Log på e-Boks med dit fingeraftryk - Alt om DATA, Datatid TechLife\nHome » Apps » Log på e-Boks med dit fingeraftryk\nLog på e-Boks med dit fingeraftryk\nRasmus Elm Rasmussen 18 December 2015 Apps 0 kommentarer\nBrugere med iPhone 5S eller nyere kan nu slippe for at taste CPR-nummer og adgangskode, når der skal læses dokumenter i e-Boks. En ny udgave af appen, som bruges af flere millioner danskere, giver mulighed for at logge på den digitale postboks kun ved hjælp af fingeraftryk. Ud over Touch ID-login byder opdateringen på lang række nye funktioner og nemmere søgning.\nEt enkelt tryk med fingeren er nok, når du fremover skal åbne e-Boks på mobilen og se din seneste lønseddel, synsindkaldelsen eller bankpapirerne. Den nye udgave af e-Boks-appen, som er i dag, er den mest gennemgribende opdatering siden appen første gang blev lanceret i 2011. Foruden muligheden for login med fingeraftryk får brugerne nu bl.a. hurtigere arkiveringsmuligheder med swipe-funktioner og nemmere adgang til dokumenter via 3D Touch (kræver iPhone 6S). Derudover kommer appen med et helt nyt design.\nSe også: Nu kommer den "billige" iPhone\n“Vores app er downloadet mere end tre millioner gange, og der bliver logget på mere end seks millioner gange hver eneste måned. Så det er en forbedring, der kommer til at lette adgangen for rigtig mange brugere. Vi kan se, at brugen af e-Boks rykker mere og mere over på app frem for almindelig pc-brug, og derfor har vi lagt os i selen for at skabe en brugervenlig og intuitiv app, uden at vi går på kompromis med sikkerheden”, fortæller Product Manager Claus Bessermann fra e-Boks.\nFordi e-Boks er et arkiv, der følger danskerne gennem hele livet, kan mængden af dokumenter og data hos den enkelte bruger blive ganske betragtelige. Derfor er søgemulighederne i appen også blevet forbedrede, så det bliver nemmere at holde styr på de lagrede dokumenter. Et nyt overblik viser, hvad du har af post i e-Boks, og du kan bl.a. få vist, hvilke afsendere, du har post liggende fra. Det er også at nemmere finde dokumenter, du selv har uploadet.\nSe også: Harddisken beskytter dine data med fingeraftrykslæser\nNetop muligheden for at uploade egne dokumenter og billeder blev forbedret i e-Boks-appen tidligere på efteråret. En gigabyte ekstra lagerplads og direkte upload fra mobilens kamera og andre apps har gjort det enkelt at gemme dokumentation af eksempelvis eksamenspapirer, attester, stelnumre eller billeder af indbo i appen.\nDen nye udgave af e-Boks-appen kan hentes via Apples App Store eller Google Play.\n68 tips til Windows 10\nTest: Smuk gengivelse


Ægløsning Uden Mens Norddjurs\nPosted on 02.06.2016 02.06.2016 by ægløsning uden mens Norddjurs\nMin læge siger det kan ske fordi man godt kan ha ægløsning uden . ÆL ligge før mens,og derfor er du blevet gravid uden at have haft mens. Mangler: norddjurs. I teenageårene har mange piger/kvinder ofte uregelmæssig menstruation og derfor er 'sikre perioder' ikke nogen god metode til at undgå graviditet. hej, jeg er en pige på 14, som ikke har fået menstruation endnu, ikke da jeg ser noget problem ved det, for det skal nok komme. problemet er bare, at jeg er Mangler: norddjurs.\nIkke faste: Ægløsning uden mens Norddjurs\nHVORNÅR HAR MAN ÆGLØSNING EFTER MENSTRUATION FAVRSKOV Mænds rettigheder hvordan bliver man nemmest gravid\nDating sider dk Bornholm På vejen kan ægget blive befrugtet, hvis det møder sædceller. Banedanmark : noveller Af Peder Frederik Jensen 25 korte, minimalistiske noveller forfattet på togstrækninger til og fra København. Især i de nordiske lande blomstrer trenden. ÆL ligge før mens,og derfor er du blevet gravid uden brystimplantat Odsherred have haft mens. Der er flere ting, man selv kan gøre for at lette ubehag ved menstruation. I mellemtiden er jeg begyndt at blive lidt ked af det hele læs utålmodig og jeg har egentlig tre spørgsmål, som jeg godt kunne tænkte mig du hjalp med: Ps.\nFølelser kan man blive gravid lige før menstruation I efteråret udkom Startup Guide Copenhagen med gode tips og portrætter af lokale iværksættere, og nu er arbejdet cyklus graviditet zoosk dating dk en stockholmsk version begyndt. Menstruationsblodet kommer fra slimhinden inde i livmoren. Vinderne af BizzMart blev Hedens Perle fra Herningsholm HHX Ikast, som har indkapslet lyng i perler, der kan bruges til smykker. P-piller indeholder to forskellige slags hormon ; østrogen og gestagen, som også findes naturligt i en kvindes krop. Mine nipples er blevet større og blødere.\nÆGLØSNING TO GANGE I CYKLUS ODENSE Få projekt baby mails. Ønsker barn - Alternativ behandling. Kvinder med forhøjet blodtryk, sukkersyge, migræne eller hjertesygdomme. Derfor lancerer den globale kommunikations- og reklamekoncern Publicis Groupe en global konkurrence, der præmierer de bedste ideer med finansiering og mentorships. Hvis det sker for dig, skal du tale med dine forældre, lægen eller skolesygeplejersken. Mange piger frygter, at menstruationen lige pludselig vælter ud, mens de er i svømmehallen, til klassefest eller lignende, men måske det kan berolige dig at få at vide at menstruationsblodet ikke bare fosser ud.\nÆgløsning uden mens Norddjurs - forskellige aktiviteter\nJeg havde ikke menstruation i flere måneder men blev gravid alligevel-det er sket begge gange. Kigger man overordnet på sammenhængen mellem p-piller og risikoen for at få kræft, viser det sig, at p-piller ikke øger risikoen for kræft. Begge gange er jeg blevet scannet for at finde ud af hvor langt jeg var.\n0 Replies to “Ægløsning uden mens Norddjurs”\nNår en kvinde kommer Morsø\nHvor lang tid går der før man får sin menstruation Tønder\nGravid cyklus gravid\nHvor lang tid går der fra ægløsning til menstruation Solrød


Tips og Tricks Arkiv - Side 14 af 18 - Chart.dk\nMange danskere nyder at samle venner og familie til forskellige begivenheder, og mange gør det derfor også, når bare den mindste mulighed byder sig. Måske er der en fødselsdag, der skal fejres, eller måske har ... Læs mere nu ➤\nHar du været ude at investere i en bil, eller har du planer om snart at købe en? Så skal du også have en bilforsikring. Med denne guide kan du få styr på alt, hvad du skal vide om bilforsikringer F... Læs mere nu ➤\nRigtig meget tyder på, at de i Aarhus er rigtig gode til at forkæle deres mødre. Det viser sig nemlig, at en meget stor del af Mors dag-blomster købes af århusianerne, imens andre dele af landet halter væsentli... Læs mere nu ➤\nSkal dit barn, søster, bror, ven, veninde, niece eller barnebarn konfirmeres, så vil du selvfølgelig gerne være med til at gøre dagen så god som overhovedet muligt for konfirmanden. Det er svært at... Læs mere nu ➤


FOTO: AP/POLFOTO HYUNG MIN-WOO I SAMARBEJDE MED RØDE KORS - PDF\nDownload "FOTO: AP/POLFOTO HYUNG MIN-WOO I SAMARBEJDE MED RØDE KORS"\n1 FOTO: AP/POLFOTO HYUNG MIN-WOO I SAMARBEJDE MED RØDE KORS\n2 VIDSTE DU, AT... #1 Røde Kors er verdens største humanitære organisation. Vi er til stede i 189 lande med 17 millioner frivillige. I Danmark er vi Røde Kors-frivillige. #2 Røde Kors uddeler årligt katastrofehjælp til 85 millioner mennesker på verdensplan. I Danmark sikrer vi hjælp til over sårbare familier om året. SKAB MERVÆRDI FOR DIN VIRKSOMHED For otte ud af ti danskere gør det en reel forskel, om en virksomhed tager del i humanitært arbejde. Studier viser, at 83 % af forbrugerne stoler mere på virksomheder, der tager socialt ansvar. Ved at være en del af Røde Kors, viser I, at I kæmper for en vigtig sag. I tager ansvar for fællesskabet ved at give en hånd med, mens I skaber merværdi for jeres virksomhed. Internt bidrager et humanitært samarbejde med mere arbejdsglæde, sociale oplevelser, et øget engagement og stolthed blandt medarbejdere. Eksternt har et samarbejde en positiv effekt på virksomhedens brand og omdømme blandt kunder, leverandører og kommende medarbejdere. #3 Røde Kors investerer penge i udvikling og fremgang i verdens fattigste lande. Vi bygger fx sundhedsklinikker, laver oplysningsarbejde og uddanner mennesker i katastrofeberedskab. #4 Vi har en katastrofefond, som sikrer, at vi altid kan sende penge og hjælp afsted, hvis en katastrofe rammer.\n3 BLIV ERHVERVS- STØTTEMEDLEM HOS RØDE KORS Som medlem vil I indgå i et stort netværk af mange forskellige grene af erhvervslivet, der alle støtter op om Røde Kors' humanitære arbejde. I bliver en vigtig del af Røde Kors' bagland, og I får rig mulighed for at udvikle jeres medlemskab i præcis den retning, I ønsker. Modellen viser de fordele, som I kan opnå med et Erhvervsstøttemedlemskab: Læs meget mere om jeres muligheder og fordele ved at være Erhvervsstøttemedlem på rødekors.dk/virksomheder ERHVERVSSTØTTEMEDLEMSKAB ÅRLIG DONATION, FORDELSTRAPPE ALT EFTER BELØBSSTØRRELSE. Digitalt diplom Mailsignatur 10 % rabat på førstehjælpskurser Røde Kors PP-mærke Engagerende aktiviteter (fx ved katastrofer eller indsamlinger) Røde Kors-Magasinet fire gange årligt Adgang til oprettelse af Egenindsamling Navn og logo på Røde Kors hjemmeside Årlig takkevideo Fra Røde Kors generalsekretær Synlighed i Røde Kors landsdækkende kampagner Skræddersyet content til brug i jeres kanaler Inspirerende netværksmøder Årligt møde med mulighed for at udvide jeres CSR-profil Årligt møde med mulighed for at udvikle aktiviteter for både medarbejder- og kundeinvolvering\n4 BLIV MERE INVOLVERET HVIS I VIL MERE LAD OS INDGÅ ET ERHVERVSSAMARBEJDE Sammen skræddersyr vi et produkt eller event, der bygger på jeres kerneforretning og markedsføres i samarbejde med Røde Kors. Erhvervssamarbejdet kan som udgangspunkt formes på tre måder: Vi er altid åbne for nye idéer og muligheder og vi udvider også gerne vores samarbejde, så vi sammen kan opnå det bedste resultat. Ønsker I derfor at udvide jeres medlemskab, så kan I tilføje et Erhvervssamarbejde eller Katastrofepartnerskab. Produktsamarbejde med udgangspunkt i produktion og salg af et produkt, hvor hele overskuddet, eller en del af det, doneres til Røde Kors. Markedsføring og events, der bakker op om Røde Kors arbejde. Fx indsamlinger, der markedsføres blandt jeres medarbejdere og kunder. Og måske kombineres med salget af et af jeres produkter. Kompetence- og produktdonationer, der skaber nye muligheder for Røde Kors. Ved at bidrage med uddannelses- og kompetencemæssige indspark til Røde Kors medarbejdere kan I hjælpe os til at blive endnu bedre. Og med produktdonationer kan vi rejse penge til vores arbejde. Læs mere om at indgå i et Erhvervssamarbejde på rødekors.dk/virksomheder HVIS I VIL ENDNU MERE BLIV VORES KATASTROFEPARTNER Som Katastrofepartner indgår I i et langsigtet og gensidigt forpligtende partnerskab, hvor I bliver en del af Røde Kors aktuelle katastrofearbejde. I understøtter vores nødhjælpsarbejde med jeres virksomheds kerneforretning, og I kommer med på årlige ekskursioner til Røde Kors projektarbejde og katastrofeområder. Læs mere om at være Katastrofepartner på rødekors.dk/virksomheder\n5 EN HÅNDSRÆKNING ÅRET IGENNEM Hvert år udvikler vi nye aktiviteter og tiltag på vores kampagner. Så husk at holde øje med rødekors.dk/virksomheder. Og husk at give jeres egne indspark videre vi vil altid gerne høre forslag til nye aktiviteter. Som Erhvervsstøttemedlem kan I løbende give en hånd til vores kampagner I vælger selv, hvornår og hvor meget I vil engageres. Ved at opfordre jeres medarbejdere og kunder til at tage del i vores aktiviteter, kan vi sammen gøre en endnu større forskel. Herunder kan I se vores faste, årlige kampagner, som I kan blive en del af. RØDE KORS- INDSAMLINGEN GOD JUL. TIL ALLE RØDE KORS-INDSAMLING Den første søndag i oktober kan I bruge dagen til at vise, at jeres medarbejdere giver en hånd med som indsamlere ved Røde Kors landsdækkende indsamling. SMID TØJET Inviter jeres medarbejdere og kunder til at tage del i vores store tøjindsamlingsfest. Få dem til at donere deres genbrugsguld, så vi kan hjælpe endnu flere mennesker. GOD JUL. TIL ALLE I kan hjælpe os med at give en god jul til de mange sårbare familier i Danmark, der har brug for lidt ekstra hjælp henover julen. Med en indsamling på arbejdspladsen kan I opfordre jeres medarbejdere til at give et bidrag. SMID TØJET EGENINDSAMLING Når en katastrofe rammer, kan I hjælpe med det samme. I kan give en hånd ved at starte en online-indsamling og opfordre kollegaer, venner og familie til at støtte jeres sag. Det er en kæmpe hjælp, at I samler midler ind til vores akutte nødhjælpsarbejde.\n6 VI GLÆDER OS TIL AT SAMARBEJDE MED JER! MINE MEDARBEJDERE ER STOLTE! Mit Erhvervssamarbejde med Røde Kors gør ikke kun en forskel i verden, men også for min egen virksomhed. Jeg bruger partnerskabet til at vise mine kunder, at de handler med en socialt ansvarlig virksomhed og til at gøre mine medarbejdere stolte over deres arbejdsplads. Og det kan mærkes! JOHAN BÜLOW, Lakrids by Johan Bülow / Læs mere på rødekors.dk/virksomheder


Ledigheden har ramt hårdest i Østdanmark under corona\nLedigheden er steget i hovedstadsområdet og lufthavnskommuner, men faldet i det meste af Vestdanmark.\n20. MAJ 2021 10.00\nDer er store kommunale forskelle på, hvordan ledigheden har udviklet sig under coronakrisen. Det viser nye tal fra Beskæftigelsesministeriet.\nSamlet set er ledigheden steget med 5,8 pct. siden 8. marts sidste år, da store dele af landet lukkede ned. Men det er især gået ud over hovedstadsområdet, mens andre dele af landet har haft faldende ledighed.\nIkke mindst lufthavnskommunerne er hårdt ramt. Dragør og Tårnby har oplevet de største stigninger i ledigheden på landsplan, og også Billund skiller sig ud.\nDerimod er ledigheden faldet med op mellem en tredjedel og en fjerdedel på Samsø, Ærø, Morsø og Bornholm.\nBeskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S) glæder sig over, at det trods alt er gået den rigtige vej med ledighedstallene de seneste måneder. Han håber, at den nyligt lancerede sommerpakke kan sætte skub i storbyer, hvor oplevelsesindustrien har manglet besøgende fra ind- og udland.\n- Vi skal stadig investere i opkvalificering og brancheskift, så ledige kan få nye muligheder for at komme i job. Mere kvalificeret arbejdskraft kan også hjælpe i de kommuner, hvor ledigheden er lavere, og man i visse brancher kan mærke en begyndende mangel på arbejdskraft, siger han.\nBeskæftigelsesministeriets tal er baseret på antallet af tilmeldte ledige på jobnet.dk.


privy seal | lex.dk – Den Store Danske\nPrivy seal, (eng.), den engelske konges segl på mindre vigtige dokumenter; sammenlign med great seal.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Karl Hårbøl, Jørgen Schack og Henning Spang-Hanssen (red), Dansk Fremmedordbog, 2. udg., Gyldendal 1999: privy seal i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/privy_seal


Du har trænet hårdt i ugevis frem mod en stor turnering. Du har sovet godt og din træning var grundig og effektiv. Men da du træder ind på banen, bliver du overvældet. Tilskuerne, talentspejderne og sponsorerne begynder at påvirke dig negativt. Panikken begynder at sive ind ad sprækkerne og dit fokus flyttes fra din gameplan og modstanderen, og over til alt det, der er omkring turneringen.\nDet ender med, at du taber kampen mod en modstander, som du burde havet slået, fordi din angst for at præstere i den kontekst fik overtaget over dit mentale fokus, og du kunne ikke reagere, som du plejer.\nDet er en situation, som jeg ofte hører om i mit sportspsykologiske arbejde. En udøver, der stod i en presset situation og bukkede under for presset.\nEnhver situation kan sætte angsten i gang. Det kan være en sportsbegivenhed, konkurrence, turnering, en eksamen, køreprøve, en date etc., og det kan ramme alle mennesker lige fra amatøren til eliteudøveren.\nPræstationsangst er ikke bare at bukke under for presset i situationer med meget på spil, hvor det resulterer i et mindre dyk i niveau. Det er ikke et resultat af, at vi bare har en dårlig dag. Det kan alle have. Det er den situation, hvor din præstation er unaturligt langt under dit normale niveau, fordi du oplever en altoverskyggende angst i momentet – den berømte klap går simpelthen ned.\nHvad er årsagerne til præstationsangst?\nKlappen går dog oftest ved situationer, hvor du har meget på spil, som f.eks. det afgørende skud eller spark, hvor presset er tungt på dine skuldre, eksamen eller prøvetræningen, hvor du skal vurderes. Enhver situation, der betyder noget for dig, hvor du gerne vil præstere dit bedste og er lidt bekymret for, om du har evnerne til det, kan skabe grobund for præstationsangst. Faktisk kan selv det at forestille sig en stressende begivenhed sætte gang i angsten for ikke at præstere.\nDet er dog heldigvis en situation, som man kan undgå. Der bliver i stigende grad fokuseret og forsket i det mentalte aspekt, da det er gået op for folk, at det mentale er ligeså vigtigt som talent, når man f.eks. har en friløber, skal til eksamen eller skal tale for en stor mængde mennesker. Det fysiske og mentale skal spille sammen.\nPræstationsangst har derfor gode vilkår, hvis du som udøver ikke har formået at koble den fysiske udvikling med den mentale, og kan overvælde selv den mest talentfulde udøver.\nAbonner på vores nyhedsbrev og få adgang til vores E-bogsbibliotek👉\nI sportens verden er det samtidig en smule anderledes end det almindelige civile liv. Her skal du ikke bare til eksamen efter hvert semester. Selvfølgelig skal vi andre præstere i vores jobs, men der er et helt andet fokus og pres på sportsudøveren. Det er en eksamen hver gang, du træder på banen. Her bliver du vurderet og vejet på alle leder og kanter. Derfor er det også hamrende vigtigt for udøvere, der gerne vil frem i deres sport, at de arbejder med det mentale. Hvorfor ikke skabe de absolut bedste forudsætninger for at præstere dit ypperste?\nKan præstationsangst kureres?\nDet lette ville være at sige ja og stoppe der, men det er nu noget mere kompliceret end som så. For ja, du kan lære at håndtere angsten, så den ikke påvirker dig, men det kræver arbejde at få og vedligeholde den egenskab.\nDet er desværre en generel tendens for os mennesker, at vi falder tilbage i vores indlærte og basale reaktionsmønstre, når vi er under pres. F.eks. vil personer, der lider af præstationsangst, opleve at vende tilbage til deres rutinemæssige reaktioner i situationer med høj risiko. Er disse reaktioner ikke konstruktive, hvilket oftest er tilfældet, når klappen går ned, vil din præstation aldrig ændre sig.\nI professionel sport handler det meget om at være forberedt. At bruge tusindvis af træningstimer på at mestre din sport, så du, når du f.eks. har en friløber eller, som målmand, skal stoppe en friløber, kan reagere tæt på instinktivt på chancen. Vi ser legender, som Cristiano Ronaldo, Tom Brady, Peyton Manning, Mikkel Hansen, Viktor Axelsen og Lionel Messi, der alle er kendt for deres vanvittige talent, men også det arbejde, som de lægger i deres forberedelse – fysisk, teknisk, taktisk og mentalt.\nHvorfor fejler jeg, når jeg er presset?\nDet er normalt under præstationer, hvor man har trænet færdigheden enormt meget, uanset om det er fodbold, håndbold, gymnastik, at holde oplæg eller en eksamen, at aktiviteten i den forreste del af hjernen mindskes. Det gør, at de hjernebølger, der er ansvarlige for en rutine, kan udføre deres opgaver uhindret. Det mest tydelige eksempel på dette kan ses i straffesparkskonkurrencer i fodbold. Det er en højrisiko situationer, hvor spilleren kan nøjes med at reagere instinktiv, men kan risikere at blive offer for alle de tanker, der går igennem hovedet, når man går fra midtercirklen og ned mod straffesparkspletten.\nEt eksempel på dette er John Terry, en mand, som man ikke ligefrem kan påstå er mentalt usikker. Da Chelsea var i Champions League-finalen i 2008 endte det i en straffesparkskonkurrence og her Terry stod for det femte spark. Scorer han, vinder Chelsea finalen for første gang i klubbens historie.\nMen det er næppe en situation, som forsvarsspilleren Terry har stået i ofte. På vej mod pletten ser man ham rette og tage et kig på anførerbindet. Det er et enormt pres, som klubkoryfæet står overfor. Men som vi ved, lykkedes det ikke for Terry, der ikke virker fokuseret og glider i sparkeøjeblikket. Kampen er nu lige, men mens United fortsætter med at score, brænder Chelsea deres 7. spark og titlen ender i Manchester. Presset kan overvinde selv eliteudøvere på det allerhøjeste niveau.\nNår præstationsangsten bliver overvældende, aktiveres den præfrontale cortex (forreste del af hjernen) og forstyrrer den aktivitet, der regulerer rutinerne, hvilket kan føre til, at man bukker under for presset og ikke præsterer tilnærmelsesvis til det niveau, som man plejer. Men hvordan får vi ændret på dette? Det er ligesom med den fysiske træning.\nDet er måske en af de meste gentagede sætninger i verdenshistorien, særligt når det kommer til kompetenceopbygning og præstationsoptimering. Men det er der en grund til. Det er nemlig sandt. Selvfølgelig findes der mennesker, som er naturtalenter, og har nemmere ved nogle ting end andre har, men det kræver stadig umådeligt meget arbejde at nå det professionelle niveau, og specielt hvis man vil være i verdenstoppen og blive der.\nDe fleste er enige i sætningens indhold, og anvender også mantraet, når det kommer til teknisk og fysisk træning. Men mange overser det mentale aspekt og det er en unødvendig fejl. For det er netop ved mentalt gentagende og dedikeret øvelse, at du kan lære at håndtere situationerne med høj risiko, så du ikke bliver overvældet af presset.\nVed netop at øve dig i de mentale processer, der foregår i dig, når du er under pres, kan du opbygge positive reaktioner og vaner. Det gør, at du, i det tilfælde, at præstationsangsten viser sit grimme ansigt, vender tilbage til positive vaner i stedet for de negative vaner, du havde tidligere, og gør det nemmere for dig at fokusere på opgaven foran dig.\nHusk også, at du ikke behøver at være i en situation, hvor præstationsangsten allerede er dukket op, før du begynder at træne mentalt. Det hele handler om, at du skal være klar og forberedt på de situationer, hvor du ved, at din nervøsitet stiger, hvor du møder modgang og føler presset.\nDet betyder selvfølgelig ikke, at du aldrig vil komme til at fejle eller blive påvirket af presset, men når du bliver komfortabel med situationen, vil angsten for ikke at præstere ikke have den samme indflydelse på dig. I nogle tilfælde kan du endda formå at vende det, der engang var en mental hæmsko for dig til at blive en motivationsfaktor, der kan drive dig fremad.\n// Henrik Hjarsbæk\nSportspsykologisk konsulent og mental træner


'Ready Player One' Sci-Fi påskeæg: 'Buckaroo Banzai' og 4 Deep Cuts - Underholdning\n'Buckaroo Banzai' fører 5 bedste 'Ready Player One' Sci-Fi påskeæg\nDer er en vittighed lavet i Ready Player One om, hvor mange reklamer en bruger kan absorbere i VR-verdenen, før han får et anfald. Men IRL, det er lige så vanvittigt at finde ud af nøjagtigt hvor mange specifikke påskeæg og referencer der er på skærmen Ready Player One til enhver tid. Fra videospil til gyserfilm og anime er der meget at tage med, og det er muligt, at ingen vil fange alle referencerne, før filmen er ude på Blu-ray, og vi tilbringer sene nætter med at fryse indrammer hver eneste scene , forsøger at identificere specifikke karakterer og fiktive køretøjer. Dybest set med Ready Player One refererende nørdekultur har enten nået sit højdepunkt eller ramt bunden, afhængigt af hvordan du ser på den.\nTilsyneladende Ready Player One er dog en sci-fi film først. Så med det i tankerne er her de fem bedste sci-fi påskeæg i filmen. Men vær advaret, mest af disse råb er helt en del af din fars science fiction VHS-samling.\nSerenity fra 'Firefly'Fox\nkc grøn det er ikke fint\n5. Den Sindsro fra Firefly\nI Ernest Clines roman flyver Wade et skib, der er stiliseret til at ligne det ikoniske Sindsro skib fra Firefly. Wade kalder skibet Vonnegut til ære for forfatteren Kurt Vonnegut. I filmen har Wade ikke dette skib, men det forhindrer det ikke i at dukke op flere gange.\nT-800 giver et tommelfinger op i 'Terminator 2: Judgment Day'Sony\n4. Tommelfinger op fra Terminator 2\nNår Aech / Helen klæder sig på Avatar Iron Giant for den store klimatiske kampsekvens i slutningen af filmen ender hun med at ofre sin robot udvendige for at redde sine venner. Dette resulterer i, at jernkæmpen går i flammer, men ikke før Helen kan give en robot tommelfingeren op. Dette refererer til tommelfingrene fra en anden robot: Arnold Schwarzenegger's T-800 in Terminator 2: Dommedag.\nhvordan man får mewtwo i pokemon moon\nDen originale 'Battlestar Galactica'Universal\n3. Masser af rumskibe og rekvisitter fra Battlestar Galactica\nNår Art3mis besøger Aechs værksted, ses et ton ikoniske rumskibe fra science fiction kort, i miniature. Det mest åbenlyse er titular skib fra Battlestar Galactica . Designet af denne version af skibet kommer fra den originale tv-serie Glen A. Larson 1978. I baggrunden af Aechs værksted er en Viper-fighter fra serien også synlig. OG Wade ser ud til at rocke en af de laserpistoler, der bruges af Colonial Warriors på showet også.\nSpocks kiste i 'Star Trek II: Khan's Wrath'Paramount\n2. Spocks kiste fra Star Trek II: Khan's Wrath\nNår James Hallidays digitale testamente sendes over hele verden, springer han sjovt ud af Spocks kiste fra Khans vrede. I den film er Spocks kiste faktisk et foton-torpedorør, der skydes ud af USS Enterprise i den sidste scene i filmen. Derfor har den betegnelsen Mark VII på siden. Det er en Mark VII foton-torpedo.\nbedste tidlige rustning mørke sjæle 3\nPeter Weller i 'Buckaroo Banzai'Fox\n1. Peter Wellers ikoniske blik fra Buckaroo Banzai's eventyr over den 8. dimension\nLet den mest obskure sci-fi-reference er også bizart lidt anderledes end den, der findes i Clines nye version af Ready Player One. I både bogen og filmen klæder Wade sig ud som Buckaroo Banzai - titlen på 1984-filmen. Men i bogen bærer Wade Wellers røde bowtie-look, som vil minde fans mere om Matt Smiths Doctor Who . Men filmen vælger at give Wade Wellers lyserøde slipsudseende, hvilket minder mere om filmplakaten end noget andet.\nAf alle referencer i Ready Player One , et råb til Buckaroo Banzai er sandsynligvis tættest på en ægte kultklassiker. En glat kombination af sci-fi-komedie og satirisk eventyr, denne film er en manges folks far elskede i firserne, selvom det ikke er status som fanfavorit, der er overført til det 21. århundrede. Stadig en speciel stålbog Blu-ray frigivelse af filmen kommer den 15. maj 2018. Den almindelige Blu-ray af Buckaroo Banzai er tilgængelig nu. - Ready Player One er ude i vid udgivelse nu.\nkan du få hpv fra spyt\npokemon sol og måne efter historie\nhjemsøgelse af bakkehus 2. sæson\nFallout 4 Byg din egen hvælving mod\nfik sæson 8 afsnit 5 teorier


Jeg tror det er sundt at få sat tingene i perspektiv! - Ladies First - en del af Inclusify\nChristina er 27 år, og har siden 2014 drevet virksomheden ElevAkademiet sammen med sin kæreste/kone. Hun er daglig leder af virksomhedens tre afdelinger og mere end 40 tilknyttede undervisere, og hun har meldt sig til netværksforløbet for de erfarne selvstændige i Aarhus i foråret 2017 - for at blive udfordret, få inspiration og blive en dygtigere virksomhedsleder.\nChristina Rask Exner\nNavn: Christina Rask Exner\nUddannelsesbaggrund: BA i Digital design - It, æstetik og interaktion\nKort om din virksomhed\nMin kone (Cecilie Rask Exner) og jeg startede ElevAkademiet i 2014. Kort fortalt tilbyder vi lektiehjælp, privatundervisning og holdundervisning til børn og unge i grundskolen. Vores vision er at gøre læring håndgribelig og virkelighedsnært. Siden vi startede i 2014, er der sket meget, og vi har idag tre afdelinger og mere end 40 undervisere tilknyttet.\nVi bestræber os altid på at gøre vores aktiviteter og forløb til en oplevelse, som vores elever ikke glemmer. Vi mener at det er meget vigtigt at børn får lov at undre sig, stille spørgsmål og opleve for at opnå et læringsudbytte, der kan være fundament for livslang læring. Det handler for os om skabe et læringsrum, der giver mening for børnenes hverdag, og på den måde kan være med til at rykke dem fagligt.\nHvorfor har du tilmeldt dig netværksforløbet for selvstændige og hvilke forventninger har du?\nLige nu er jeg den eneste, der arbejder fuldtid i ElevAkademiet. Dette har jeg oplevet godt kan gå hen og blive ret ensomt. Jeg har fået et behov for at komme ud af mit kontor og se hvad andre iværksættere gør derude.\nJeg tror det er sundt at få sat tingene i perspektiv og høre og se hvordan andre tackler udfordringer, succesoplevelser og usikkerheden omkring det at være selvstændig.\nDet er faktisk et lidt svært spørgsmål. Når jeg tænker på at have et godt netværk, tænker jeg, at det er noget man har, når man har mennesker omkring sig, som man kan lære af og blive inspireret af, og hvor man samtidig føler man kan give noget værdifuldt igen.\nHvilken type udfordringer står du overfor nu, hvor din virksomhed har nogle år på bagen?\nDe udfordringer vi står overfor handler for mig i høj grad om at vi er vokset meget hurtigt, og vi har derfor haft svært ved faktisk lige at kunne reflektere over, hvad der er sket.\nEr der nogle processer vi kan genoverveje og forbedre? Hvordan kan jeg som chef/daglig leder/direktør udvikle mig, så jeg kan give mere værdi til virksomheden? Hvordan tackler jeg bedst det stressniveau, der følger med væksten?\nVil du gerne lære Christina bedre at kende? Driver du selv virksomhed og står måske overfor nogle lignende (eller helt andre) udfordringer? Så er Ladies First netværksforløb for selvstændige måske også noget for dig - læs mere og tilmeld dig netværksforløb i Aarhus her!\nVi har også følgende forløb i foråret 2017:\n- Barselsnetværk Aarhus\n- International Network Aarhus\n- Barselsnetværk København\n- Netværksforløb København


Jazzsangerinden fra Farimagsgade vender hjem med en opsang til Danmark • POV\nKultur·Ligestilling | Læsetid 16 min.\nAlex Frank Larsen\t 09.10.2020\nMUSIK // INTERVIEW – Mikhala Wolsgaard-Iversen har rødder i slaveriets USA og i godser på Sjælland. Efter en opvækst i København og et anderledes liv i USA vender hun hjem til sin elskede barndomsby for at advare om en voksende racisme og gøre op med slavetidens arv.\nHun har drømmekage fra Brovst med til kaffen og en opsang til sit danske fædreland. Sandkagen toppet med tropisk kokos er en gestus til den søde tand, opsangen en sammensparet harme, der har rødder tilbage til dengang, hun som 5-årig hørte sin mor fortælle, at kvinder tilbage i slægten kunne finde på at slå deres egne piger ihjel for at frelse dem fra det, der var værre.\nMikhala Wolsgaard-Iversen er back in town, i det København, som “hver gang jeg vender hjem, tager røven på mig”, fordi der er sat noget nyt i gang. Nu vil hun gerne give igen, melde anderledes ud om den slavehistorie, som daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen omhyggeligt undlod at undskylde for, da han i det tidligere Dansk Vestindien markerede 100-året for salget af øerne og den afro-danske befolkning til USA i 1917.\nJubilæumsåret satte fokus på slaveriet i medier og gadebilledet, mest markant på den sprudlende vestindiske kulturambassade ved Frederiksberg Have. Siden gled historien stort set tilbage i glemmebogen, indtil en betjent i otte minutter og 49 sekunder satte knæet på halsen af afro-amerikaneren George Floyd i Minneapolis.\nMikhala Wolsgaard-Iversen forlod USAs sydende og coronaramte sydstater denne sommer. Få uger senere stod hun frem for fulde huse i Den Sorte Diamant, ikke med sang på læben, men med ord, der inviterede til den svære samtale om, hvordan vi som danskere forholder os til hinanden og arven fra den grumme slavetid.\nJeg hedder Mikhala Iversen. Jeg er født og opvokset I København, jeg er afropean. Min mor var afro-amerikansk jazz-sangerinde, og min far er journalist og hvid. København er min hjemby, København K, for at være helt præcis. En af de ting, vi alle har tilfælles her i dag, er, at vi er forelsket i København. Denne smukke gamle handelsby grundlagt før Absalon. Det ved vi nu, takket være metroudgravningerne på Kongens Nytorv.\nMikhala med sin mor Rosita Thomas. Foto: Jo Banks.\nMikhalas familiære rødder har dybe og brogede forgreninger. De nærmeste tilhørte moderen Rosita Thomas, kendt jazz-sangerinde fra Minnesota. Hun var fra 1962 til sin død i 1995 gift med Henrik Wolsgaard-Iversen, mangeårig underholdnings- og fiktionschef i DR.\nPå moderens side finder Mikhala forbindelse tilbage til slaveriet “og historier om noget familie, der blev slået ihjel af Ku Klux Klan på vej hjem fra kirke. Som mange andre i sydstaterne var min mors familie fattige markarbejdere, der migrerede fra Arkansas nordpå til Midtvesten – Wisconsin, Illinois, Minneapolis – for ikke at blive voldtaget og ydmyget”.\nFaderens slægt var anderledes begunstiget. Det var velhavende godsejere med en farmor fra Garth-Grüner-familien på Lille Svenstrup, og en farfar, der boede på sin egen ø i Egypten, blev forlægger, kommunist, aktiv i den danske modstandskamp og efter sin skilsmisse gift med jazz-sangerinden Matty Peters.\nJazzen fra Amerika var den klangbund, der summede under alt i Mikhalas opvækst i Farimagen, som lejligheden i Nørre Farimagsgade blev kaldt. Alle jazz-koryfæer på besøg i Danmark kom i hjemmet, når de skulle optræde i Tivoli, jazzhus Montmartre eller Vingården, som hendes farfar var med til at starte.\n“De kom fra det racedelte USA og oplevede i Danmark at blive behandlet som prinser, så flere slog sig ned her,” husker hun. “De græd hen på de lyse morgener; jeg har altid kunnet mærke den dybe smerte bag superstjernefacaden. Jazzens giants blev forelskede og bedste venner med hvide mennesker, det var jo uhørt i datidens USA.”\nDerfor blev Mikhala allerede fra barnsben bonkammerat med stjerner som Duke Ellington, Dexter Gordon, Eartha Kitt, Josephine Baker, Ernie Wilkins, Skip Malone, Kenny Drew og mange flere. Louis Armstrong bar hende på armen, da hun tog imod ham i lufthavnen, og saxofonisten Ben Webster kvitterede for hendes mange kvikheder med tilnavnet ‘Little Big Mouth’.\nLouis Armstrong med Mikhala på armen ved ankomsten i Kastrup. Privatfoto.\n“Som enebarn var jeg altid sammen med mange voksne, også når vi var ude til fester. Jeg husker, at min veninde Charlotte Armstrong og jeg blev smidt inde på sengen, hvor vi lå og sov i sangerindernes fjerboaer og pelse, indtil vi blev gravet frem og sendt ned i en taxa for at komme med hjem, når festen sluttede.”\nOm det var svært at være barn i miljøet?\n“Det var sjovt og dejligt. Det svære kom senere, da jeg blev installeret på den fine Zahles privatskole, som var meget konservativ. Og så kommer jeg med en afro-amerikansk jazz-mor og en far, som er med til at producere Svikmøllen og Uha-Uha og lave satire i fjernsynet. Altså det var jo noget rod, ikke? Det passede ikke ind i villaerne på Frederiksberg, og hvor mine klassekammerater ellers kom fra. Og så selvfølgelig: at stikke ud som en brun pige.\nHvor vi boede i Farimagen med udsigt til Ørstedsparken, lå Nansensgade jo lige bagved med arbejderkvarteret. Det kalder vi i slaveriet “front of the house and back of the house”. Her var der dømt svedige undertrøjer og Hof-bajere i tredie baggård og lokum i gården. Men det var mine venner. Det var meget lettere for mig at være sammen med dem.\nSamtidig skulle man også være fin, når man nu kommer fra noget godsejerslægt med stamtavler, der går tilbage til Gorm den Gamle. Fars fætre og kusiner, som vi besøgte på de sjællandske godser. Min farmor og bordskik, Gyldenholm, Sparresholm og Lille Svenstrup. Det var ikke noget økonomi, der tilfaldt mine forældre, men sølvtøjet med de fine indgraveringer har vi da.\nSå du har Nansensgade, Zahligheden, Afrika, godserne, slaveriet, Egypten og Island, og det er jo meget at rumme for et barn som mig, der gerne stiller ti spørgsmål for hvert svar, jeg får.\nHvorfor slog de deres børn ihjel? Jeg husker fornemmelsen: det må de da ikke! Min egen mor elskede mig højt, så der måtte jo ligge en helt vild historie bagved, som hun ikke gik længere ind i. Den har jeg selv måttet grave frem, da jeg begyndte at dykke ned i slaveriets historie.”\nMikhala i USA med sin far Henrik Wolsgaard-Iversen. Privatfoto.\nJeg er jazz-sangerinde og storyteller og har specialiseret mig i slaveriets historie i New Orleans, Louisiana. Jeg er mor til en datter på 27 år. Jeg var med fra starten, da vi i New Orleans besluttede os for, at det var uværdigt og krænkende at gå og se op til slavehandlere, voldtægtsforbrydere, plantageejere, samt de majestætiske, racistiske monumenter i de dybe sydstater. Som I måske ved, er Take ‘em Down-bevægelsen nu udbredt i hele verden.\n– Hvordan var den pige, der gik ud af Zahles skole?\n“Jeg blev ikke færdig, men smidt ud og endte i en anden privatskole i Store Strandstræde for privilegerede over- eller understimulerede børn. Det gode ved Zahles var, at jeg akademisk var så lagt fremme i bussen, at det ikke gjorde noget, at jeg sprang et år over. Men det var først, da jeg begyndte med jazzballet hos Doug Crutchfield, at jeg fandt mig tilrette. Der fik jeg pludselig krop og holdning og en masse ros. Her blev jeg set. Og så blev jeg danser i musicals og begyndte at synge lidt med i korene, fik roller på Det Ny Teater, Bellevue, Det kgl Teater og Tivoli-revyen. Det var smadderskægt, men jeg kunne jo kun få de roller, hvor der var en brun pige, for eksempel da jeg var statist i filmen om Peter von Scholten.”\nDans og sang bragte Mikhala Iversen til ophold på Cypern og på legater til undervisning i Paris og London.\n“Jeg har altid haft en stor nysgerrighed for virkelig at lære det, der interesserer mig. De sidste 21 år har jeg praktiseret buddhistisk filosofi, og der siger man, at hvis noget tager din opmærksomhed, så bliv verdensmester i det. Giv dig hen til det – good and bad. Med dansen var jeg lidt for tidligt ude, for det var før video og al den slags, der kunne hjælpe dig frem. Jeg startede som 15-årig og dansede mig faktisk ud af noget dårligt selskab i Nyhavn, hvor vi hang ud med frække drenge med rygmærker. Sådan en pubertets-reaktion, tror jeg. Mine forældre var jo meget optaget af deres ting. Min far Henrik excellerede i DR, blev chef og var samtidig både producer og interviewer, og min mor Rosita sang overalt og var “the hostess with the mostest”. Der var alt for meget fest og gang i den. Hun turnerede så meget, at jeg engang kom til at kalde babysitteren for mor, men så hakkede Rosita ploven i, og så var det slut.”\nEfter skolen og en række år i udlandet gik Mikhala til klassisk opera hos sopranen Bonna Søndberg og til gospel hos Etta Cameron. Målet var at komme ind på musikkonservatoriet og derfra på scenen, men en instruktør fik hende sporet tilbage til jazz.\nMikhalas debutalbum. Privatfoto.\n“Men jeg kan ikke synge almindelig jazz, for der er jeg oppe imod alle de mastodonter, som jeg er vokset op med – altså udover min mor: tante Etta og Matty Peters, plus Ella og Sarah og Nancy og The Pointer Sisters og-jeg-skal-komme-efter-dig. Så jeg blandede det med mit andet musikalske kærlighedsliv, som er reggae, og så skabte jeg et album, som jeg kaldte Jazz Muffin, hvor jeg omarrangerede 10 af mine yndlingsnumre til en anden rytme. Duke Ellington, Nancy Wilson, Nat King Cole, Billie Holliday. Før det havde jeg også sunget hård rock med mit eget rockband Venus Vendetta And the Army Aphrodite. Det var rigtig sjovt, og vi vandt også nogle konkurrencer, men så mødte jeg min mand, faderen til min datter, og han var lige i gang med at blive en stor rockstjerne, og så blev jeg hjemme og passede mit barn.”\nUanset hvor fransk, græsk, britisk eller amerikansk mit liv har været, er jeg virkelig stolt over min hjemby København. Hver gang jeg er kommet hjem fra mine rejser, har København taget røven på mig. Altid flottere, klogere, smukkere og stærkere, hvor man både kan hoppe i havnen og drikke af hanen – det kan man ikke i de andre storbyer.\nMen i tonen, talen og i øjnene på mine venner og familie har jeg måttet forholde mig til en uro, der breder sig. “Hvem er de? Hvad vil de? Hvor længe skal de være her? Hvor meget skal de bestemme? Skal vi kaldes til bøn i det offentlige rum? Er jysk nu den officielle dialekt på Østerbro?” Ja, der er meget at tage stilling til som københavner!\nSamlivet med guitarist og forsanger Jesper Binzer fra Disneyland After Dark, senere omdøbt til D-A-D, vendte op og ned på Mikhalas hverdag. Mens gruppen scorede internationale millionsucceser på alvestens scener gennem kontrakten med Warner Brothers i USA, var Mikhala hjemmegående i Farimagsgade.\n“Min mor var meget syg, og derfor besluttede jeg at lægge alle mine ambitioner ned for at være en god mor og en god datter. Det var der, jeg skulle være nu, hellige mig familien.”\nEfter 10 års samliv og en uundgåelig skilsmisse realiserede den unge mor andre sider af sig selv.\n“Jeg har altid været interesseret i menneskets udvikling og hvordan man ændrer ting og sager, så jeg tog en uddannelse inden for Bodynamic International, som er somatisk psykologi, et system, der er udviklet i Danmark. Derpå studerede jeg klinisk psykologi på Københavns Pædagogiske Universitet og arbejdede med adfærdsvanskelige børn i diverse sikringsafdelinger.”\nDa datteren Carmen mistrivedes i den danske folkeskole, flyttede de to til Minneapolis, til “en mere motiverende Montessori-skole, og for at hun og jeg kunne connecte meget mere til den afro-amerikanske side af vores familie”.\n“Der har vi en familietradition, at vi ikke taler om alder. Der er kun to måder, man kan finde ud af det på. Enten ved at blive gift med os, eller når vi dør.”\n– Jeg spurgte for at høre, hvornår din interesse for slaveriet opstod?\n“Den har jeg sådan set altid haft, men der har været et tæppe for. Smerten er for tæt på. Det gør for ondt, så der er traumer, man ikke taler om, for eksempel i min mors årgang og hos de ældre, så alt det har jeg selv fundet ud af.”\n– Du har ikke fået overleveret din afro-amerikanske slægts historie?\n“Nej, der var lukket. Kun at de var sharecroppers, og at den hvide mand var misundelig på min oldefars afgrøder, majs og vandmeloner, at Ku Klux Klan var der, og en af onklerne blev slået ihjel. Selv i dag findes der masser af afro-amerikanere, der ikke taler om slaveriets historie. Man skal forstå, at når man bliver misbrugt, kommer der en skam i at være offer. Det er uværdigt og pinligt, og måske var man selv lidt skyld i det, ikke? At man blev født som afro-amerikaner, eller måske var kjolen for kort, havde man set forkert ud, eller var det for varmt? Og med lidt indsigt i den menneskelige natur er det naturligt “to take the path of least resistance”. At springe over, hvor gærdet er rarest, ikke bare lavest.”\n– Hvordan brød du så med den tradition?\n“Efter min mors død ville jeg gerne være tættere på min nære tante i Minneapolis, tættere på min blackness, på mit musikalske liv og starte på en frisk. I to år boede min datter og jeg fire gader fra det sted, hvor George Floyd blev dræbt. Engang skulle Carmen på lejrskole i New Orleans. Desværre nåede hun ikke bussen, så jeg fløj med hende derned. I samme sekund vi landede, mærkede jeg noget i luften, en magi, som kærlighed ved første blik. Vi blev sat af i det franske kvarter nær Bourbon Street ved Achme’s’ Oyster House, hvor der både lugter af skaldyr, øl og tis. Store bregner og balkoner af sort smedejern, hvor de slavegjorte smede har indsat hemmelige Adinkra symboler. Yes, det er her, tænkte jeg.”\nEfter nogle måneder tilbage i det kolde Minneapolis kørte Mikhala sin gamle Chevrolet Lumina og en veninde tilbage til New Orleans og verdens største festival for afro-kultur, Essence Festival of Culture, hvor hun optrådte i tre sæsoner. Det blev et nyt vendepunkt i hendes liv.\nMikhala med orkester i New Orleans. Privatfoto.\nJeg har to sprog, to kulturer, to bordvaner, to statsborgerskaber og mindst to måder at se verden på, og jeg har forstået when in Rome, do as the Romans. Det vil sige, jeg justerer og accepterer plastikbestik og paptallerkner med låg i USA, som på ingen måde findes på mit danske middagsbord. Plastikblomster i stedet for friske torvebuketter, og det jeg har fundet ud af er: Om maden er lavet med kærlighed, og om jeg føler mig velkommen ved bordet, så er det fint. Men sidder jeg med megamussel og stearinlys, smukke friske blomster og mikro-racisme, så kan ”den gode stil/smag” ikke overskygge følelsen af utryghed og dyb sorg.\nJobbet som sangerinde eller servitrice i det franske kvarter var elendigt lønnet. Der skulle spædes op med drikkepenge, så Mikhala søgte job i turistbranchen.\n“Her skulle jeg sælge rundture – i New Orleans city, på plantager, sumpture eller på Mississippi River med dampfærge. Jeg kom senere ud på de steder for at se, hvad jeg solgte til folk, også på plantagerne. Jeg er vild med arkitektur, og her var nogle af de vildeste, smukkeste og bedst byggede landsteder i verden. Af slaverne, selvfølgelig, der hakkede de store cypresser ud nede i sumpen og fik dem til at passe på millimeter.\nMen hver gang jeg kom på en plantage, tænkte jeg: Hvor fa’en er historien henne? Hvorfor skal jeg høre om tapet og peberkværne og ananas? Skal Syden nu romantiseres? Hvor er slaveriets historie? Det var så forløjet – ét stort ‘Borte med blæsten’.\nJeg var hyret til at sælge billetter på kontoret, men så skete det, at nogle turister kom tilbage og sagde ‘hør, hvad fa’en var det? Vi stolede på dig, men det vi så og hørte derude var simpelthen så fornærmende og nedladende – det må du kunne gøre bedre!’. Ja, hvorfor ikke, tænkte jeg. Så jeg gik i gang med at skabe det, jeg ikke kunne finde.”\nPå de etablerede rundture til Louisianas plantager var der grænser for, hvad Mikhala måtte fortælle. Hun husker Laura, en hvid datter af en plantageejer, som i sin dagbog beskrev, hvordan hendes far havde tilbagekøbt en slavinde og hendes søn, som ejerens svigermor havde solgt og sendt bort. Det blev udlagt som en happy ending, at de blev købt tilbage af Lauras søde far, men realiteten var, at han udnyttede den slavegjorte kvinde seksuelt, var far til hendes børn og bragte hende tilbage for at fortsætte udnyttelsen af hende. Den side af historien var det forbudt at nævne.\nMed sin licens som tourguide indledte Mikhala Iversen et energisk opgør mod de skrøner om sydstatslivet under slavetiden, som den lokale turistbranche havde lukreret på i generationer. Under titlen ‘Black Heritage and Jazz’ samlede hun nysgerrige turister i New Orleans, der er en af USAs mest blandede byer og et musikalsk hotspot med stærkt fransk, spansk og afroamerikansk præg, eksotisk cajun mad som jambalaya og alligatorpølse. Undervejs sang hun også.\n“Fordi når vi løfter vores ånd, er det altid i sangen. Uanset hvor godt eller skidt vi synger. Dér er der samhørighed, og dér løfter vi os fra det tunge i livet og connecter med the spirits.”\nSkal jeg endnu engang stå på mål for den gennemtærskede, gennembankede, sårende og krænkende samtale? ”Må jeg godt sige N….? Jeg mener jo ikke noget dårligt med det, og jeg synes, du er vildt smuk…” Svaret er NEJ! Why? Because I say so! Slut! Og skulle der stadig være tvivl, så har vi på nuværende tidspunkt i 2020 så meget litteratur, dokumentarfilm, spillefilm, digte, fotos, videoer, malerier og en enkelt statue, som forklarer, hvorfor vi har brug for en værdig kommunikation.\nFra den berømte musikgade Rampart Street førte Mikhala sine internationale gæster rundt i historiens gerningssteder og fortalte om uhyrligheder, som afro-amerikanere og first nation folkeslag, såkaldte indianere, blev udsat for – til Tremé, verdens ældste kvarter for frigivne slaver, Congo Square, Louis Armstrong Park, forbi St. Louis Cathedral og statuen af præsident Andrew Jackson højt til hest – “som er en af dem, vi gerne vil have fjernet, sammen med de mest superracistiske voldtægtsforbrydende, sadistiske plantageejere”.\nMikhala og gæster på rundvisning i slaveriets New Orleans. Privatfoto.\nPå sine rundvisninger i byen krydrede Mikhala de historiske facts med sang, debat og personlige betragtninger, og hun sluttede med at føre gæsterne hen til en boghandel og gav dem en liste over litteratur til videre fordybelse, “så de ikke bare skulle tro på alt, hvad jeg fortalte”. Sådan har hun gennem syv år udbredt og nuanceret den grumme historie om racisme og slaveri i et eksotisk hjørne af USA.\n“Jeg har bare været så heldig, at det er landet i virkelig god jord. Jeg har haft besøgende fra hele verden, har haft professorer, der hvert år kommer ned med deres studenter og truer med, at hele fakultetet skal sendes ned på mine ture, især dem, der underviser i afro-amerikansk historie. Måske har det også virket, fordi jeg har et personligt og europæisk perspektiv”.\nJeg har besluttet mig for at fortælle den vanskelige historie om København, og jeg har mange års erfaring inden for emnet. Jeg går frivilligt ned i slaveskibets stinkende dyb, går ned i de gennembankede sultede børns rækker på de dansk-vestindiske plantager. Kaffe, sukker, tobak, indigo. Jeg går ind i gemakkerne, hvor den unge slavegjorte pige blev voldtaget igen og igen af herren i huset for derefter at blive gennembanket af fruen i huset, sætter mig ved siden af ”barnepigen”, som blev tvunget til at efterlade sin nyfødte baby på jordgulvet skrigende af sult, alt imens hun blev tvunget til at give al sin brystmælk til de hvide slaveejeres børn, mens hendes egne sultede ihjel eller blev solgt.\nMikhala vil gøre ‘Slavetidens København’ til en international byvandring og historie – “på lige linje med Nationalmuseet, Egtvedpigen og Den Lille Havfrue”. Hun har benyttet denne corona-sommer til at opsøge de steder i København, som er forbundet med den danske slavetid. Den første tur gik fra Vestindisk Pakhus i havnen, gennem Amalienborg Slotsplads og Frederiksstaden til Kongens Nytorv og Nyhavn. Hun har pløjet gennem historiske beretninger, talt med historikere, kunstnere, journalister og lokalkendte for at opdatere sig på de debatter, som opstod i kølvandet på 100-året for salget af de danske slaveøer, og som på det seneste har fået nyt liv med danske og globale bevægelser mod racisme og glemsomhed.\nHun er inspireret af begrebet Maafa, der er swahili for katastrofe og bruges om europæisk og arabisk udbytning af slavegjorte afrikanere og deres efterkommeres liv og levned. I USA holdes andægtige Maafa-ceremonier, hvor blandede deltagere samles for at mindes bortførslen ud af Afrika og ære slaveriets ofre. Nu er hun i fuld gang med at arrangere den første Maafa-ceremoni i Danmark den 10. oktober med Vestindisk Pakhus som slutpunkt.\n“Jeg vil, at danmarkshistorien bliver fortalt på en ærlig, sandfærdig og værdig måde, hvor der ikke er klippet og skåret for ikke at støde eller såre nogen med sandheden. Fordi mine forfædre blev stødt og såret og krænket og tortureret i virkeligheden. Jeg er ikke ude på, at man skal udskammes, for skam er den tætteste vibration på døden, som en klog kvinde fortalte mig. Jeg kommer ikke med skam, for den er der ingen vækst i, men der er vækst i nysgerrighed og i at erkende: ja, det skete. Sidestillet med nazi-Tyskland og kz-lejre. Det er jo ikke svært for os at erkende, at dét skete, uden at man skal sige undskyld eller føle sig skyldig.”\n– Er den erkendelse anderledes for din danske side sammenlignet med den afro-amerikanske?\n“Jamen for mig har den danske slavehistorie været en lukket bog. I min skoletid hørte vi: Ja, Danmark havde slaveri. Og de dansk-vestindiske øer. Og von Scholten frigav slaverne. Og så blev de solgt til Amerika. Next! Det var det. På to timers vandring i København har jeg lært mere, end jeg fik at vide på 10 år i skolen. Alt det vigtige i historien lærer jeg først nu.”\nOg den eneste grund til, jeg stiller mig til rådighed for sandhedens tjeneste er, at vi alle får brug for at heale og forstå. Vi har brug for empatien og medfølelsen. Vi kan ikke rigtigt forholde os til nogen eller noget vi ikke kan identificere os med. Heldigvis kan vi alle forholde os til uskyldige børn, og Danmark var førende i børneslaveri og handlede med små afrikanske og afro-europæiske børn. De solgte dem til de europæiske hoffer som legetøj, køkkenlegetøj, sex-legetøj, udklædningslegetøj, selskabslegetøj, fodskamler, sengevarmere, som accessories…\n– Så hvad ønsker du at opnå?\n“Forståelse. Anerkendelse. Healing. Med den første danske Maafa-ceremoni som en ny begyndelse. Mere lavpraktisk en bevaring af Vestindisk Pakhus som kolonimuseum. Det er et arkitektonisk mesterværk og en hjørnesten i Danmarks historie. Selvfølgelig skal det pakhus ikke sælges som tomme ejerlejligheder til rige russere, der skal have hvidvasket deres penge. Det skal blive stående til generationerne efter os.”\n– Det er jo næsten en politisk mission?\n“Ja, men det har vi folk til. Jeg skal bare fortælle historien, eller rettere det skal det netværk af ligesindede, som jeg er en del af. Vi står over for en potentiel mur af racisme i Danmark. Vi oplever det i politiske taler og billeder. Om det så er rettet mod religion eller hudfarve eller kultur, er sådan set ligegyldigt. Det handler om manglende rummelighed og forståelse. Heldigvis ser vi nu de unge, min datters generation, der ikke vil finde sig i racisme, sexisme, uvidenhed, men som bare vil have, at vi er her, som dem vi er.\nJeg mærkede det også, da jeg holdt foredrag for de studerende på Kunstakademiet. De blev meget berørt – jamen, så gå dog ud og skab nogle andre statuer, sagde jeg, og det var længe før George Floyd blev broadcastet worldwide. Vi skal have danskerne med. De hvide danskere skal have faklen i hånden og gå forrest.”\n– Det er ikke, hvad Bwalya Sørensen fra Black Lives Matter siger?\n“Nej, men det gør jeg. Fordi som forfatteren James Baldwin siger: Vi som sorte mennesker kan ikke ændre hvide menneskers holdning. Den skal I ændre selv. Vi kan ikke tage racismen fra jer. Det er jer, der har skabt den, så I må også fjerne den. Men vi vil gerne gå sammen med jer.”\n“Ja, i første omgang til et sted, hvor man kan få sandheden at vide, stille spørgsmål, blive klogere og mærke historien helt ind i marv og ben. Når man først har fået indsigt i noget, bliver det ikke længere så farligt. Hvis der allerede var sådan et sted herhjemme, havde jeg ikke behøvet at gøre noget og vende tilbage fra USA. Så kunne jeg bare sætte mig ned og spise noget mere drømmekage.”\nVi fortjener at få hele vores Københavner-historie fortalt, ikke kun brudstykker. Vi er klar nu, er rige nok, nysgerrige nok, og nu er det nok med at skjule og fortie, gemme eller hvidvaske vores transatlantiske kolonihistorie, det mener jeg! Skal rytterstatuerne tages ned? Eller skal rytterne pilles af? Vi skal vide, hvordan rytterstatuen blev dyrere end hele Amalienborg, og hvem betalte gildet og hvordan? Vi skal have fuld aktindsigt. “Giv mig Danmark tilbage, hvor en spade er en spade”, sang min gamle veninde Natasha.\nHovedillustration: Mikhala Wolsgaard-Iversen foran Odd Fellow Palæet tilhørte engang familien Schimmelmann, Danmarks største ejere af slavegjorte afrikanere. Foto: Alex Frank Larsen.\nAlex Frank LarsenMikhala Wolsgaard-Iversen


Endnu en gang vil jeg sige tusinde tak for alle jeres søde kommentarer til mine blogindl&ae\nHvor skørt har dagens vejr ikke været?\nOg nu sol igen?!\nSom om vejret ikke helt kan finde ud af det idag – Lidt ligesom mig ; )\nJeg gik tidligt fra studiet idag, smuttede en tur i Frederikseberg Have og tog hjem og arbejdede videre foran computeren. Havde en hel del mails jeg skulle svare på, og et par blogindlæg, som skulle forberedes. Jeg gør mig en masse tanker omkring bloggen for tiden. Hvor er jeg på vej hen og får jeg det ud af det som jeg ønsker? osv. Jeg er en smule forvirret, men jeg kan mærke at min bloglyst er steget 100% de sidste par uger. Wonder why, når I har taget så godt imod min baby announcement og når I er så seje til at kommentere!\nDet vigtigste er jo, at jeg er glad ved at blogge – så falder de andre ting nok på plads af sig selv. Sorry hvis jeg vrøvler lidt – jeg ér jo gravid, så er vel lovligt undskyldt ; )\nOh og fra nu af skal jeg nok prøve, at undgå at nævne graviditet eller baby i hver evig eneste post! Promise ; )\nDet er fint, du nævner baby 🙂 Jeg ønsker mig sådan, at det snart bliver min tur.\nJeg gik en laaang tur i Søndermarken i går, og selvom vejret nok tager fuglen på de fleste i disse dage, så er efterårsvejr bare det smukkeste 🙂 Jeg elsker efterår!\nOg hey – baby-snak er altså HELT okay 🙂\nEr helt enig! Det er min yndlingsårstid : )\nJeg synes kun din blog blive hyggeligere og hyggeligere! 😀 og ja tak til masser af baby!\nÅh, det var godt : )\nVI VIL HAVE MERE BABY! 😀\nDu skal ikke undskylde babysnak. Jo mere ærlig du er, jo bedre bliver dine indlæg… og jeg elsker dine indlæg!! 🙂\nDu er sød!! : )\nJeg er hverken gravid eller skruk (endnu) og jeg synes bare det er skønt at du nævner baby eller graviditet 🙂 Vi følger jo dig og dit liv, så når der sker store ting eller forandringer hos dig så er det jo med i “pakken”. Jeg synes, at du skriver om mange gode, blandede ting og grunden til at din blog er så god er også fordi at du er ærlig og man kan mærke at du kun skriver om ting der interessere dig eller som du finder relevant, og ikke bare laver et blogoplæg for at lave et blogoplæg.\nDet er skønt at man kan mærke at din bloglyst er steget her på det sidste. Det er bare dejligt når man følger dig troligt! 🙂\nTak for din dejlige kommentar! : )\nHvor er du sød 😉 også selvom du er forvirret – du er totalt lovligt undskyldt 😉\nFor min skyld gør det ikke noget, at du nævner det hele tiden, hehe; men jeg har så også selv været igennem det to gange.\nMan kan godt mærke, at din bloglyst er steget, og jeg synes virkelig det er nogle dejlige indlæg du kommer med for tiden – thumbs up for det! 🙂 bliv endelig ved!!\nDu må gerne nævne baby… hver anden gang 😉 Det er jo en kæmpe del af dit liv fra nu af og for evigt! Så det må man tage med hvis man vil følge dit liv. Og stort tillykke med det 🙂\nHver anden gang, haha det husker jeg :*\nHvor ser den jakke virkelig fin ud. Og lad være med det.. vi vil gerne høre om baby og graviditet! 😀\nJaaa bare giv os en masse med baby!\nJa, kom endelig med alt baby snakken, har slet ikke noget imod at håber om, det er jo sådan en fantastisk ting :).\nFor min skyld måtte du nu gerne nævne baby i hver eneste indlæg 😉 Jeg synes det er super spændende at følge 🙂 🙂\nEr helt ok at du nævner baby 😉\nEndnu en gang vil jeg sige tusinde tak for alle jeres søde kommentarer til mine blogindlæg pt. Det er virkelig overvældende for mig og jeg …


Best Western Hotel Hillerød og krydderiet | Unikke Mødesteder\nBåde placeringen, indretningen og personalet gør Hotel Hillerød til det perfekte mødested for erhvervsnetværk og erfa-grupper på op til 75 personer. Her kan I koncentrere jer om at netværke, for Hotel Hillerød sørger for alt det praktiske før, under og efter arrangementet.\nMan mærker det med det samme, når man træder ind af døren: her er rart at være. Det engagerede og uformelle personale formår nemlig i høj grad at skabe tryghed og hygge omkring hotellets gæster.\nNærhed er et af de ord, som ofte bruges til at karakterisere Hotel Hillerød. Nærhed til gæster, til samarbejdspartnere og til hinanden – men også en fysisk nærhed.\nLængdegrad : 12.296739\nBreddegrad : 55.921009\nVelkommen til Best Western Hotel Hillerød og Restaurant krydderiet. Hvis du ønsker at booke en konference, møde eller site inspection, tag meget gerne direkte kontakt til os på mail eller telefon.\nDirektør Katja Slüter, Milnersvej 41, 3400 Hillerød Tlf. +454824 0800\nwww.hotelhillerod.dk - Send en forespørgsel\nFakta om Hotel Hillerød\nPå Hotel Hillerød kommer vi dig i møde. Du kan kende os på vores store vilje og passion efter at skabe de bedste rammer for dig og dit ophold.\nKombinationen af fart, koncentration og fantastisk natur skaber brede smil over hele linjen. Oplev hvordan skoven kan være den skønneste legeplads for ryttere på alle niveauer\nSanketure-Sank din egen aftensmad\nRestaurant krydderiet tilbyder kokkeskole for firma eller forening. En dag i Restaurant krydderiet med vores dygtige kokke, og kom helt tæt på det nordiske køkken. I vil opleve at tilberedning af sæsonenes bedste råvarer kan være både spændende og tilgængelig.


Fosfor i spildevandet dræber havmiljøet Kopi af interview af Journalist Jens Bjerre Tybjerg d 10/ PDF\nDownload "Fosfor i spildevandet dræber havmiljøet Kopi af interview af Journalist Jens Bjerre Tybjerg d 10/1 07"\n2 Fosfor i spildevandet dræber havmiljøet Kopi af interview af Journalist Jens Bjerre Tybjerg d 10/1 07 I sommeren 2006 var Dybsø Fjord ren, og det bør føre til en revision af vandmiljøplanen. Fjorden er så ren, at civilingeniør John Schmidt, Brandelev ved Næstved, ikke viger tilbage for at sige, at Dybsø Fjord er Danmarks reneste fjord. Han har også forklaringen på, at fjorden er blevet ren. Fjorden er blevet befriet for kloakspildevand. I fjordens tilløbsområde pumpes al kloakspildevand, bortset fra Basnæs kloak, til renseanlæg i Næstved, Mogenstrup og Vordingborg; men der er ikke ændret på den afvanding, landbruget har til fjorden. Fjorden er befriet for Fosfor, men får fortsat tilledt Nitrat, siger John Schmidt. Med kloakspildevand ledes Fosfor ud i fjorden. Fra landbruget ledes Nitrat i fjorden. Hans tese er, at underskud af fosfor og overskud af nitrat giver et rent havmiljø. Nitrat er et iltningsmiddel, der supplerer vandets normale iltindhold. Forholdet mellem fosfor og nitrat skal være mindst 1:7 og helst større. 1: 20 er ideelt i havmiljøet. Det har alt sammen noget at gøre med de to slags alger, der findes i havmiljøet. Forskerne har hidtil blandet dem sammen uden at adskille deres påvirkninger hver for sig. Grønne alger er sunde alger. Da dannes med overskud af nitrat og er det første led i fødekæden, fordi de græsses af dafnier, krebsdyr og andet småkravl, som derved holdet havet rent. Nitrat stammer fra landbrugsgødning og fra renseanlæg. Derfor er det utilgiveligt og en kostbar fejl at fjerne nitrat fra renseanlæg. En forkert teori påtvinger os en årlig milliardudgift, der er helt unødvendig, siger John Schmidt. Blågrønne alger dannes med overskud af fosfor. Algerne er giftige og dræber småkravlet, og når algerne dør, synker de ned på bunden og bruger vandets ilt til forrådnelsen. Fosfor fra vaskemidlerne havner i renseanlæg og ophobes i spildevandsslam, der køres ud på markerne. Det er fosfor, der fører til fiskedød og algesuppe, siger John Schmidt. Han har fået analyseret to vandudledninger i Dybsø fjord. Ved Basnæs havn, der bliver tilledt husholdningsspildevand fra fiskerlejet, er der 41 my g/l nitrat og 680 my g/l fosfor. Ved pumpestationen ved Nylandsmosen, der afvander 300 tdr land agerjord, blev der målt my g/l nitrat og 0 my g(l fosfor. Det er helt klart, at strømmen af nitrat fra landbruget neutraliserer strømmen af fosfor med rent vand til følge. Derfor kan landbruget gøde frit uden afgifter og restriktioner, siger John Schmidt. Ovenstående fremgår tydeligt af en række luftfotos, taget i sommeren JS.\n3 John Schmidt, Civilingeniør Stenholmvej 5, Brandelev, 4700 Næstved, Tlf , 7.tele.dk VANDMILJØPLANEN TIL REVISION I DYBSØ FJORD ÅR Møllekrog Juli 1987, da forureningen var værst. Et tykt svømmelag af søsalat dækkede hele bugten. Det var så tykt, at det kunde bære mågerne, som havde et mægtigt ædegilde på død fiskeyngel. Det var virkelig ulækkert. Dengang startede forsøg med tagrør fjorden rundt, Møllekrog Juli 1990, Møllebugten er atter ren efter at tagrørsskoven i baggrunden, 4 ha, havde renset afløbet fra Nylandskanalen. År 2006 Hele fjorden er nu atter ren,!! ( Danmarks reneste fjord), efter at alt spildevand fjorden rundt bliver pumpet til renseanlæg i Vordingborg, Næstved og Fladså. Dog mangler Basnæs fiskerleje.!!!\n4 Pumpeledninger og Vandskel Til Næstved R Til Mogenstrup R Vejlø Svenstrup Lov Nylandskanal Basnæs by Hammer Dybsø Fjord Kyllebæk Camping Kostræde Ring Vandskel --Pumpeledning til Vordingborg Renseanlæg _----- Med pumpeledningerne har man fjernet al kloak tilløb til fjorden, bortset fra Basnæs, Kostræde og Ring byer. Vandskellet viser det samlede nedbørs område, som har afløb til fjorden. Landbrugets udledning er uændret. Afløbet fra Ring by ender i Kyllebæk, som afvander et stort landbrugsområde. Derved ændres N:P forholdet til et acceptabelt niveau, og fjorden er ren ud for Kyllebæks udløb./\n5 Luftfoto af Dybsø Fjord viser med ren blå farve den rene fjord. De hvide områder viser, at der stadig er kloakforurening til stede. Basnæs fiskerby er det sidste område, som ikke fik fjernet kloakudløbet til fjorden. Udløbet i havnen forurener to områder med blågrønalger: Tidevandsstrømmen ud af fjorden fører spildevandet mod vest langs kysten og danner begroning helt om til Møllekrog. Ved indadgående tidevand presses Forureningen mod øst til Jarsskov hvor resultatet tydeligt ses.\n6 John Schmidt, Civilingeniør Stenholmvej 5, Brandelev, 4700 Næstved Tlf , E mail, 7.tele.dk Dybsø Fjord. Svaner. 22 maj 05 Jeg har nu færdedes på Dybsø fjord i omkring 50 år, og jeg vover at påstå, at jeg kender den bedre end nogen anden nulevende person. Hvert forår er der lavvande i fjorden gennem længere tid på grund af påske østenvinden.. Derfor har jeg adskillige gange set Blishøns bygge rede på en sten langt ude i fjorden. Reden forsvinder igen, så snart vinden går i nord, og fjorden fyldes med vand. Æg og rugning er spildt, og den dumme høne må begynde forfra. Den har ingen nedarvet hukommelse, som advarer den. Det samme er aldrig sket for svanerne i fjorden. Men i år skete det alligevel. Ud for Vejløgård er der et lavvandet område, som stammer fra en tidligere ø, som hed Egholm. Den ses endnu på gamle kort over området. En række kampesten ud i fjorden antyder en tidligere gangforbindelse til øen. Dette område, som normalt er dækket af cm vand, er et yndet fourageringsareal for fjordens 167 svaner. (Jeg har selv talt dem). I år fristede tørbunden 3 svanepar til at anlægge en rede langt fra land, beskyttet mod hunde og ræve. De hyggede sig ca en måned, hvor jeg kunde se dem i kikkert fra min observationspost i møllekrogen. Tre store øer med en hvid top. I de senere dage var den hvide top forsvundet, og jeg tog kanoen og padlede derud. Rederne lå der. De var bygget op af den forhåndenværende tang og ålegræs. Højden var vel oprindelig en halv meter over bunden, og efter svanemålestok rigelig høj. I dag var rederne forladt. Der lå henholdsvis et, to og fem æg tilbage. Jeg tipper på, at nordenvinden har druknet æggene, så de er blevet afkølet, og svanemor har opgivet. Redematerialet er vel også blevet trykket sammen af vand og svanevægt. I dag lå de resterende æg højst 10 cm over daglig vande. Hvis nogen af æggene var blevet udruget, ville svanerne i området stolt svømme rundt med kuldet; men jeg har endnu ikke set en eneste unge i år på vandet. Det medfølgende billede viser de sørgelige rester samt afstanden fra land. Rederne lå vel 100 m fra hinanden, så de hver har deres eget tilkæmpede territorium intakt. Jeg skal tilføje, at Dybsø Fjord stadig er den reneste fjord i Danmark, som det fremgår af min artikel i Næstved Tidende d 30 november Da jeg ikke har fået en eneste henvendelse eller modsigelse imod min påstand, betragter jeg den som en kendsgerning. Tilsviningen fra Basnæs by sker stadig i fuldt omfang, hvilket jeg konstaterede i dag på den første varme sommerdag. Hvis nogen tvivler, skal jeg gerne vise følgerne af en enkelt kloakudledning.\n7 Havmiljø Tidevandsstrømme Nylandsmose A Basnæs B + Billedet viser de to tidevandsstrømme, som udgår fra henholdsvis Basnæs kloak, B med overskud af Fosfor, og fra Pumpestationen A ved Nylandsmosen, med bagland af 300 tdr land agerjord med overskud af Nitrat. Her ses tydeligt forskellen på Fosfor- og Nitratholdigt vand sat overfor hinanden. Analyserapport viser: Basnæs havn: Nitrat, 41 my g/ l Fosfor, Pumpestationen ved Nylandsmosen: Nitrat, Fosfor, Konklusion: Fra landbrugsarealet afgives ikke Fosfor. Det bindes i jorden til faste kalk og jern partikler. Kun Nitrat udvaskes til gavn for havmiljøet.. Fra byzoner afgives store mængder Fosfor. Det danner skadelig vækst af blågrønalger, hvis der er underskud af Nitrat.. Det ses, at Nitratstrømmen fra Landbruget A, neutraliserer fosforstrømmen B fra by kloaken med rent vand til følge. Hidtil har forskerne blandet virkningen af de to gødningsstoffer sammen, og det har givet et forvrænget billede af forureningen, til ugunst for Havmiljøplanen. Når man som her kan adskille virkningen af Nitrat og Fosfor, træder den naturlige løsning tydeligt frem. Nitrat er et nødvendigt livgivende naturprodukt, som ikke kan undværes i naturens kredsløb. Derfor kan landbruget gøde frit uden restriktioner.\n8 Basnæs Havn Juli 2006\n9 Revision af vandmiljøplanen John Schmidt. Erkendelsen af at nitrat er gavnligt for vandmiljøet kan betyde store besparelser og store fortjenester til fordel for landet som helhed. 1. Alle landets renseanlæg kan fritages for overflødig rensning af nitrat helt ned til 8 mg/l. Det sparer anlægs- og driftsudgifter i milliarder for landet som helhed. 2. Strømforbruget til rensning for nitrat overflødiggøres, og den tilsvarende luftforurening undgås. Det påstås, at strømforbruget til landets renseanlæg er af samme størrelse som Danmarks samlede gadebelysning. Her kan opnås besparelse på CO2 udslip, der virkelig forslår noget. Grøn rensning baseret på solenergi kan erstatte store dele af denne aktivitet. 3. Når landbruget kan gøde frit, kan der opnås langt større høstudbytter. Vi kan atter forsyne landet med brødkorn. 4. Landmændene kan undgå de plagsomme gødningsplaner. 5. Overflødige og kostbare forsøg med umulige rensemetoder i eksempelvis Præstø fjord, Furesøen, Glumsø sø, og Mariager fjord kan indstilles. De kan erstattes med tilførsel af nitrat gødning i passende mængder. 6. Amternes miljøskibe kan nedlægges. Hvad gavner det landet, at alle sejler rundt og måler iltsvind året rundt. Det bliver vandet ikke renere af. 7. Overflødige biologer kan omskoles, så de kan betjene u-landene med nyttig viden om alternative rensemetoder. Med vor viden er der nok at tage fat på. 8. Forekomsten af blågrønalger i danske farvande er en følge af de store oversvømmelser i østlandene, som er vokset i omfang i de senere år. Storbyernes kloaker bliver spulet rene for slam. Al fosforen derfra havner i Østersøen, som igen har afløb gennem de danske bælter. Her ligger store opgaver og venter på dansk viden om Nitratens rolle. 9. På alle pumpestationer ved lavtliggende landbrugsområder kan der spares store energimængder ifølge en plan, som jeg har udviklet og gennemført i praksis på pumpestationen i Nylandsmosen. Mere derom senere i en kommende lærebog.\n10 Om Alger: Der findes to slags alger i havmiljøet: 1. Grønne alger er sunde alger. Hvor der er overskud at Nitrat, N03, dannes der grønne alger. De er fonte led i fødekæden, fordi de græsses af dafnier og krebsdyr og andet småkravl, som derved holder havet rent. Nitrat stammer fra landbrugsgødning og fra renseanlæg. Når Nitrat er forudsætning for et rent hav, er det en utilgivelig og kostbar fejl at fjerne Nitrat fra renseanlæg. En årlig milliardudgift er påtvunget via en forkert teori. 2. Blågrønne alger er usunde alger. De danner giftstoffer, som dræber småkravlet, og dermed jager de fiskebestanden på flugt. Muslinger, som ikke kan flygte, optager giften i sig, og dermed bliver de uspiselige. Hvor der er overskud at Fosfor, P, dannes der giftige blågrønne alger. Fosfor kommer ud i havmiljøet fra Spildevand og kloakslam. Fosformængden blev mangedoblet, da alle fik opvaske og vaskemaskiner. Fosfor fra vaskemidlerne havner i renseanlæg og ophobes i spildevandsslam, som køres ud på markerne, hvorfra det kan havne i havmiljøet. Konklusion: Overskud af Nitrat giver grønne alger, som giver rent hav og fiskeføde. Overskud af Fosfor fra kloak giver giftige blågrønne alger og fiskedød og algesuppe. Hvis vi undlader at rense vort spildevand for Nitrat og forbyder Fosfor i vaskemidler, som svenskerne foreslår, opnår vi atter den naturlige balance i vandmiljøet. Og så bliver havet atter rent, som det er sket i DYBSØ FJORD, Danmarks reneste fjord\nDenne præsentation er indledningen til en ny politik i Danmark, baseret på ærlige, upolitiske forsøg. Miljøpolitikken er kørt af sporet, og har\nDenne præsentation er indledningen til en ny politik i Danmark, baseret på ærlige, upolitiske forsøg. Miljøpolitikken er kørt af sporet, og har kostet landet utallige milliarder, fordi den hviler på en\nMandag 8/2-2010 kl. 8:30. Giv naturen en chance. Dagsorden\nVordingborg Kommune Fagsekretariat for Miljø Østergårdsstræde 1A 4772 Langebæk Mandag 8/2-2010 kl. 8:30 Giv naturen en chance Dagsorden 1. Præsentation 2. Baggrund for mødet Plan21 borgermøder 3. Gennemgang\n1. Forkammer, 2: Efterklaring 3. Nitrat dosering 4. Slamdepot 5. Pumpe for aktivt slam 6. Kontrol af N:P forholdet i udløb til recipient eller\n1 1. Forkammer, 2: Efterklaring 3. Nitrat dosering 4. Slamdepot 5. Pumpe for aktivt slam 6. Kontrol af N:P forholdet i udløb til recipient eller rodzone Opfindelsen er baseret på, at nitrat i overskud


Home | MYGOODIEBAG.DK\nVi sætter en ære i, at være fleksible og individuelle, derfor er vores udvalg også så meget større, end den klassiske kurv med vin og chokolade. En hilsen fra Mygoodiebag.dk skal indeholde præcis det, du har brug for.\nMATHIAS, BAKKEN BEARS\nVi har i Bakken Bears benyttet os af mygoodiebag.dk af flere omgange. Mygoodiebag.dk har været med til at vi i Bakken Bears har haft mulighed for at gøre noget unikt og ekstraordinært for vores kunder i en tid hvor fysisk kontakt ikke er muligt. Vi har været super glade og tilfredse og ser fortsat frem til at bruge mygoodiebag.dk i fremtiden.\nRENE, JUTLANDER BANK\nI samarbejde med Mygoodiebag.dk udarbejdede Jutlander Bank et fastelavnskoncept, hvor vi bagte fastelavnsboller med alle de bredeklubber, vi er sponsor for. Samtidig støttede vi økonomisk op om alle klubberne via et tilskud for hver pakke deres medlemmer købte. Mygoodiebag.dk sørgede for pakning og levering af goodiebags i hele landet og afviklede online bagning af fastelavnsboller. samarbejdet forløb til vores fulde tilfredshed og gav os en chance for, at aktivere vores sponsorater i en periode, hvor alle klubberne var tvangslukket på grund af corona, og være sammen - hver for sig...\nDORTE, DANSKE COMMODITIES A/S\nVi har flere gange benyttet mygoodiebag.dk til levering af forskellige lækkerier til vores medarbejdere. Mygoodiebag.dk stod for pakning og levering af pakkerne i hele landet. Alt er blevet udført med et ekstremt højt niveau af service og altid med et smil på læben. Vi ser frem til det fortsatte samarbejde med mygoodiebag.dk.\nHusk, at påsken er lige om hjørnet, så hvorfor ikke forkæle dine medarbejdere med en lækker påske goodiebag.\nVi håber, at vi har fanget din interesse og at du vil kigge siden godt igennem for inspiration. Kontakt os gerne for uforpligtende tilbud og specielle ønsker.\n© 2021 by MYGOODIEBAG.DK.


Guardian vil tjene penge på medlemskaber\nNative advertising og læsermedlemskaber skal skabe indtægtsstrømme for The Guardian i de kommende år.\nOffentliggjort: 14.03.16 kl. 15:32\nThe Guardians nye strategi for medlemskab skal gøre avisen mindre afhængig af annoncemarkedet og samtidig udnytte mediets forhold til dets læsere.\n"I den nye strategi har vi sagt, at medlemskab vil omfatte indhold, som vi forventer, at medlemmer skal betale for," sagde David Pemsel ifølge The Media Briefing på konferencen.\nBaggrunden for tiltaget er den - med Pemsels ord - unikke position, som The Guardian og avisens brand har i læsernes bevidsthed.\nSamtidig skal mediekoncernen blive bedre til at lære læserne og ikke mindst deres behov at kende. De tider, hvor det gjaldt om at have så mange læsere som muligt for at tjene penge, er nemlig slut, mener Guardian-direktøren.\n"At være i stand til at gå rundt og sige "vi er store " er ikke godt nok. Vi ønsker at konvertere vores rækkevidde blandt anonyme brugere til et publikum, vi kender," siger David Pemsel.\nUdover fokuset på at generere indtægter gennem læsermedlemskaber satser The Guardian i høj grad på at tjene penge på native advertising. 25-30 pct. af indtægterne skal i de kommende år komme fra mediekoncernens native-afdeling, Guardian Labs.


YES – det er sundt og fedt at være egoistisk!! – Lotte Klink – Executive coach og Stress-ekspert\nYES – det er sundt og fedt at være egoistisk!!\nDe fleste af os forbinder vist egoisme med noget grimt. At vi tager det største stykke, fordi vi ikke under andre det bedre. Fordi vi ikke giver plads til andre osv. Men er der egentligt noget godt i at være egoistisk?\nJa for pokker – og mange af os skal være mere egoistiske – men på den fede måde 😆\nJeg møder rigtig mange mennesker i min hverdag, der er ude af balance. Og om de er kommet ud af balance på grund af chefen, manden, konen, elskerinden, børnene, pengene eller andet, er faktisk ligegyldigt her.\nGrunden til at du ryger ud af balance er at du er alt for lidt egoistisk!! Du skal på træningsbænken igen!\nBørn er supergode til at passe på sig selv.\nKræve søvn når de er trætte.\nKræve mad når de er sultne.\nKræve legetid når de har brug for det.\nEllers så skriger de, eller gør opmærksom på det på anden måde.\nNår vi blir voksne, glemmer vi alt det. Vi har lært i løbet af vores opvækst at vi skal være søde, og rare. Vi skal tage det stykke kage lige foran os, og vi skal være der for andre. Og det er vi blevet alt for gode til. 😈\nHvis du gerne vil have overskud, succes og livslyst, er du nødt til at gøre noget der giver dig det! Ligesom barnet!\n“Jamen Lotte – jeg har jo et fuldtidsjob og 3 børn og en kone der har brug for mig” – den hører jeg rigtig tit.\nOg ja vi har alle nogle forpligtelser. Men hvis vi ikke har noget energi, lyst, eller drive, så er der ingen der får glæde af vores selskab.\nFor hvad er det lige de siger i flyet?\nHvis iltmaskerne ryger ned, så husk at tage din egen på, før du kan hjælpe andre!\nSå du skal til at lytte til din mave. For den har svarene. Det handler bare om at spørge den: Hvad har jeg lyst til nu?\nOg fluks vil du få et svar!\nDen vil måske svare:\nJeg har lyst til at sove\nJeg har lyst til at tegne\nJeg har lyst til at spise kage\nJeg har lyst til at gå ud i værkstedet og opfinde\nJeg har lyst til at sy på symaskinen\nJeg har lyst til at spille på guitaren\nDet lyder nemt, men kræver meget øvelse. For du har øvet dig i mange år på at hjælpe og være der for andre.\nMen det er ligesom at lære at cykle. Du skal øve dig og øve dig, og lige pludselig en dag, så kører du som en drøm.\nAlt dette om mavefornemmelsen, og om hvordan vi kommer derned, og hvad det dog kan føre til, ja det holder jeg en workshop om d. 20. april 2013.\nDet blir en fantastisk dag fuld af øvelser, grin, historier fra det virkelige liv, og også smækfuld af forkælelse.\nDu kan se mere om workshoppen her.\nHusk nu at være lidt mere egoistisk. Start idag – solen skinner og det er en dejlig dag at starte på. Måske siger maven at du skal læse i en bog ude i haven, mens de andre er der inde? Gør det for pokker. Du vil mærke overskuddet komme luskende. Det blir så godt!\nHa ha se ham det fjols til Rolf!! →\n← Du har valget – skal det blive den bedste sommer ever?


Kalmargade, Aarhus N - 2-værelses bolig i Aarhus N - ref: 2661435\n2-værelses bolig i Aarhus N/nAarhus kommune er på en gang en moderne handelsby, en erhvervsby, en universitetsby, en grøn boligby, en kulturby og en rekreativ by. Kalmarparken ligger centralt i Aarhus N – tæt ved Aarhus Universitet, lærerseminariet og uddannelserne i Skejby/Risskov. Byggeriet er et eksempel på moderne boligbyggeri, hvor funktionalitet og stilren arkitektur går hånd i hånd. Kalmarparken, der er opført i 2012, er en velfungerende 4-etagers bebyggelse med 76, 1- og 2-værelses lejligheder på mellem 43 og 74 kvm. Der er 22 p-pladser på ejendommens område. Du er tæt på vand og skov og gode indkøbsmuligheder. Her er gode busforbindelser lige ved døren og tæt ved den nye letbane. Lejlighederne er veldisponerede med flot lysindfald fra den syd- eller vestvendte altan/terrasse. Der findes 3 lejemål i ejendommen der ikke har altan/terrasse. Penthouselejlighederne har 13 kvm. store sydvendte tagterrasser. Lyse gulve overalt. Døre og vægge er hvidmalede. Fra entre er der adgang til praktisk indrettet køkken, hvor der er fin plads til et lille spisebord, hvidt badeværelse med separat bruseniche og et stort lyst værelse/stue med udgang til altan/terrasse. Alle lejlighe...\nStor lejlighed på 67 m2 til leje 8200 Aarhus N\nI denne lejlighed på Kalmargade i Aarhus N får du en lille men hyggelig lejlighed på kun to værelser. Lejemålet er i alt på 67 m2.\nOm lejemålet på Kalmargade i 8200\nDen månedlige husleje for lejemålet på Kalmargade er 7.724 kr.\nLeder du efter andre relevante lejeboliger eller værelser til leje i 8200 Aarhus N? I øjeblikket kan du finde 91 lejeboliger i 8200 Aarhus N her på LejBoliger.dk. Du kan få det fulde overblik over andre boliger til leje i området ved at indtaste postnummeret i vores søgefelt – eller scroll ned for at se andre boliger til leje og værelser i nærheden af denne bolig.\n
Lækker delevenlig lejlighed i hjertet af Aarhus søger nye beboere.

Lejligheden består af køkken m...