningsfridag i samme normperiode. For arbejde i tidsrummet fra lørdag kl til mandag kl samt på helligdage betales et tillæg på kr. 40,81 pr. time (weekendtillæg). Satsen ydes pr. påbegyndte halve time. Side 4 af 5\n5 For arbejde efter kl på grundlovsdag, juleaftensdag og nytårsaftensdag betales alene tillæg som angivet ovenfor. Ændringer i tjenesten Orientering om ændringer i tjenesteplanen, herunder afspadsering, skal ske med et varsel på mindst 4 døgn. Hvis tjenesten omlægges, og varslet ikke overholdes, godtgøres med kr. 30,77 pr. time for de omlagte timer. Ved omlagte timer forstås timer, hvor den ansatte ifølge tjenesteplanen ikke skulle være i tjeneste, men som efter ændringen bliver normale tjenestetimer. Delt tjeneste Den daglige tjeneste skal så vidt mulig være samlet og kan ikke deles i mere end 2 dele. Når den daglige tjeneste er delt i 2 dele, betales der for delt tjeneste et tillæg pr. dag på kr. 33,71 9. Tilfældig forlængelse af den ordinære tjeneste Tilfældig forlængelse af den ordinære tjeneste, der udgør mere end 15 minutter pr. dag opgøres i påbegyndte hele og halve timer og godtgøres med afspadsering af samme varighed med et tillæg på 50% eller med timeløn med et tillæg på 50%. 10. Overført ferie og 6. ferieuge I forhold til overført ferie og 6. ferieuge henvises der til særskilt vejledning. Side 5 af 5\nOverenskomst mellem "Den selvejende institution Under Kastanien" og Haderslev Lærerkreds, kreds 93 af Danmarks Lærerforening\nOverenskomst mellem "Den selvejende institution Under Kastanien" og Haderslev Lærerkreds, kreds 93 af Danmarks Lærerforening 1 Område Denne overenskomst omfatter personer der ansættes i lærerstillinger\nOrientering. I dette tillæg kan du læse om de ændringer, der sker som følge af folketingets lovindgreb i overenskomsterne på undervisningsområdet.\nOrientering fra DLF om lovindgrebet I dette tillæg kan du læse om de ændringer, der sker som følge af folketingets lovindgreb i overenskomsterne på undervisningsområdet. 2 DLF orienterer DLF orienterer