Så skrot da den båd - for kun 10.000 kr. - Minbaad.dk\nSidste salgsdato er vist overskredet. Denne båd kan næppe sælges, så hvad med at skrotte den i stedet. Foto: Kim Specht\nDe danske havne er så småt ved at blive fyldt op med vrag og gamle lig, der var bedre tjent med at blive ophugget. Prisen for at skrotte en båd på tre tons koster ca. 10.000 kr.\nAf katrine bertelsen | 16-05-2012 12:00\nDet bugner med kølbåde fra 70- og 80’erne og mange endnu ældre end det. De fleste bliver sejlet og har det godt, men flere og flere ligger og fylder op.\nMange af de ældre både er usælgelige, enten fordi de er for ødelagte, men også fordi en ny båd kan erhverves for relativt få penge, og de gamle dermed er svære at komme af med.\nOg det til skade for nye bådejere, der gerne vil have en plads i havnen, og den lokale sejlklub, der måske ikke kan få plads til flere klubbåde.\nHavnen som sorteper\nØdebådene – som de kaldes – kan også ende som en potentiel økonomisk bombe under havnenes økonomi, der kan komme til at hænge på regningen.\nJa, ja, sålænge jeg betaler min havnepenge, er alt godt, kan man tænke. Men sandheden er, at de blot fylder op og heller ikke altid er særlig kønne at se på.\nDen dag havnepengene ikke mere bliver betalt, er det havnen der hænger på den, for havnen må ikke bare skrotte den eller tage den op. Havnen mister dermed indtægter, men får også udgifter på længere sigt.\nVi har kigget lidt på priser, og den samlede regning for at skrotte en båd på tre tons løber op i omtrent det samme som havnepenge i halvandet år.\n1150 kr pr ton\nPeter Niemann fra Fornaes Shipbreaking i Grenaa fortæller, at det ikke koster mere end ca. 2200 kr pr. ton at få båden skrottet. Hos Sandholt Lyndelse Miljøcenter ved Fåborg på Fyn, kan du også slippe af med den gamle båd for ca. 1150 kr pr. ton.\nEr der ting i båden af værdi, f.eks en nyere motor, sejl eller værdifuldt løsøre som radio, messing-eller bronzegenstande, der kan omsættes i kolde kontanter, kan båden jo skrælles før skrotning. Det bliver skrotningen ikke dyrere af.\nFragten kommer oveni\nBåden skal fragtes til ophuggeren, hvis den ikke kan sejles derhen. Det koster fra ca. 5000 kr og op til ca. 8000 kr på en lastbil, afhængig af distancen. Igen ikke en pris der vælter budgettet, hvis de samlede omkostninger gøres op.\nDet vil sige, at hvis du betaler i omegnen af 6000 kr om året i havnepenge, koster det en halv gang mere end et års pladsleje, at skrotte en båd på 3 tons.\nBåde Fornaes Shipbreaking og Sandholt Lyndelse Miljøcenter er miljøgodkendt, så båden kan også skrottes med god samvittighed.\nSå hvad venter du på? Der er egentlig ikke så meget at betænke sig på, når udgifter og ærgrelser tages med i regnestykket.\nSå se at få skrottet den båd i en fart, og gør plads til nye bådejere, der vil sejle!\nPS: Man kunne jo også forære den væk til en ung entusiastisk person, der har lyst til et større renoveringsarbejde.\nVrag ved Prøvestenen - kender du ejeren?\nFra båd til skrot\nÅrets vrag 2012: Den ultimative strandjolle\nEndnu en kandidat til årets vrag 2012\nBådvragene er stadig ude i havnene


▷ Billig Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.) – 599 kr.\nPaper Collective Plakat. Close Contact 01 er skabt i samarbejde med de dygtige designer fra Norm Architects. Denne serie af plakater hylder den kvindelige og mandlige krop, i smukt dialog med teksturer, former og nuancer. Mål: 30 × 40 cm, 50 &#21 (Læs mere)\nNavn: Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.)\nMange forretninger på nettet yder på nuværende tidspunkt mange forskellige leveringsudgaver. Det mest populære er for øjeblikket pakkeshops, så du selv har mulighed for at hente din nyindkøbte vare når det passer ind i din hverdag. Leveringsmetoden er jo usædvanlig hensigtsmæssig, samt desuden desuden den mest betalelige slags levering ved køb af Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.).\nDu burde endvidere afveje for og imod at få varerne leveret til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden er uheldigvis et hak dyrere, men lige så vel i høj grad let. Den mest prisbevidste leveringsmulighed vil dog altid vise sig at være selv at hente ordren, men dette er betinget af at du opholder dig med kort afstand til e-forhandlerens bopæl.\nLeveringshastigheden på Billeder og rammer || Plakater kan vise sig at være ualmindeligt vigtig i tilfælde af at vi mangler dine nye varer fluks, så i det øjemed er det øjensynligt aktuelt at man kontrollerer den anslåede leveringsdato ved den vedkommende vare.\nEn stor portion online outlets garanterer dag-til-dag levering på de fleste varer, eksempelvis Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.), men som trods alt antager at du når at bestille tidligere end et angivent klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få varen afsendt inden lagermedarbejderne har fri.\nEn række firmaer på nettet garanterer fragt uden beregning, men typisk kræves det at du shopper for et fastslået beløb. Ellers burde man udse dig den mest betalelige leveringsmulighed, der i mange tilfælde – uden hensyn til om man er nær Aarhus, Brønderslev eller Assens – vil blive at få kørt ordren til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ultra smertefrit for forbrugerne at finde de laveste priser fra flere outlets på nettet, og med det motiv har masser af Paper Collective internet handler i Danmark ikke kunne slippe for at mindske prisniveauet på produkterne – til babyer og børn, samt til kvinder og mænd – voldsomt, og endda nogle gange tilbyde fragtfri levering.\nDog kan det stadigvæk blive fordelagtigt at udforske diverse forretninger på nettet efter rabat på Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.) forud for at du gennemfører din handel, sådan at du er skudsikker på at modtage den skarpeste pris.\nDu bør bare være klar over, at såfremt en webbutik reklamerer deres varer til salg for en salgspris som er overordentlig letkøbt, er det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uærlig webshop. Køb med gængse betalingskort er i hvert fald indbefattet af en foranstaltning, hvilket støtter kunden overfor uægte outlets på nettet.\nVi går generelt ind for bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du bruge et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, såfremt du har til hensigt at klare beløbet af flere omgange.\nInden nogen bestiller på en Paper Collective shop på nettet kan de uden tvivl gøre sig bekendt med indholdet af e-shoppens handelsbetingelser, men det er uden tvivl et tidskrævende projekt.\nEt alternativt forslag kunne være at se nærmere på hvorvidt internet virksomheden er e-mærke godkendt, grundet at det burde være en sikring om at online butikken forstår de officielle danske regler, samt at online butikken ofte monitoreres af specialister som er meget fortrolige de gældende regler. Desuden får du genvej til support, såfremt du udsættes for problemer som følge af din handel.\nDertil er det en hjælp at du er obs på de mest betydningsfulde forhold der influerer på handlen, som for eksempel hvilken returpolitik online forhandleren lover. I relation til det er det virkelig essesentielt, at man stadig beholder sin kvittering, så man senere kan dokumentere sin shopping af Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.), hvad end man skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig adskillige stabile genveje til at udforske en stor gruppe tidligere brugeres tanker og derfor tilrådes det, at du bliver klogere på e-shoppens ratings af Paper Collective Plakat Close Contact 01 (50 x 70 cm.) forinden du placerer din ordre.\nFacebook resulterer i på samme måde evigt sikre metoder til at få indsigt i internet virksomhedens popularitet. Foruden det er der faktisk online firmaer hvor folk kan skrive en kritik af deres købsoplevelse, som på samme måde bør udnyttes til at bedømme kundernes tilfredshed.\nVores side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har samarbejder med en stribe webbutikker i form af at vi annoncerer firmaernes tilbud, og modtager honorar om en af de besøgende på vores website udfører et køb.\nViden om varer og online varehuse opretholdes fra tid til anden, men det er ikke muligt for os at give garantier imod ændringer der er blevet udarbejdet siden nyligste opdatering af sidens data.


Fashion is Art: juli 2011\nForleden fik jeg en idé, og i går udførte jeg det så :) Jeg har længe været træt af at kunne kigge på "rodet" inde i mit vitrine skab, så jeg har gået og tænkt over hvordan jeg kunne skjule det på en pæn måde. Jeg havde først tænkt på noget tapet på indersiden, men forleden fik jeg så den idé at male derpå. Så nu pynter NY skyline (malet med helt alm. sort akrylmaling) derpå. I dag satte jeg så sort folie på de øvrige 2 rækker, og overvejer om der skal sort folie i de nederste ruder også. De nederste ruder er dog allerede slørret glas hvorimod de andre var alm. glas.\nJeg undskylder de grynede billeder, men håber I kan få et indtryk af hvordan det ser ud alligevel :)\nIndsendt af Milla kl. 19.21 2 kommentarer\nEller dvs. jeg har faktisk kun fået farvet bundfarve, men har fået rigtig mange kommentarer om at det er blevet lyst på det seneste. Og jeps, solen har også bleget det meget. Selv frisøren kommenterede det i dag, men hun synes også det var pænt :) Jeg er også glad for det .. det er sommerligt :D Billedet viser ikke heeelt farven, for det er en smule mere rødligt i virkeligheden, men det giver en idé om det. Og så ville jeg sådan set også bare lige sende et smil ud til alle jer dejlige læsere :) I er guld! God weekend når I kommer så langt. Jeg skal selv på arbejde i morgen, og så til sommerfest med vennerne.. Lørdag står den på mors 50 års og mosters 40 års fødselsdag, så der bliver gang i den i weekenden!\nIndsendt af Milla kl. 18.09 3 kommentarer\nEtiketter: hair, personligt\nJeg skal til og have flere grøntsager og færre hurtige kulhydrater til aftensmad. Jeg er typen der godt kan lide at lave lækker mad, også selvom det kun er til mig selv. Det er sjældent at jeg nøjes med en rugbrødsmad eller andet nemt, men selvfølgelig sker det nogengange. I dag sad jeg og kiggede efter inspiration til ugens mad, og kom frem til 2 lækre retter. Jeg laver så dobbelt portion både i dag og torsdag, og så spiser jeg rester i morgen og fredag :)\nI dag skal jeg have kyllingegryde med kylling, broccoli, vandkastanier, grøn karrypasta (hvis jeg kan lide det ;)), kokusmælk, lidt madlavningsfløde og nok også lidt løg. Og så spiser jeg en banan og måske lidt nektarin. Glæder mig til at smage det! På torsdag laver jeg grønne asparges pakket ind i kyllingefilet og kalkunbacon, som så skal overhældes med en blanding af æg, hytteost og kvark og i ovnen. Det kan vist kun blive godt!\nOg bare rolig, jeg bruger ikke alle 3 bakker kylling ;) Men der var tilbud..\nIndsendt af Milla kl. 16.05 1 kommentarer\nEtiketter: mad, madplan, sundhed\nFor noget tid siden fik jeg tilsendt nogle neglelakker fra Depend fra Star PR, og jeg fik testet den sorte noget tid efter. Jeg tænkte at jeg lige ville dele min erfaring med lakken :) Jeg var lidt skeptisk da jeg først skulle prøve den. Man starter med at lægge en alm. neglelak i den farve man nu ønsker (jeg lagde selv en lys brun Depend lak), lader den tørre, og så lægger man krakelerings lakken i den farve man ønsker ovenpå sin "grund-lak". I løbet af meget kort tid får man en super fed effekt på neglene! Så jeg kan i hvert fald anbefale denne type negelak. Det er lidt sjovere end altid bare ensfarvet neglelak :)\nOg så opdagede jeg lige at der er kommet nye sommerlige lakker der også har den fede krakelerings effekt. Dem skal jeg vist liiige ind og kigge efter ;)\nIndsendt af Milla kl. 10.22 0 kommentarer\nEtiketter: gifts, neglelak\nIndsendt af Milla kl. 18.53 2 kommentarer\nTusind tak for jeres fødselsdagshilsner! Det varmede :D\nPyha.. sikke en weekend. Har valgt at holde dobbelt fødselsdag. I går var hele min fars familie på besøg, og i dag er det min mors families tur. Så jeg har faktisk stået i køkkenet hver aften siden onsdag for at forberede lagkager og boller hertil. Jeg sprang ud i at lave lagkager overtrukket med fondant for første gang nogensinde. Den første lagkage var med købebunde (den lave af dem) og den vi skal have i dag er med hjemmebagte bunde :D Begge lagkager er med hindbærmousse og baileymousse (SUPER lækker i øvrigt!!). Den lave var overtrukket med smørcreme og den høje er overtrukket med chokoladesmørcreme inden der kom fondant på. Pynten er også lavet med (farvet) fondant. I går troede min onkel at kagen var købt ved en bager, så det må siges at være en succes ;) Jeg glæder mig til at gæsterne skal se kage nr. 2 i dag, og ikke mindst smage den.\nNu vil jeg gå ud og trille boller og gøre klar til gæsterne kommer. Håber I alle nyder weekenden :D\nIndsendt af Milla kl. 10.31 11 kommentarer\nEtiketter: DIY, kager, personligt


Flot DM Kortbane åben gruppe 2018\nAGF's senior svømmere leverede et flot DMK i Vejle.\nForberedelserne frem til stævnet, har været presset pga. den tidlige placering af stævnet i år, hvor der kun har været 15½ uge fra DM Langbane sluttede i sommers, inden DMK startede d.1. november.\nSvømmerne gjord det utrolig godt, hvor antallet af svømmere, der kan være med i finalerne og blande sig i medaljerne er stigende :-)\nAGF var seedet til 9 medaljer, 7 senior og 2\nTobias deltog ved EM Langbane i Glasgow fra d.3-9. august.\nTobias startede stævnede helt perfekt med ny DANSK rekord i 100 bryst i tiden 1.01,19.\nTiden gav Tobias en flot 21. plads, Tobias var inden stævnet seedet som nr.38.\nTobias sænkede den tidligere danske rekord med lidt over 8/10sek.\nTobias svømmede også 50 bryst og 50 fri ved stævnet, hvor det desværre blev til tider lige over sine bedste tider.\nIsær 50 bryst var æ\nOpstartsdatoer for Konkurrenceafdelingen\nOpstart på konkurrenceholdene samt opstartsmøde og opstartsture:\nAGF1 + Sprint: mandag d. 6/8\nAGF2: Mandag d. 6/8\nAGF3: tirsdag d. 7/8\nAGF4: mandag d. 13/8\nTalent: onsdag d. 15/8\nFlexholdet: tirsdag d. 14/8\nMasters og Konkurrencelivredning: uge 33.\nOpstartstur AGF1-2-3 og Sprint: d. 10-11/8 i Hinnerup\nOpstartstur Flex, AGF4 og Talent: d. 25/8 i Tivoli Friheden\nOpstartsmøde for ALLE hold: lørdag d. 25/8 kl.11.00\nFlot Danish Open 2018\nI weekenden d.12-15. april blev årets Danish Open afviklet.\nAGF stillede med 13 svømmere til start og alle svømmerne leverede flot.\nTobias Bjerg kvalificerede sig til EM Langbane i Glasgow, som bliver afviklet i august. Tiden i 50 bryst, 27,76, er samtidig ny dansk rekord :-)\nTobias´udtagelse til et senior langbanemesterskab er det første i rigtig mange år af en AGF svømmer.\nMia Borgensgaard kvalificerede sig til Nordiske junior mesterskaber på lan...\nStatus på DMK Senior 2017\nDM Kortbane var knap nok begyndt inden AGF svømmerne markerede sig godt, da Tobias allerede torsdag formiddag forbedrede sin egen danske rekord i 50 bryst med 26,78. Det var samtidig under kravtiden til EM på kortbane.\nDrengene melder sig efterhånden ind i kampen blandt de stærkeste herrerhold i Danmark med medalje i 3 ud af 5 holdkapper ? og havde undertegnede troet mere på rutinen, havde der også været en medalje i 4x50 fri, i stedet...\nAGF vinder 1. division - Tobias sætter danske rekorder\nDet har været en spændende weekend til DMH!\nAGF snupper en snæver sejr i 1. division. Der var sølle 23 point ned til Helsingør/Helsingborg Svømmeklub på 2. pladsen.\nI 1. afsnit havde vi lidt problemer, da vi endte med kun at få point for en af vores svømmere i 50 ryg for damer.\nDerfor var de næste 3 afsnit en lang kamp for at indhente de 500+ point, vi mistede.\nDet var fedt at se, hvordan alle AGF-svømmerne f...\nVestdanske Kortbane Jun./Sen. 2017\nAGF Svømning svømmede i sidste weekend Vestdanske junior- og seniormesterskaber i Horsens.\nEfter en lidt sløv start fredag begyndte tiderne at komme i løbet af lørdag og søndag.\nAGF svømmerne endte med en samlet PR-procent på 31,5. Det er fornuftigt på dette tidspunkt af sæsonen.\nIsær vores unge juniorsvømmere satte et flot aftryk med en PR-procent på lige over 50.\nDet var desunden dejligt at svømmerne ste...\nStatus på DJM & DÅM\nAGF svømmerne leverede flotte resultater til begge mesterskaber og svømmerne kan nu nyde en velfortjent sommerferie.\nAGF stillede med 18 svømmere til start ved DÅM i Nørresundby, hvor der blev svømmet 61 personlige rekorder hjem ud af de 84 starter AGF havde til stævnet, hvilket er en PR-procent på 72,6%. Dette er rigtig fornuftigt! :-)\nYdermere blev det også til 4 medaljer, 2 sølv og 2 bronze. Sammenlignet med s\nAGF Svømning har ansat endnu en fuldtidstræner\nDet er med glæde, at vi kan offentliggøre, at vi har ansat Line Petersen som fuldtidstræner på AGF2 og talentholdet pr. 1. august 2017.\nVi har været igennem en lang ansættelses procedure, og haft en del kandidater til samtale heriblandt Line.\nLine Petersen er et kendt ansigt i AGF, og vi glæder os til det kommende samarbejde. Line har lovet, at hun vil hjælpe med at løfte AGF Svømning til et nyt højere niveau både fagligt ...\nAGF søger instruktører til svømmeskolen\nAGF Svømmeafdeling er en af de ældste og mest traditionsrige svømmeklubber i landet. Svømmeafdelingen tæller i dag over 1500 medlemmer, og er dermed en af Østjyllands største svømmeklubber med undervisning i 3 forskellige svømmehaller. Vi tilbyder undervisning fra babysvømning frem til eliteniveau.\nVi søger nye instruktører til børnehold samt voksenhold med tiltrædelse fra den nye sæson, som start...


Tip: Undgå bestemte AdSense-annoncer – Leoparddrengen Vender Tilbage\ntorsdag den 7. oktober 2010, kl. 18.28\nJeg kom i tanker om dette lille tip, fordi jeg nu skrev et indlæg med relation til astrologi.\nDa jeg begyndte at have AdSense reklamer på bloggen her, for et halvt års tid siden, var jeg nemlig i starten ret frustreret - de handlede stort set alle om astrologi!\nOg jeg går udfra, det har været fordi Leo (løvens tegn) optrådte en del i kommentarfelter - fordi I læsere jo godt kan lide at kalde mig det.\nMen det var mildest talt meget irriterende - for jeg har ingen formodning om at ret mange af mine læsere eller googlere interesserer sig specielt for astrologi.\nJeg spurgte mig for på AdSense hjælpeforum, men udover at hjælp til at markere bestemte områder af teksten som specielt relevante eller ikke-relevante for AdSense - hvilket også er godt at vide at man kan - var der ingen hjælp at hente.\nIndtil jeg selv fandt løsningen. Man kan nemlig udelukke bestemte websites fra at reklamere hos en. Det er bare ikke beskrevet sådan - fordi meningen er at man skal kunne udelukke konkurrende websites. (Hvis man for eksempel er Toyota-forhandler, kan det jo godt være man ikke synes det er særligt fedt, at en anden Toyota-forhandler reklamerer på ens website.)\nMen man kan altså også bruge det til at holde uønskede sites væk. Så jeg så hvilken web-adresse reklamerne reklamerede for (husk ikke at klikke på dem, det må man som bekendt ikke på eget site!), og gik ind under AdSense opsætning -> Annoncefilter for konkurrenter - og tilføjede de forskellige astrologi-sites i listen, efterhånden som de dukkede op.\nOg nu er jeg dejligt fri for dem - jeg har ihvertfald ikke selv set nogen længe.\nOg da det faktisk var noget det var svært at finde hjælp til - er tippet hermed givet videre.\nEtiketter: AdSense, astrologi, børne-reklame, guide\nDu er en evig kilde til ny lærdom Leo.\n7. oktober 2010 kl. 19.19\nMan prøver jo, man prøver :)\n7. oktober 2010 kl. 19.23\njeg takker for det lille tip...\njeg har en anden hurdle du måske kan hjælpe mig med...\ndet hvor der stå [0 kommentarer] eller [1 kommentar], kan man ændre den tekst i blogger??? jeg ved man kan i WP ... men jeg kan ikke finde det i blogger ... min viv har en blogger blog og vil gerne skrive noget andet. eksempelvis [ytringer]\n8. oktober 2010 kl. 19.47\nHvis du/I fra Betjeningspanelet går i Design og på siden med sideelementer klikker Rediger på det centrale Blog-indlæg.\nSå kommer der et popup vindue, hvor man kan slå forskellige ting til eller fra, per indlæg, og flytte rundt på dem. I fjerde linie under Instillinger for indlægsside er et flueben for, om der skal vises hvor mange kommentarer der er, eller ej. Og på samme linie kan du ændre teksten der angives for kommentarer.\nMan kan gøre det mere fancy ved at rette i template, men det der skulle burde være den autoriserede måde.\nHåber I kan finde ud af det, ellers laver jeg et indlæg hvor jeg tegner og fortæller.\n8. oktober 2010 kl. 21.34\ntusind tak for den lille vejledning.\nden er ok, men der er stadig noge små hurdler ved den.\nden skelner f.eks. ikke på om der står 0 kommentarer eller 1 kommentar.\nhvilket ser lidt spøjst ud hvis man skriver et andet ord eller en sætning.\nog så slår det kun igennem på hovedsiden, der stå stadig comments eller kommentarer i det vindue der åbnes hvor kommentarerne er listet op.\nhvor finder jeg selve koderne??\njeg har prøvet at se om jeg kunne se dem i html versionen, men jeg synes ikke rigtig jeg kan få øje på dem!\n9. oktober 2010 kl. 14.32\nJa, jeg ved hvor det er, jeg har selv været inde og håndrette det hos mig selv.\nMen det er en lidt omstændelig vejledning at tage her, ihvertfald nu hvor jeg er en anelse træt... I kan eventuelt sende mig templaten, og skrive hvad der skal rettes, så kan jeg kigge på det en af dagene.\nMen ellers hvis du selv vil kigge i templaten skal du huske at klikke på Udvid widget-skabeloner og være klar over at default strengene ligger i variable (konstanter) med navne som data:top.commentLabelPlural.\nSom sagt - kan godt hjælpe (også hjælpe dig til at finde/rette det selv), men det bliver lidt omstændeligt her. Du kender min mailadresse... ;)\n9. oktober 2010 kl. 19.51


Kina kan have nøglen til frihandel – amerikanske statsobligationer | Berlingske Business\nOnsdag d. 25. januar 2017, kl. 20.00\nKinas præsident, Xi Jinping, overraskede ved at tale for frihandel på topmødet i Davos. Arkivfoto: Reuters\nKina kan have modgiften til Trumps protektionistiske politik – nemlig en enorm beholdning af amerikanske statsobligationer. Økonomer og eksperter er i tvivl om betydningen.\nForstå begrebet: Statsobligationer\nEn stat, der udsteder en obligation, er ligesom, når en virksomhed udsteder en virksomhedsobligation – altså udsteder en del af virksomheden,\nDet er det samme som at optage gæld. Investoren, der køber obligationen, låner dig pengene.\nObligationens rente afspejler så statens kreditværdighed. Derfor er der er større risiko ved en græsk statsobligation end eksempelvis en amerikansk.\nDet overraskede verdenssamfundet, da den kinesiske præsident, Xi Jinping, gik på talerstolen ved World Economic Forum i Davos og besang frihandel.\nKina, der netop er notorisk kendt for at føre protektionistisk finanspolitik, som fortaler for globalisering – så har man hørt det med. På den anden side af Stillehavet er der en ny kaptajn ved roret, der taler for protektionistisk og isolationistisk amerikansk finanspolitik – så har man hørt det med.\nMen Kina kan have nøglen til global frihandel, forklarer cheføkonom Helge Pedersen fra Nordea:\n»Kina er i en væsentlig magtposition over for USA. Kina er det land uden for USA, der ejer flest amerikanske statsobligationer. Og kineserne har mulighed for at sælge ud af obligationer. Det vil lægge pres på de amerikanske renter og være med til at svække dollaren. Derfor har Kina en betydelig økonomisk og politisk position. Og vi ser, at mange amerikanske virksomheder etablerer sig i Kina med eksport for øje. Samtidig har Kina en stor andel af USAs samlede import,« siger han.\nKineserne ejer store mængder amerikanske statsobligationer. Pr. oktober 2016 »skylder« USA 1.115 billioner dollar til Kina ifølge den økonomiske hjemmeside thebalance.com. »Gælden« består af kinesisk ejede amerikanske statsobligationer og værdipapirer. Kinas beholdning svarer til omkring 30 procent af udenlandsk ejede amerikanske statsobligationer. Men om Kina i realiteten kan bruge det til at presse USA, sår eksperter tvivl om:\nIkke nogen løftestang\n»Det korte svar er, at det ikke giver Kina nogen løftestang mod USA. En del af det amerikanske finansministeriums beholdning, forex-reserven (den udenlandske reserve, red.), holdes af den kinesiske centralbank, PBOC. Og PBOC justerer kun den amerikanske likviditetssaldo som reaktion på ændringer i den samlede forex-reserve. Når forex-reserven går op, køber PBOC mere. Og når forex-reserven går ned, sælger PBOC,« fortæller Chen Long, der er Kina-økonom hos Gavekal Dragonomics i Beijing, til Berlingske Business.\nNår USA udtræder af handelsaftalen TPP for lande omkring Stillehavet, efterlader det et handelsmæssigt vakuum, som Kina bør se store muligheder i.\nDen frihandelsaftale, RECP-aftalen, som Kina siden 2012 har forsøgt at få handlet på plads med mange af TPP-landene, står nu som en åbenlys mulighed.\nMen Kina er ekstremt afhængig af at kunne afsætte til det amerikanske marked – og Amerika ditto på det kinesiske marked. Donald Trump har sagt, at han i stedet for TPP-aftalen vil søge bilaterale frihandelsaftaler med landene i Stillehavsområdet, hvilket også kan inkludere Kina. Og det vil være i begge landes interesse at søge fælles fodslag og ikke ty til toldmure:\n»Kina bør se muligheder for at tage handelsmæssigt lederskab i regionen nu. Men jeg kan ikke se en mulighed, hvor der bliver lagt horisontal told på varer mellem Kina og USA. Der vil være risiko for, at det vil være i strid med WTOs regler. Men Kina kan sætte barrierer for nogle vigtige dele af amerikansk eksport, herunder Apple-produkter, Boeing-fly og bildele – det kan føre til en handelskrig,« forklarer Yang Jiang, der er seniorforsker i global regulering ved DIIS.\nDen amerikanske eksport til Kina var pr. november 2016 på omkring 770 milliarder danske kroner for året. Kinas eksport til USA var i samme periode omkring fire gange så høj.


Renovering Afsluttet Statsbyggeri Kontorbyggeri\nDen nyklassicistiske politigård i midten af København har undergået en gennemgribende renovering. Bygningen, som er opført til Politiet i årene 1918-24 og tegnet af Hack Kampmann, blev fredet i 1995.\nKunde Københavns Politi\nArkitekt Fogh & Følner A/S\nBudget 171,3 mio. kr.\nAreal 42.000 m2\nI brug 2018\nKøbenhavns Politigård har været under en stor renovering, der indeholdt genopretnings-, vedligeholdelses-, energioptimerings- og moderniseringsprojekter for et trecifret millionbeløb.\nSom en del af den vanskelige øvelse at energioptimere en ældre, fredet bygning som Politigården er der isat energiglas, forsatsrammer er blevet tætnet bedre og vinduesbrystninger er blevet isoleret. Samtidig er varmerør blevet isoleret, og bygningens varmeanlæg er blevet opgraderet.\nEndelig er der blevet monteret bevægelsesfølere på eksisterende belysning og nye lavenergi-lyskilder, og der er blevet opsat solafskærmning og strømspareskinner.\nGenopretnings- og vedligeholdelsesprojektet bestod i en udvendig istandsættelse af sokkel, maling af vinduer indvendigt og udvendigt, indvendig genopretning af gulve, vægge og lofter mv. Desuden er varmesystemet samt afløbs- og vandinstallationer blevet udskiftet.\nProjekterne blev igangsat af et påbud fra Arbejdstilsynet om at forbedre bygningens indeklima. I den forbindelse blev det påvist, at den naturlige ventilation, som bygningen var født med, var blevet ødelagt af senere tiders arkitekter. Den naturlige ventilation er nu genetableret til gavn for indeklimaet.\nDansk Arkitektur Center om nyklassicisme på Politigården


EU s regnskabsstatistik for jordbrug - PDF\nDownload "EU s regnskabsstatistik for jordbrug"\n1 EU s regnskabsstatistik for jordbrug - metoder og resultater vedrørende Danmark Steffen Møllenberg Juli 2001 Abstract Hvert år udarbejdes i Bruxelles (RICA) en fælles regnskabsstatistik for jordbruget i EUlandene. Den er baseret på i alt ca regnskaber fra medlemslandene og er bl.a. tilgængelig på internettet. De årlige danske regnskabsstatistikker for landbrug og gartneri er baseret på samme regnskaber, som den danske del af EU-regnskabsstatistikken. Pga. forskellige måder at behandle og opdele regnskaberne på samt forskellige indikatorer for indkomst mv. er resultaterne i de danske statistikker imidlertid forskellige fra EU-statistikkerne. Forskellene og deres årsager gennemgås her. Endelig er der opstillet tabeller, som sammenligner regnskabsresultaterne for en række EUlande, dels for jordbruget som helhed, dels for driftsformerne planteavl, malkekvæg, svin/fjerkræ, blomster/grønsager samt frugtavl/planteskole.\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning RICAs statistikker Forskelle i indikatorer Udbytte og omkostninger Driftsoverskud og indkomst Aktiver, passiver, investeringer og cash flow Øvrige oplysninger i RICAs tabeller Grupperinger/driftsformer Vægte, standarddækningsbidrag og sammenligning af tal fra SJFI og RICA Omdefinerede SJFI-tal Anvendelse af strukturtælling og standarddækningsbidrag Forskellig klassificering af husdyr SJFI/RICA Resultater for delpopulationer Konsekvens af forskellig beregning af konjunktur på besætning Konsekvens af forskellig undergrænse Sammenligning af regnskabsstatistikkens resultater for Danmark og andre EU-lande Det samlede jordbrug Planteavl Malkekvæg Svin/fjerkræ Blomster og grønsager Frugt, bær og planteskole Konklusion English summary and table translations Bilag 1 Standard results Bilag 2a-2d Forskel i resultater hos RICA og i serie A/D Bilag 3a-3b FADN standard results: Income indicator - Balance sheet Bilag 4 Nogle vigtige retsforeskrifter vedr. RICA Bilag 5 Sammenligning mellem EU-landene for\n3 Indledning Formålet med dette papir er at beskrive EU s regnskabsstatistik for jordbrug og de danske data, som indgår heri. Dernæst at analysere forskellene til den statistik, som publiceres i Danmark på grundlag af samme data. Endelig beskrives et udvalg af de resultater, som findes i EU s regnskabsstatistik, og hermed det danske jordbrugs økonomiske forhold sammenlignet med forholdene i nogle udvalgte EU-lande. På Statens Jordbrugs- og Fiskeriøkonomiske Institut (SJFI) udarbejdes der hvert år repræsentative regnskabsstatistikker for landbrug og gartneri på grundlag af godt 2000 regnskaber. Regnskaberne sendes endvidere til Bruxelles, hvor de opfylder EU-krav i forbindelse med udarbejdelse af en fælles regnskabsstatistik for EU-landene. Den fælles regnskabsstatistik udarbejdes i Bruxelles af en afdeling under Generaldirektoratet for Landbrug, det tidligere DG VI, hvor de enkelte medlemslande er repræsenteret via Fælleskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB), der i daglig tale kaldes RICA, hvilket er forkortelsen af det franske navn for komitéen (Reseau d Information Comptable Agricole) 1. SJFI repræsenterer Danmark i RICA-komitéen. RICA-statistikken er i en årrække ikke udkommet som selvstændig publikation, men hovedtal indgår i den årlige Landbrugets stilling i den Europæiske Union. Herudover internettet på hvor det er muligt selv at definere tabeller. For forskere og andre med behov for mere detaljerede oplysninger er der mulighed for mere udførlige tabeller, men hertil kræves særlig autorisation. Hjemmesiden har været under omlægning, og den forrige hjemmeside findes stadig. Her findes de forudberegnede og foruddefinerede såkaldte standardtabeller. Selvom SJFIs og RICAs regnskabsstatistikker er baseret på de samme regnskaber, fremstår resultaterne forskelligt. Der er forskel på resultatmålene for bedrifternes overskud mv., og regnskaberne grupperes og vægtes på forskellig måde. Disse forskelle søges her belyst, bl.a. for at sætte brugere af SJFI-data i stand til at sammenligne internationalt og for at analysere konsekvenserne af forskellen i vægtning og klassificering. 1) Den engelske forkortelse er FADN (Farm Accountancy Data Network), og den tyske er, som den danske, INLB (Informationsnetz Landwirtschaftlicher Buchführungen).\n4 RICAs statistikker Hvert EU-medlemsland er forpligtet til at indsende et antal regnskaber til Bruxelles til de fælles regnskabsstatistikker. Regnskaberne er i princippet udarbejdet efter fælles retningslinier, men rammerne er så vide, at der kan forekomme forskelle landene imellem, f.eks. med hensyn til opgørelse af arbejdsforbrug. I de enkelte medlemslande anvendes regnskaberne endvidere til regnskabsstatistikker udarbejdet efter nationalt fastsatte retningslinier. For hvert EU-land er fastsat en nedre grænse for, hvor stor en jordbrugsbedrift mindst skal være for at indgå i undersøgelsesområdet. Denne er bl.a. fastsat ud fra landbrugsstrukturen i det pågældende land. Det er vigtigt, at en stor andel af landbrugsproduktionen er repræsenteret, mens det anses for mindre vigtigt, hvor stor en del af brugene, der er repræsenteret. F.eks. er der i de sydeuropæiske lande en stor gruppe af meget små brug, som kun frembringer en ringe del af de pågældende landes jordbrugsproduktion og som er for små til at indgå i undersøgelsesområdet. Tabel 1. Bedrifter i undersøgelsesområdet i 1997, stikprøve samt undergrænse angivet i europæiske størrelsesenheder (ESE). Antal bedrifter Stikprøve Undergrænse, ESE Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxemburg Holland Østrig Portugal Finland Sverige Storbritannien (4) 1 EU ) Grænser til og med regnskabsåret 2000, for Italien Herefter vil grænsen for Belgien være 16 ESE, Danmark 8 ESE, Italien 4 ESE og Portugal 2 ESE. For Storbritannien gælder en bundgrænse på 8 ESE bortset fra Nordirland, hvor den er 4 ESE, og her vil grænserne fra 2001 være hhv. 16 og 8 ESE. For Danmarks vedkommende har RICA allerede i en årrække anvendt bundgrænsen 8 ESE. Kilde: Internt RICA-notat RI/CC 1321 samt egne beregninger\n5 - 4 - For Danmarks vedkommende har der hidtil været fastsat en nedre grænse på 4 såkaldte Europæiske Størrelsesenheder (ESE - for nærmere beskrivelse: se SJFIs hjemmeside samt Working Paper nr. 6/2000 fra SJFI). Denne grænse er så lav, at næsten alle danske brug indgår i undersøgelsesområdet, og hos RICA har man i de senere år i praksis kun anvendt danske regnskaber på mindst 8 ESE i statistiktabellerne, fordi de fleste andre lande, Danmark normalt sammenlignes med, anvender denne undergrænse. Af de danske regnskaber i tabel 1 var således kun større end 8 ESE. De sydeuropæiske lande samt Irland anvender en undergrænse på 1 eller 2 ESE, mens Belgien og Holland afviger ved at have bundgrænser på henholdsvis 12 og 16 ESE. Fra regnskabsåret 2001 vil både Holland, Belgien og Storbritannien anvende 16 ESE. Sammenlagt anvendtes hos RICA regnskaber fra bedrifter for regnskabsåret ud af en samlet population af bedrifter inden for undersøgelsesområdet på 4,25 millioner. Fra de enkelte lande blev anvendt forskellig udvælgelsesprocent på 1-4 %, dog 13 % for Luxemburg pga. det lave samlede antal bedrifter. Som det fremgår af kortet i figur 1, udgør de små lande, herunder Danmark, hver én region i EU, mens større lande udgør flere regioner. Hver region skal være repræsenteret med et bestemt antal regnskaber, som er fastsat gennem Kommissionens forordning nr. 1859/82 og senere ændringer. I områder med stor spredning blandt bedrifterne samt behov for resultater fra et stort antal undergrupper øges kravet til stikprøvens størrelse. I figur 2 er vist en forenklet organisationsplan for de enkelte EU-landes regnskabsindberetning. I Danmark udarbejdes regnskaberne hos erhvervets revisorer og regnskabskonsulenter, men samles og behandles hos SJFI. I andre lande er organisationen ofte helt anderledes, f.eks. udarbejdes regnskaberne nogle steder af medarbejdere fra statistikkontorerne eller som i Storbritannien fra nogle universiteter, som selv indsamler data på bedrifterne. Især i større lande indsamles og behandles regnskaberne på regionale kontorer. Det antal bedrifter, der nævnes efter hvert land, var det forventede, da figuren blev lavet i 1996, og stemmer derfor ikke helt overens med de faktiske tal for 1997, som fremgår af tabel 1. SJFIs regnskabsstatistik for jordbrug er fordelt på tre publikationer: Landbrugsregnskabsstatistik, serie A, Gartneriregnskabsstatistik, serie D og Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug, serie G. Stort set alle regnskaber, som indgår i serie A og D, sendes til Bruxelles og fra regnskabsåret 1999 også alle serie G-regnskaber. 2) Det er her valgt kun at nævne et årstal, selvom en del regnskaber, heraf nogle af de danske, har forskudt regnskabsår, f.eks. 1997/98.\n6 - 5 - Figur 1. Regioner i EU Kilde:\n7 Figur 2. Organisation af regnskabsindsamling i EU s medlemslande GERMANY FRANCE BELGIUM LUXEMBOURG NETHERLANDS DENMARK Min. of Agriculture Min. of Agriculture INEA Min. of Agriculture-IEA Min. of Agriculture Min. of Agriculture-LEI Min. of Agriculture-SJFI 16 Länders 19 Regional Depart. 16 Regional Depart. 9 Provincial Offices 20 Regional Offices Private Accountancy Offices Public & Private Accountancy Offices Public Accountancy Offices Public & Private Accountancy Offices Farmers UnionsAccountants holdnings holdnings holdnings holdnings 300 holdnings holdnings holdnings EUROPEAN COMMISSION IRELAND England Wales Min. of Agriculture-TEAGASC Min. of Agriculture 9 Univ. & Agric. Colleges holdnings holdnings FADN COMMITTEE UNITED KINGDOM Scotland Northern Ireland Depart. Agriculture-Scotland Depart. Agricult.- N. Ireland 3 Agricultural Colleges 400 holdnings 600 holdnings GREECE Min. of Agriculture 51 Services in the Nomos holdnings SPAIN Min. Of Agriculture 17 Autonomous Commun. Private Accountancy Offices holdnings PORTUGAL Min. Of Agriculture 9 Regional Directions holdnings AUSTRIA Min. Of Agriculture - LBG Regional Offices of LBG holdnings FINLAND MTTL Rural Advisory Centers holdnings SWEDEN LES-SCB Farmers Union Accountants holdnings holdnings\n8 - 7 - Økologi indgår foreløbig ikke som kriterium ved klassifikation af bedrifterne i Bruxelles, hvilket vanskeliggør vægtningen hos RICA. Når regnskaberne er færdigbehandlede til serie A, D og G, konverteres de til RICA-format og sendes herefter i anonymiseret form til Bruxelles via elektronisk medie. 3. Forskelle i indikatorer I SJFI-tabellernes indkomstopgørelser er driftsoverskuddet hovedindikator for indkomsten fra jordbrug. Herfra trækkes renteudgifterne, indkomster fra øvrig erhvervsarbejde mv. lægges til, hvorefter privatforbrug og skatter trækkes fra og resulterer i den løbende opsparing. RICA-tabellerne er helt anderledes opgjort. Statistikken er ikke baseret på afstemte regnskaber, hvori hele jordbrugerens økonomi opgøres, idet der kun fokuseres på jordbrugssiden. Indkomster, aktiver og passiver uden for landbruget samt skatter og forbrug indgår ikke i grundmaterialet, og afstemning af regnskaberne og opgørelse af opsparing er således ikke mulig. Bilag 3a, side 44 viser, hvordan RICAs indkomstopgørelse finder sted. Tallene i parentes henviser til RICAs variabelnumre, som de fremgår af tabellerne i bilag 1. I nedenstående boks er nogle af de vigtigste RICA-variable vist, og evt. forskelle til SJFI-variablene beskrevet. De beskrevne variable er vist i samme rækkefølge som i RICA s tabeller, se bilag 1. Især variable, der skønnes at kunne fejlfortolkes, er beskrevet og nogle af dem på et aggregeret niveau, hvor undervariable nævnes. For nogle hovedstørrelser kan sammenligning mellem RICA- og SJFI-tal findes i tabel 4 og 5. Nogle RICA-variable og forskelle til SJFI s variable: Total labour input - AWU (annual work units, SE010) defineres hos RICA som antal personer, som har arbejdet mindst, hvad der svarer til normal fuldtidsbeskæftigelse (for Danmark 1665 timer). SE010 er underopdelt i unpaid labour input (SE015) og paid labour input (SE020). En person kan højst udgøre 1 AWU, mens personer, som har arbejdet mindre end 1665 timer udgør en forholdsmæssig del af 1 AWU. For sæsonarbejdskraft udgør 1 AWU (antal timer)/(antal AWU pr. time) for øvrige beskæftigede. I SJFI s publikationer angives arbejdsforbruget i timer, og antal årsværk anvendes kun i forbindelse med opdeling af bedrifter i størrelsesgrupper, herunder især heltid/deltid.\n9 - 8 - Total livestock units LU (SE080) RICA SJFI dyreenheder pr. årsdyr Heste 0,6 0,5 Malkekøer 1,0 1-1,18 Tyre < 1 år 0,4 0,35 Kvier < 1 år 0,4 0,25-0,34 Tyre 1-2 år 0,6 0,23-0,35 Kvier 1-2 år 0,6 0,25-0,34 Tyre > 2 år 1,0 0,23-0,52 Kvier > 2 år 0,5 0,25-0,34 Ammekøer 0,8 0,52 Får 0,1 0,12 Smågrise < 20 kg 0,027 0,0074* Søer 0,5 0,22 Slagtesvin 0,3 0,12 Slagtekyllinger 0,07 0,0024 Høns 0,14 0,0067 Andet fjerkræ 0,3 0,0067 * Pr. produceret dyr. Kilder til husdyrenheder: internt RICA-notat (RI/CC886 rev.6) samt Håndbog til driftsplanlægning 1999 fra Landbrugets Rådgivningscenter og egne beregninger på samme. Milk yield (SE125) hos RICA er kg mælk uanset kvalitet, mens der hos SJFI tages hensyn til fedtog proteinindhold. Output crops and crop products (SE135) er underopdelt på en lang række afgrøder. I output hos RICA og i bruttoudbyttet i serie D er der i modsætning til bruttoudbyttet i serie A indregnet egne produkter til foder og udsæd. Hos RICA er der i modsætning til SJFI ikke indregnet konjunktur på beholdninger. I modsætning til SJFIs bruttoudbytte indeholder RICAs output ikke tilskud. Output livestock and products (SE206) er underopdelt på en række husdyr samt mælk. Konjunktur på besætningen indgår i change in value of livestock og omfatter hos RICA kun avlsdyr. I bruttoudbyttet hos SJFI indgår konjunktur på hele besætningen, se eksempel side 20. Other output (SE256): fra 1998 er skovindtægter og skovudgifter (udgjorde hhv og 2201 kr. pr. bedrift i serie A, 1999) og fra 1999 er forpagtningsindtægt (udgjorde 4368 kr. pr. bedrift i serie A, 1999) med hos RICA, men har aldrig været med i bruttoudbyttet hos SJFI. Indtægt fra ej selvstændigt vurderet bolig (udgjorde 2376 kr. i serie A, 1999) er med hos SJFI, men ikke hos RICA. Specific costs (SE281) svarer nogenlunde til de variable omkostninger og er opdelt på en række poster, f.eks. er foderforbruget opdelt på husdyrarter. Udsæd og foder indeholder hos RICA og i serie D produkter af egen avl, hvor serie A kun omfatter indkøbte varer. Værdien af egne foderstoffer fremgår af bilag 1 (SE315 og SE325). Gødning indeholder hos RICA endvidere vækstmedier, kalk og mergel. Farming overheads (SE336) udgør en del af de faste omkostninger. Forsikring og vedligeholdelse af forpagtede bygninger indgår ikke hos RICA, men indgår i forpagtningsafgiften. Beløbsstørrelsen af dette skønnes dog minimal.\n10 - 9 - Depreciation (SE360) omfatter afskrivninger på driftsbygninger, inventar, frugtplantager, jordbærplanter og grundforbedringer. Dvs. som serie A og D, dog indgår afskrivninger på forpagtede aktiver hos RICA i forpagtningsafgiften. External factors (SE365) omfatter løn (SE370), forpagtningsafgift (SE375) og renteudgifter (SE380). I lønnen indgår hos RICA arbejdsskadeforsikringen, som hos SJFI indgår i forsikringer. I forpagtningsafgiften indgår hos RICA afskrivning, forsikring og ejendomsskatter vedr. tilforpagtning. Renteudgiften inkluderer hos RICA kun den driftsmæssige del af renterne, fordelt ud fra lånetyper og aktiver, og der er ikke modregnet renteindtægter. Hos SJFI inkluderer nettorenteudgifter såvel driftsmæssige som private renteudgifter, hvori renteindtægter er modregnet. Balance current subsidies and taxes (SE600): Her indgår alle tilskud på nær investeringstilskud (se næste begreb). De modregnede skatter omfatter CO 2 -, SO 2 - og rumvarmeafgift samt ejendomsskatter. I visse lande indgår moms, hvor den ikke refunderes. Balance subsidies and taxes on investments (SE405): investeringstilskuddene omfatter for Danmarks vedkommende tilskud til yngre jordbrugere, miljø, læplantning, kraftvarmeanlæg og energibesparende foranstaltninger. Der er ingen afgifter på investeringer, men i visse lande refunderes momsen ikke. Fixed assets (SE441) omfatter jord, driftsbygninger, kvoter, inventar og avlsbesætning. Current assets (SE465) omfatter besætning, som ikke er avlsdyr, beholdninger, kontantbeholdning, bankindestående, driftsfonds samt moms- og varetilgodehavende. Liabilities (SE485) er den driftsmæssige del af gælden opdelt på grundlag af gældstype samt aktivernes værdi. Net worth (SE501) er egenkapitalen baseret på de driftsmæssige værdier. Gross investment (SE516) er køb salg af fixed assets. 3.1 Udbytte og omkostninger Total output er overordnet opdelt i tre grupper: crops and crop products, livestock and products og other output, se ovenfor. RICA s output ligner bruttoudbyttet hos SJFI, men der er forskelle. Der er ikke beregnet konjunktur på beholdninger hos RICA, og konjunktur på besætning beregnes kun på avlsdyr og er derved forskellig fra den, som indgår i serie A. Dette beskrives nærmere i afsnit 4.6. Foder og udsæd af egen avl indgår i bruttoudbyttet hos RI- CA på samme måde som i serie D, men ikke serie A. Tilskud er, i modsætning til SJFIs bruttoudbytte, ikke med i total output, men er opgjort og opdelt separat. Omkostningerne, total inputs, er overordnet opdelt i specific costs, farming overheads og external factors som beskrevet ovenfor, hvor nogle af posterne er defineret forskelligt fra SJFI s. De to førstnævnte udgør tilsammen intermediate consumption, som indgår i tabel 2\n11 og stort set svarer til varer og tjenesteydelser hos SJFI. Betegnelsen varer og tjenesteydelser er anvendt i tabellerne 4 og 5 samt Driftsoverskud og indkomst Indikatorerne for indkomst er som nævnt ikke de samme hos RICA som hos SJFI. Gross farm income svarer til SJFI s bruttoudbytte minus varer, tjenesteydelser og afgifter plus løbende tilskud. I farm net value added er endvidere afskrivningerne trukket ud. Hovedindikatoren for indkomst pr. bedrift er family farm income, hvor posten external factors, som omfatter lønninger, renteudgifter og forpagtningsafgift, er trukket fra, mens rente- og investeringstilskud er lagt til. Family farm income kan defineres som driftsoverskuddet minus den jordbrugsmæssige del af rente- og forpagtningsudgifterne eller det beløb, brugerfamilien tjener på jordbruget. I Danmark har en sådan indikator hidtil ikke været anvendt, bl.a. fordi de danske regnskaber ikke indeholder en opdeling af renterne i en driftsmæssig og en privat del. Ved konverteringen til RICA-format bliver de danske renteudgifter imidlertid opdelt i en privat og en driftsmæssig del på grundlag af fordelingen af aktiverne samt gældstyperne. I forbindelse med en omlægning af regnskabsstatistikkerne hos SJFI vil renteudgifterne også herfra fremover blive opdelt, og posten driftsresultat vil nogenlunde svare til RICA s Family farm income.\n12 Tabel 2. Beregning af RICAs hovedindikator for indkomst, family farm income. Som eksempel er anvendt tal for alle bedrifter i Danmark og Frankrig, 1997 Danmark Frankrig ECU pr. bedrift Total output 142,0 106,3 - intermediate consumption 85,2 60,6 balance current subsidies and taxes 13,5 15,8 Gross farm income 70,4 61,6 - depreciation 15,7 15,8 Farmnet value added 54,7 45,7 - external factors 38,3 17,5 balance subsidies and taxes on investment 0,5 0,8 Family farm income 16,9 29,0 Kilde: Internt RICA-notat RI/CC 1300 rev.4 Bemærk, at selvom de danske bedrifter har den største produktion og opnår de højeste gross farm income og farm net value added, medfører de store danske renteudgifter, at family farm income er størst i Frankrig. De danske brugerfamilier har foruden landbrugsindkomsten store indtægter fra lønarbejde mv., hvorfor det ikke er usandsynligt, at de danske brugerfamilier har en lige så stor eller måske endda større indkomst end de franske. Så vidt vides er de franske landmænds øvrige indkomster ikke opgjort. Det kan f.eks. skyldes frygt for, at hvis der bedes om totale regnskaber for de franske landmænd, vil de afvise at lade regnskaberne indgå i statistikken. At de franske brugerfamilier har mindre lønarbejde uden for bedriften end de danske understøttes af, at brugerfamiliens arbejdsindsats i jordbruget udgør 1,43 årsarbejdsenheder (AWU), hvor den i Danmark kun udgør 0,92 AWU. Omfanget af lønnet arbejdskraft udgør 0,45 AWU i Danmark og 0,34 AWU i Frankrig. Når de franske brugerfamilier anvender mere tid på bedriften, har de mindre tid til lønarbejde. RICA angiver endvidere farm net value added/annual work unit samt family farm income/family work unit, hvor de to poster sættes i forhold til henholdsvis den samlede arbejdsindsats og indsatsen af ulønnet arbejdskraft beregnet som årsarbejdsenheder. Til sammenligning med RICA s indkomstopgørelse i tabel 2 er i tabel 3 vist SJFI s måde at opgøre indkomsten på. Der er vist tal for alle bedrifter i henholdsvis serie A og D for Som det fremgår, er opbygningen helt anderledes, og frem for alt indgår privatøkonomien. RICA-tallene omfatter både landbrugs- og gartneriregnskaber i sammenvejet tilstand. Da der var landbrugsbedrifter, men kun gartnerivirksomheder, vejer serie A- tallene langt mest. SJFI-tallene er påvirket af, at der anvendes en bundgrænse på 4 ESE mod RICAs 8 ESE. Fra og med regnskabsåret 2000 anvendes 8 ESE begge steder.\n13 Tabel 3. Beregning af driftsoverskud, løbende indkomst samt løbende opsparing i dansk landbrug og gartneri, beregnet af SJFI for 1997, i 1000 kr. Landbrug Gartneri kr. pr. bedrift Bruttoudbytte 850, ,9 - driftsomkostninger 604,2 1743,3 Driftsoverskud 246,3 363,3 anden indkomst 277,6 220,1 - nettorenter 170,3 170,8 Løbende indkomst 353,6 412,6 -personlige skatter mv. 93,0 114,3 -privatforbrug 209,3 214,7 Løbende opsparing 51,3 83,6 Kilde: Landbrugsregnskabsstatistikken (serie A) og gartneriregnskabsstatistikken (serie D) fra SJFI. 3.3 Aktiver, passiver, investeringer og cash flow Aktiverne er hos RICA opdelt i to grupper: fixed assets (SE441) og current assets (SE465), som igen er underopdelt (bilag 1 og 3). Kun ultimoværdier er vist i tabellerne, og konjunktur er ikke opgjort. Som for indkomsten gælder det, at RICA kun behandler den jordbrugsmæssige del af aktiver og passiver, mens SJFI herudover inkluderer andre aktiver såsom bolig, andre erhverv og finansielle aktiver med tilhørende gældsposter. Også passiverne vises hos RICA kun ultimo. De er opdelt på tre poster: long and medium term loans (SE490), short-term loans (SE495) samt egenkapitalen, net worth (SE501). Den jordbrugsmæssige del af gælden er for de danske regnskaber beregnet ud fra den jordbrugsmæssige del af aktiverne samt gældstyperne. Posten average farm capital (SE510) er et gennemsnit af primo- og ultimoaktiverne, dog minus værdi af jord samt kvoter, hvor disse kan opgøres separat. Endelig er vist change in net worth (SE506), som er forskellen mellem egenkapital primo og ultimo. Investeringerne er kun overfladisk behandlet hos RICA, mens finansiering ikke indgår. Investeringerne er vist som et samlet beløb (SE516), og derudover vises nettoinvesteringerne (SE521), dvs. investeringer minus afskrivninger. Endelig er tilskud til investeringer opgjort separat (SE406). Cash flow vises i tabellerne i to versioner, som omfatter alle indbetalinger til bedriften minus alle udbetalinger fra bedriften. I cash flow (1) (SE526) er investeringer og gældsposter udeladt. SJFI definerer ikke cash flow.\n14 Øvrige oplysninger i RICAs tabeller Indledningsvis i RICAs tabeller (bilag 1) vises antal bedrifter (SYS02), stikprøvens størrelse (SYS03) samt euro-kursen i national valuta (SYS04). Herefter angives bedrifternes gennemsnitsstørrelse i ESE (SE005), arbejdsforbrug (SE010, SE015 og SE020, se side 7), areal opdelt på en række afgrøder samt forpagtet/selveje (SE025-SE075) og antal husdyr i husdyrenheder (SE080-SE105), som imidlertid ikke er identiske med de officielle danske omregningsfaktorer, se side 8. Endelig vises udbytteniveau i form af hektarudbytter af hvede (SE110) og majs (SE115), kg mælk pr. malkeko (SE125, se side 8) samt græssende husdyr pr. ha med grovfoder (SE120). Arbejdsforbruget er opgjort i årsarbejdsenheder, AWU, som er defineret som en person, som mindst har ydet en arbejdsindsats svarende til en fuldtidsansat, se side Grupperinger/driftsformer Den overordnede gruppering er efter medlemsland, men herunder er der opdelt i driftsformer. Driftsformerne, som er forskellige fra dem, der anvendes i serie A og D, kaldes for 1998: - field crops (planteavl) - horticulture (blomster og grønsager) - wine - other permanent crops (herunder frugt og bær samt planteskole) - milk - grazing livestock (kødkvæg) - granivores (svin og fjerkræ) - mixed Hos SJFI er serie D opdelt i fem driftsformer: grønsager under glas, potteplanter, grønsager på friland, frugt og bær samt planteskole. De tre førstnævnte indgår i driftsformen horticulture hos RICA, mens de to sidstnævnte indgår i other permanent crops. Endelig indgår en gruppe blandede frilandsgartnerier i arable. I serie A er regnskaberne overordnet opdelt i heltid og deltid. De fleste af sidstnævnte er planteavlsbedrifter. Heltidsbedrifterne er opdelt i fire driftsformer: planter, kvæg, svin og pelsdyr. Driftsformen planter indgår især i arable hos RICA, kvæg indgår især i dairy, men enkelte regnskaber også i drystock, driftsformen svin indgår i pigs/poultry, men også i stort\n15 omfang i mixed og endelig indgår pelsdyr i mixed. Pelsdyr er imidlertid ikke defineret som en jordbrugsdriftsgren hos RICA, og pelsdyrene tildeles ingen SDB. Derfor anvendes regnskaber fra pelsdyrbedrifter kun, hvis der er andre jordbrugsaktiviter på bedriften. De viste driftsformer i Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug er planteavl og mælkeproduktion, og derudover er kriterierne omlagt/under omlægning samt heltid/deltid vigtige. Hvordan de økologiske regnskaber kommer til at indgå hos RICA fremover er endnu usikkert. 4. Vægte, standarddækningsbidrag og sammenligning af tal fra SJFI og RICA Vægtningen af regnskaberne foregår ikke på samme måde hos RICA som hos SJFI. En vigtig forskel er, at RICA ikke anvender regressionsskøn 3 i forbindelse med vægtningen. Regressionsskønnet sikrer, at gennemsnitsstørrelsen på bedrifter i undergrupperne kommer til at stemme overens med landbrugs- og gartneritællingen fra Danmarks Statistik. Endvidere er såvel de anvendte standarddækningsbidrag (SDB) 4 som den landbrugs- og gartneritælling, der vægtes ud fra, ofte et eller flere år gamle hos RICA. Hos SJFI anvendes altid tællingen fra regnskabsåret og SDB er beregnet på 2-4 år gamle tal. Når danske tal sammenlignes med andre medlemslandes, er det således nødvendigt at anvende RICA-tal for såvel Danmark som øvrige EU-lande, idet serie A- eller D-tal ikke er direkte sammenlignelige med de udenlandske. Tabel 4 og 5 er direkte sammenligninger af, hvilke tal man kommer frem til ved anvendelse af henholdsvis RICAs og SJFI s metoder til behandling af samme regnskaber. 4.1 Omdefinerede SJFI-tal Tabel 4 viser en sammenligning af resultater for alle bedrifter i henholdsvis 1997, 1998 og 1999 med en undergrænse på 8 ESE. SJFI-tallene er ændret i forhold til de officielle publikationer, idet undergrænsen er forhøjet fra 4 til 8 ESE, og tallene desuden er bearbejdet, så de nogenlunde svarer til RICAs definitioner. F.eks. er foder og udsæd af egen avl lagt til 3) 4) En nærmere beskrivelse af regressionsskøn findes i notatet Regnskabsstatistik for jordbrug udvælgelse og sammenvejning af regnskabsmateriale (1986) fra SJFI, som kan fås ved henvendelse til Instituttet. Standarddækningsbidragene fremgår af internetversionen af serie A og D (www.sjfi.dk, klik data og statistik, alle landbug, serie A, materialeudvælgelse, beregninger og definitioner) og er nærmere beskrevet i Working paper nr. 6/2000 fra SJFI, som findes på\n16 bruttoudbyttet og til varer og tjenesteydelser for landbrugets vedkommende, mens tilskuddene er trukket fra bruttoudbyttet. Definitionsforskelle mellem de to sæt tal skønnes herefter at være af minimal betydning bortset fra vægtning og klassifikation, som beskrives i de følgende afsnit. SJFI-tallene for landbrug og gartneri er vejet sammen på grundlag af det samlede antal bedrifter i de to grupper. Da der f.eks. var gartnerier, landbrug og sammenlagt bedrifter i 1999, vægtes gartnerital med 1909/47771 og landbrugstal med 45862/ Anvendelse af strukturtælling og standarddækningsbidrag Som det fremgår af tabellerne, anvender SJFI altid regnskabsårets landbrugs- og gartneritælling fra Danmarks Statistik ved vægtning af regnskaberne, hvor RICA kun udskifter vægtningsgrundlaget hvert andet år, men ofte først offentliggør resultater med en ældre vægt, som senere udskiftes, hvorefter de officielle resultater ændres. Derfor findes der for 1997 og 1998 to sæt RICA-tal, hvoraf det ældste med anvendelse af landbrugs- og gartneritællingen fra 1995 findes i bilag 2. Når der til grund for resultaterne anvendes to forskellige landbrugs- og gartneritællinger, vil populationens størrelse være forskellig pga. den løbende strukturudvikling. Som det fremgår af tabellerne, var der i 1995 ca , i og i bedrifter. Samtidig med at der bliver færre bedrifter, bliver de tilbageværende større i gennemsnit. Også de SDB er, som anvendes ved klassificeringen, er forskellige. SJFI anvender altid SDB er med basis tre år før regnskabsåret, mens RICA anvender SDB fra tre år før året for den landbrugs- og gartneritælling, som anvendes ved vægtningen. Forskelle i vægt- og klassifikationsgrundlag medfører en forskel i bedrifternes gennemsnitsstørrelse. Denne forskel genfindes i regnskabsresultaterne. Forskellen mellem resultaterne fra SJFI og RICA fremgår af kolonnen SJFI/RICA i tabel 4 og 5, hvor kun de tal, som er sammenlignelige figurerer, se afsnit Forskellig klassificering af husdyr I tabellerne 4 og 5 anvendes for 1997 samme tælling ved vægtningen og samme SDB ved klassificeringen hos såvel SJFI som RICA. Alligevel er resultaterne ikke helt ens. Det er der flere årsager til. For det første klassificeres pelsdyr hos SJFI, men slet ikke hos RICA, hvorfor bedrifter med pelsdyr, som ikke opnår størrelsen 8 ESE på grundlag af andre driftsgrene\n17 end pelsdyr, ikke indgår hos RICA. Derfor er den samlede population såvel som stikprøven størst hos SJFI. Dernæst klassificeres husdyrbedrifter hos RICA på grundlag af årsdyr, dvs. det gennemsnitlige antal dyr året igennem. Hos SJFI anvendes et forventet antal pr. ca. 1/6, hvor husdyrtællingen hos Danmarks Statistik finder sted. Endvidere er opdelingen af svin i størrelsesgrupper forskellig hos RICA og SJFI. Endelig behandles strata med manglende bedrifter forskelligt. F.eks. for grupperingen svin/fjerkræ i 1997 skaber forskellen i klassifikation af husdyr sammenligningsproblemer. Hvor der ifølge RICA var 3700 bedrifter i 1997 (tabel 5), var der ifølge SJFI 3832, og hvor der hos RICA var 246 regnskaber i stikprøven, som blev defineret som kommende fra svin/fjerkræbedrifter, definerede SJFI 257 regnskaber. Ved en nærmere undersøgelse viser det sig, at 22 regnskaber er med hos SJFI, men ikke hos RICA, mens det er omvendt for 11 andre regnskaber. I de fleste tilfælde kan det konstateres, at bedrifter, som er svinebedrifter hos RICA, men ikke hos SJFI har flere årsdyr end et simpelt gennemsnit af primo- og ultimostatus, mens der er færre årsdyr end statusværdierne antyder, når bedriften er med hos SJFI, men ikke hos RICA. Det er således ovennævnte kriterium, tælling 1/6 versus årsdyr, der især er afgørende. Bedrifter, som klassificeres som svinebedrifter hos SJFI, men ikke hos RICA, klassificeres hos RICA i stedet som blandede bedrifter. Bedrifter, som er svinebedrifter hos RICA, men ikke hos SJFI figurerer i den blandede gruppe hos SJFI.\n18 Tabel 4. Forskel i resultater hos RICA og i serie A/D, når minimumsgrænsen er 8 ESE. Vægt 1997 og SDB 1994 for RICA alle tre år. For SJFI vægt 1997, SDB 1994 for 1997, vægt 1998, SDB 1995 for 1998 og vægt 1999, SDB 1996 for SJFI RICA SJFI/RICA 2 SJFI RICA SJFI/RICA 2 SJFI RICA SJFI/RICA 2 Antal bedrifter , , ,96 Stikprøve , , (2062) 3 1,02 Økonomisk størrelse, ESE 70,0 72,9 0,96 75,1 73,8 1,02 76,8 78,4 0,98 Areal, ha 49,8 51,9 0,96 51,6 51,8 1,00 53,4 55,7 0,96 heraf med korn 28,5 29,3 0,97 28,8 28,5 1,01 28,8 29,6 0,97 heraf med grovfoder 10,9 11,9 0,91 11,6 12,1 0,96 12,1 12,8 0,94 Antal husdyrenheder Arbejdsforbrug, årsarbejdsenheder 1,6 1,4 1,5 1,4 1,5 1,4 heraf brugerfamilien 1,1 0,9 1,1 0,9 1,1 0, Kr Kr Kr Output , , ,92 - varer og tjenesteydelser , , ,95 tilskud - afgifter , , ,97 - afskrivninger , , ,95 - lønudgift , , ,87 Driftsoverskud , , ,86 - renteudgifter Driftsresultat Jordbrugsaktiver, ultimo Gæld i alt, ultimo Gældsprocent 51,5 58,1 52,1 56,6 51,1 54,7 Investeringer ) Hos RICA driftsmæssige renter, låneomkostninger og forpagtningsafgift, hos SJFI nettorenteudgifter, dvs. driftsmæssige private renteudgifter - renteindtægter 2) Hvor SJFI/RICA ikke er beregnet, skyldes det forskel i definition. 3) Uden og med ekstra økologer. Kilder: Interne RICA-notater RI/CC 1300 rev. 4, RI/CC 1312 rev. 3, RI/CC 1328 samt egne beregninger på SJFI-data.\n19 SJFI/RICA Tal, som det ikke har været muligt omregne, så de defineres ens i de to statistikker, er taget med for at vise konsekvensen af forskel i beregningsmetode. Her er SJFI/RICA ikke beregnet. Husdyrenhederne beregnes efter forskellige metoder. Mælkeudbyttet er ikke særlig forskelligt, men hos RICA er der ikke taget hensyn til fedtindhold, hvilket der er hos SJFI. 1 årsarbejdsenhed er, som nævnt i afsnit 3.4, 1665 timer hos SJFI, mens det hos RICA gælder, at en person højst kan udgøre én arbejdsenhed. Gæld samt renteudgifter er hos RICA reduceret med den private andel, og der anvendes således en estimeret driftsmæssig del. Aktiverne er forskellige, fordi beholdninger og tilgodehavender er anslået forskelligt. Tilgodehavender er ikke indeholdt i SJFIs landbrugs/gartneriaktiver, men indgår som private aktiver. Investeringerne er forskellige, fordi forskydninger i beholdninger og besætning ikke er indeholdt i RICAs investeringer. Stikprøven af økologiske regnskaber udgør en større andel af populationen af økologiske bedrifter, end det er tilfældet for stikprøven blandt konventionelle bedrifter. Det er nødvendigt for at udarbejde en selvstændig statistik (serie G) for det relativt lille antal økologer. For 1999 anvendes samtlige økologiske regnskaber for første gang i serie A og D, hvilket er muligt, fordi de økologiske bedrifter får lavere vægt i statistikken end de konventionelle. RICA er endnu ikke i stand til at differentiere vægtene, hvorfor foreløbig kun en del af økologerne indgår. I tabel 4 og 5 er stikprøven inkl. alle økologer vist i parentes, og i SJFI/RICA er vist forholdet mellem antal regnskaber >8 ESE inkl. økologer. 4.5 Resultater for delpopulationer Blandt driftsformerne er det valgt at beregne sammenlignende tabeller for bedrifter med svin og med malkekvæg. De to driftsformer er nogenlunde ensartede, og det er relativt enkelt at udarbejde SJFI-sammenligningstal (tabel 5). Samtidig udgør produktionen på bedrifterne en ret anselig del af den danske landbrugsproduktion. Resultaterne fra svinebedrifter er beskrevet i afsnit 4.6. For mælkebedrifterne er der ganske god overensstemmelse mellem resultaterne fra SJFI og fra RICA. Her har prisudsving på besætningen i den analyserede periode været moderate.\n20 Konsekvens af forskellig beregning af konjunktur på besætning De tal, som i tabel 4, 1997 bør være sammenlignelige hos RICA og SJFI, afviger kun med få procent. Såvel produktionsværdi som driftsoverskud er 3 % lavere hos SJFI end hos RI- CA. For de to følgende år er forskellene større. Ifølge RICA var indkomsten i jordbruget negativ, kr. i 1998 (tabel 4), efter at forpagtningsafgifterne samt den beregnede jordbrugsmæssige del af renteudgifterne var trukket fra driftsoverskuddet. I 1999 steg indkomsten med kr. til , hvilket kan overraske, idet såvel serie A som serie D viste næsten uændret overskud. En nærmere undersøgelse afslører, at den store afvigelse stammer fra svinebedrifterne (tabel 5), hvor indkomsten steg med kr. fra til kr. Ifølge beregninger på SJFIregnskaberne var stigningen på under kr. Sammen med driftsformen mixed, de blandede bedrifter, hvor omtrent halvdelen af bruttoudbyttet stammer fra svin, og hvor indkomsten steg med godt kr., er svinene årsag til stort set hele forskellen i indkomstudviklingen på den samlede population af jordbrugsbedrifter fra 1998 til Årsagen til den store forskel i indkomst for netop bedrifter med svin ligger i opgørelse af konjunktur på besætningen. Hos såvel RICA som SJFI indregnes forskydning i værdi af besætningen i bruttoudbyttet. Hos SJFI fratrækkes herefter en konjunkturværdi, som beregnes som udviklingen i pris på den gennemsnitlige besætningsstørrelse. Hos RICA beregnes der ingen egentlig konjunktur, men for avlsdyr indregnes forskydningen i besætningens værdi ikke. I stedet beregnes for avlsdyrene værdien af besætningsforskydningen til et gennemsnit af prisen primo og ultimo på regionalt niveau. På denne måde kommer konjunkturen på avlssvin med, men ikke på den øvrige besætning.\nEU's regnskabsstatistik for jordbrug Møllenberg, Steffen\nuniversity of copenhagen EU's regnskabsstatistik for jordbrug Møllenberg, Steffen Publication date: 2001 Document Version Også kaldet Forlagets PDF Citation for published version (APA): Møllenberg, S.\nJordbrugsbedrifternes økonomi i EU\nJordbrugsbedrifternes økonomi i EU Analyser på regnskabsdata Steffen Møllenberg Juni 2002 Abstract Hvert år udarbejder Generaldirektoratet for Landbrug i Bruxelles en fælles regnskabsstatistik for jordbruget\nFødevareøkonomisk Institut Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug 2000 Materialeudvælgelse, beregninger og definitioner København 2002 2 Materialeudvælgelse, beregningsmetoder og definitioner, FØI Indholdsfortegnelse:


Hvilke antibiotika ordineres til voksent ørebetændelse? - Bihulebetændelse\nover to år gammel;\nFor eksempel i akut otitis medie, hvis der er perforering af trommehinden, kan du ikke bruge et antal dråber, da dette kan føre til skader på hørselsnerven.\nFor at undgå betændelse i øreområdet, skal du huske, at det i den kolde sæson ikke er tilladt at gå uden for hovedbeklædning, især hvis du ikke gør dette umiddelbart efter at have taget et bad eller taget et bad. Efter at have besøgt poolen eller svømmetur på stranden, skal du tørre ørerne godt og undgå langvarig udsættelse for vand, især beskidt, i øregangene.\nDe bedste antibiotika mod otitis medier hos en voksen, et barn. Piller, injektioner, dråber\nHvis otitis hos en voksen eller et barn provoseres af bakterier, anbefales brug af antibiotika. I dette tilfælde skal lægen vælge behandlingsregime afhængigt af patogenens følsomhed over for det antimikrobielle middel, patientens alder, tilstedeværelsen af kontraindikationer for denne gruppe af lægemidler samt sværhedsgraden af det kliniske billede.\nOtitis er en inflammatorisk proces i øret. Afhængig af patogenens art kan sygdommen være af bakteriel, virus-, svampe- og blandet oprindelse.\nHvis otitis media forårsages af vira, er udnævnelsen af antibiotikabehandling i de fleste tilfælde upraktisk. Men på den anden side reducerer antimikrobielle lægemidler risikoen for at udvikle mastoiditis og andre farlige komplikationer. Hvorvidt antibiotika er nødvendigt til otitis media, skal lægen derfor beslutte individuelt.\nNår sygdommen er provokeret af svampe, kan antimikrobiel behandling medføre, at patologien skrider frem og patientens velvære.\nDet tilrådes kun at ordinere et antibiotikum mod otitis hos en voksen og et barn, når bakterier er årsagsmidlet til den patologiske proces. Med dette sygdomsforløb kan svigt i antibiotikabehandling og dens urimelige udnævnelse forårsage hjerneabscess, sepsis og død af patienten.\nMen med den forkerte recept på antibiotika med bakteriel otitis media er udseendet af antibiotikaresistens muligt. Derfor er det nødvendigt at tage hensyn til hvilke bakterier der forårsagede den patologiske proces og deres følsomhed over for et specifikt antimikrobielt middel.\nAt bestemme sygdommens art på egen hånd er ret problematisk. Derfor kan kun en otolaryngolog diagnosticere. Hvis der efter forskrivning af antibiotikabehandling er gået mere end 3 dage, og der ikke observeres nogen positiv dynamik, anbefales det at ændre medicinen.\nDet er også vigtigt at afslutte behandlingsforløbet med et antimikrobielt middel, ellers kan sygdommen blive kronisk, og antibiotikaresistente mikroorganismer vises.\nOtitis externa er en betændelse i den ydre auditive kanal. Til dens behandling kan antibiotika bruges i tabletter, øredråber, injektioner, der injiceres i en vene eller en muskel.\nMed eksterne otitis-medier ordineres følgende typer antibiotika:\nPenicilliner. Denne gruppe inkluderer lægemidler baseret på amoxicillin, som er tilgængelige under forskellige handelsnavne: Amosin, Flemoxin Solutab, Ecobol. De er kontraindiceret i tilfælde af intolerance over for deres sammensætning såvel som cephalosporiner og andre penicilliner. Oralt eller parenteralt kan de ikke være med Filatovs sygdom, lymfocytisk leukæmi, svær lever- og nyrefunktion. Amoxicillin i kombination med clavulansyre kan bruges til behandling af otitis externa. Disse er medicin såsom Augmentin, Amoxiclav. Clavulansyre hæmmer beta-lactamaser - enzymer, der ødelægger amoxicillin, som et resultat heraf udvides dets antibakterielle handlingsspektrum.\nCefalosporiner. De er beta-lactam-antibiotika. Sammenlignet med penicilliner er cephalosporiner mere resistente over for beta-lactamaser. De kan ikke være med intolerance over for deres sammensætninger, præparater af penicillin- og cephalosporinserien. Med forsigtighed bør de bruges til lever- og nyredysfunktion. Med ekstern otitis media, Ceftriaxone, Ceftazidime kan bruges.\nMakrolider. Dette er antibiotika, der indeholder en makrocyklisk lactonring. De stopper væksten og reproduktionen af patogen mikroflora, i store doser har de en bakteriedræbende virkning. Macrolider inkluderer azithromycin (Zitrolide, Zi-faktor, Sumamed), klarithromycin (Klabaks, Klacid). Medicinerne i denne gruppe er de mindst giftige, og de tolereres godt af de fleste patienter. I behandlingen med makrolider var der ingen tilfælde af nefro- og hæmatotoksicitet, toksiske virkninger på centralnervesystemet, chondropati og arthropati, fotoallergi, og nogle bivirkninger, der opstår som følge af brug af andre antibiotika vises meget sjældent, herunder anafylaksi, alvorlig toksisk-allergisk syndrom pseudomembranøs colitis. Fordelene ved azithromycin inkluderer, at det skal tages en gang dagligt, og behandlingsforløbet varer kun 3 dage.\nAntibiotiske dråber kan også bruges til behandling af eksterne otitis medier:\nNormax Den terapeutiske virkning af medicinen forklares af norfloxacin. Dette er et antimikrobielt middel i fluoroquinolon-serien, der er kendetegnet ved et bredt spektrum af antibakteriel aktivitet. Norfloxacin har en bakteriedræbende virkning, mikroorganismer, der er i svindelstadiet og reproduktion, er følsomme over for det. Normax er ikke giftigt. Det er umuligt med intolerance over for sammensætningen af øjendråber og andre quinoloner. Det anbefales ikke til kvinder i position og understøtter amning, patienter under 18 år.\nCiprofloxacin. Dette er et antimikrobielt middel fra gruppen af fluorquinoloner, der er kendetegnet ved et bredt spektrum af antibakteriel virkning. Øredråber er ikke mulige med overfølsomhed over for deres sammensætning, patienter under 15 år. Dets fulde analoger er Betaciprol, Tsipromed. Det sidste medikament anbefales ikke under drægtighed og amning..\nOtofa. Som en aktiv ingrediens indeholder medicinen rifamycin. Det forårsager døden af de fleste gram-positive og gram-negative mikroorganismer. Ørdråber kan ikke bruges til allergi mod deres sammensætning.\nMed otitis media er mellemøret og trommehinden involveret i den patologiske proces. Tegn på sygdommen vises normalt inden for få timer..\nHvis den tympaniske membran sprang på grund af sygdommen, kan der ses blodudskillelse fra øregangen og smertelindring. Et antibiotikum til otitis media hos en voksen eller et barn ordineres med den obligatoriske overvejelse af trommehindens tilstand.\nMed otitis media kan de samme antimikrobielle medikamenter bruges i tabletter og injektioner som ved betændelse i det ydre øre. De valgte lægemidler er penicilliner og cephalosporiner. For allergier mod dem ordineres makrolider. Fra øredråber med otitis media kan Tsipromed være.\nVed betændelse i mellemøret, som er ledsaget af vedvarende perforering af den tympaniske membran, kan Otofs lægemiddel anvendes. Behandlingsvarigheden for otitis media kan variere fra 5 til 10 dage. Behandlingsforløbet kan øges hos patienter, der er yngre end 2 år, såvel som hvis der observeres udflod fra øret..\nInternt otitis media eller labyrinthitis er en betændelse i en persons indre øre. Dette er en alvorlig og farlig patologi, der uden tilstrækkelig og rettidig behandling kan forårsage høretab og komplikationer fra centralnervesystemet..\nOtitis media kan mistænkes af følgende symptomer:\nNår disse symptomer vises, kan du ikke udsætte et besøg hos lægen. Hvis lægen bekræfter diagnosen af intern otitis media, skal sygdommen behandles på et hospital. Med dette forløb af den patologiske proces bør indsprøjtbare former for antibiotika foretrækkes. I alvorlige tilfælde kan lægen ordinere flere antibakterielle stoffer på samme tid..\nTil behandling af indre otitis medier, cephalosporiner, makrolider, beskyttede penicilliner, såsom:\nBehandlingsforløbet med penicillin og cephalosporin-antibiotika mod intern otitis bør være mindst 10-14 dage. Varigheden af makrolidterapi er 3 dage.\nFormer for frigivelse af medikamenter med antibiotisk, farmakologisk virkning\nAntibiotika til otitis media kan fremstilles i forskellige doseringsformer. I hvilken form for frigivelse til brug af lægemidlet afhænger af sværhedsgraden af det kliniske billede, patientens alder, og også om patienten kan tage medicinen inde.\nAntibiotika i tabletter anbefales til brug hos patienter over 12 år og voksne med let til moderat otitis.\nFølgende medicin kan bruges til behandling af betændelse:\nAmoxicillin. Lægemidlet sælges under flere handelsnavne Amosin, Ospamox, Flemoxin Solutab. De sidste 2 lægemidler er tilgængelige i form af opløselige tabletter, hvilket er meget praktisk for patienter, der har svært ved at sluge. Antibiotikumet forårsager død af stafylokokker, streptokokker, gonokokker, meningokokker, shigella, salmonella, kolik Escherichia. Men amoxicillin ødelægges af mikroorganismer, der producerer beta-lactamaser.\nAugmentin (Amoxiclav, Bactoclav, Panklav). Disse er kombinerede lægemidler i sammensætningen, som ud over amoxicillin også indeholder clavulansyre. Sidstnævnte inhiberer aktiviteten af beta-lactamaser, som et resultat af hvilken den bakteriedræbende virkning af amoxicillin udvides, og det forårsager død af bakterier, legionella, nocardia, Whitmore bacilli.\nMacropen. Den indeholder som hovedbestanddel midecamycin. Dette er et makrolidantibiotikum, der forstyrrer væksten og reproduktionen af stafylokokker, streptokokker, difteri bacillus, clostridia, bakteroider, neisseria, helicobacter, moraxella, bordetella.\nazithromycin De samme typer mikroorganismer er følsomme over for det som for midecamycin, derudover stopper det også væksten af Escherichia coli og Haemophilus influenzae..\nClarithromycin (clubax). Dette er et antimikrobielt middel fra makrolidgruppen, der kan have en bakteriostatisk og bakteriedræbende virkning mod stafylokokker, streptokokker, hæmofil bacillus, Helicobacter pylori, patogener af Pontiac-feber, moraxella.\nCephalexin. Dette lægemiddel hører til 1. generation af cephalosporiner. Det forårsager lysering af stafylokokker, streptokokker, korynebakterier, clostridia, bleg treponema, gonokokker, meningokokker, Proteus, Klebsiella, kolik Escherichia.\nAntibiotikum til otitis media hos voksne bruges ofte i tabletform. For små børn, der ikke kan tage antibiotika i tabletter, anbefales suspensionpræparater.\nI en passende dosering fra fødslen kan du give følgende medicin:\nBørn over seks måneder kan få en suspension af Suprax. Som hovedkomponent indeholder den 3. generation cefalosporin cefiximantibiotikum. Det har et bredt spektrum af handling, det forårsager død af streptokokker, salmonella, shigella, gonococcus, haemophilus influenzae, protea, moraxella, klebsiella. Men stafylokokker er ufølsomme over for stoffet.\nAntibiotiske øredråber er effektive til behandling af eksterne og otitis medier. Følgende medicin kan bruges til behandling af betændelse:\nSofradex Lægemidlet indeholder 2 antibiotika: framycetin sulfat og gramicidin.\nStaphylococcus aureus, proteus, Escherichia coli og dysenteri er følsomme over for medicinen. Lægemidlet inkluderer også dexamethason, der stopper betændelse.\nPolydex Disse er kombinerede øredråber, der indeholder antibiotika polymyxin og neomycin. Lægemidlet virker på Staphylococcus aureus, Klebsiella, Escherichia coli og Haemophilus influenzae, pseudomonas. Derudover indeholder Polydex øredråber dexamethason.\nI tilfælde af indre otitis medier og alvorlig infektion anvendes injektionsformer. Amoxiclav og dets analoger kan anvendes til behandling i pulverform, hvorfra en opløsning til intravenøs indgivelse fremstilles..\nCephalosporiner kan også bruges i injektioner. Med intolerance over for penicillin og cephalosporin-antibiotika ordineres makrolider (Azithromycin).\nSalver kan kun bruges til betændelse i det ydre øre, de kan ikke lægges i øregangen. Den farmaceutiske industri producerer ikke præparater i form af salver, der specifikt anvendes til behandling af otitis media.\nMen lægen kan ordinere Levomekol for at anvende den på den ydre del af auriklen. Sammensætningen af medikamentet inkluderer det antibiotiske chlorafemicol, hvortil stafylokokker, Pseudomonas aeruginosa, Escherichia coli er følsomme.\nBedste antibiotika til otitis media hos voksne\nAntibiotikum til otitis media hos en voksen vælges afhængigt af behandlingsregimet, infektionens sværhedsgrad og følsomheden af mikroorganismer..\nI akut otitis media\nNår der vises tegn på infektion, er det nødvendigt at bestemme, hvilket patogen der forårsager sygdommen. Hvis der er udskillelse, er det nødvendigt at så mikroorganismen på et næringsmedium og bestemme dets følsomhed over for antibiotikum. Penicilliner og cephalosporiner er de valgte lægemidler til otitis media, når de er intolerante, anbefales makrolider.\nHvis de er ineffektive, kan fluorokinoloner, der er reserveringsmidler, ordineres..\nMed kronisk otitis medie\nPå grund af forkert behandling af akut otitis media kan sygdommen blive kronisk. I dette tilfælde skal du inden behandlingen begynde at identificere sygdommens årsagsmiddel og bestemme, hvilket antimikrobielt middel de er følsomme over for. Hvis antibiotikumet ikke er ordineret korrekt, kan resistente mikroorganismer vises..\nMed otitis media kan Anauran anvendes. Dette er et kombinationsprodukt, der indeholder neomycinsulfat og polymyxin B.\nUd over disse antibiotika inkluderer medikamentet også lidocain, der lindrer smerter og kløe.\nMedicinen fås i øre dråber, som kan indsprøjtes med otitis media uden perforering af trommehinden.\nDet kan ikke bruges sammen med overfølsomhed over for sammensætningen af medicinen. Anauran kan gives til gravide og ammende kvinder, børn i alle aldre.\nMed purulent otitis er penicilliner og cephalosporiner også de valgte lægemidler, men for effektiviteten af terapien anbefales det at ordinere 2-3 antibiotika samtidig.\nMacrolider kan være inkluderet i behandlingsregimen. Purulent otitis media skal altid behandles på hospitaler. Det er nødvendigt at evaluere effektiviteten af antibiotikabehandling hver 72 time, i fravær af positiv dynamik ændres behandlingsregimen.\nMed eksterne otitis medier hos voksne, kan øredråber bruges:\nSofradex. Lægemidlet kan ikke bruges i strid med trommehindens integritet, da det i dette tilfælde kan forårsage ototoksicitet. Det er forbudt at bruge allergi over for dets komponenter under graviditet og amning. Sofradex er forbudt hos spædbørn.\nPolydex. Øredråber er ikke mulige med intolerance over for deres sammensætning, mycose og virale sygdomme i ørerne. De er kontraindiceret hos kvinder i position og amning. De kan ikke være forårsaget af skade på trommehinden, da i dette tilfælde kan høretab ses..\nEthvert antibiotikum mod otitis media i form af dråber kan forårsage allergi, hvilket kræver deres annullering.\nHos børn skrider otitis media meget hurtigt og kan forårsage alvorlige komplikationer..\nDerfor er det nødvendigt med betændelse i barnets øre at vise lægen, og behandling af sygdommen skal helst udføres på et hospital, især når patienten er under 2 år.\nSørg for at ordinere antibiotika, hvis patienten har følgende afvigelser:\nudledning af pus fra øret;\nimmundefekt af forskellige oprindelser;\nder er tegn på en bakteriel infektion;\nen kraftig stigning i hvide blodlegemer i blodet.\nAntibiotika til otitis media skal ordineres, når barnet endnu ikke er 2 år. Lægen skal vælge lægemidlet under hensyntagen til patientens alder, tilstedeværelsen af samtidige sygdomme, patientens respons på antibiotikabehandling og følsomheden af patogenet for et specifikt antimikrobielt lægemiddel.\nPræparater til otitis medier af forskellig sværhedsgrad hos børn\nFor børn vælges et antibiotikum mod otitis individuelt.\nFor at vælge et lægemiddel skal du identificere, hvilke bakterier der har forårsaget sygdommen. Når dette ikke er muligt, ordiner lægemidler med et bredt spektrum af handling. For børn er penicilliner og cephalosporiner det valgte medikament. Når de af en eller anden grund er kontraindiceret, anbefales makrolider..\nPå grund af risikoen for en uønsket reaktion bør børn ikke tage fluorokinoloner oralt, men de kan bruges i form af øredråber.\nFor eksempel til behandling af otitis externa hos et barn kan Ciprofloxacin-SOLOpharm anvendes.\nVed kronisk betændelse\nI kroniske otitis-medier anvendes cephalosporiner, penicilliner, makrolider også..\nMen hvis med akut ørebetændelse, er behandlingsvarigheden normalt 7-14 dage, og i det kroniske sygdomsforløb varer behandlingsforløbet op til 21 dage.\nNår du tildeler pus fra barnets øre, skal du bestemt vise det til lægen. Du kan ikke helbrede sygdommen derhjemme, da den kan forårsage meningitis, blodforgiftning og død. Med dette sygdomsforløb ordineres børn såvel som voksne adskillige antibakterielle midler.\nUanset form og sværhedsgrad af forløbet af otitis media kræver brug af antibiotika til både børn og voksne særlig omhu. På samme tid er det strengt forbudt at bruge dem uden recept fra en læge, og derfor udleveres denne kategori af lægemidler kun til apoteker efter recept.\nVideo om behandling af otitis media\nMusik fra reklame Ingavirin - Sygdommen kan springes over (Rusland) (2020)


Ofte stillede spørgsmål | akvariehus.dk\nHer kan du finde de mest ofte stillede spørgsmål\nEr der mulighed for selvafhentning?\nJa, der er mulighed for selvafhentning i København. Det aftales personligt med os, så finder vi en tid til afhentning af dine eller dit ønskede produkt.\nNej, lige nu "Akvariehus.dk" er en webshop, og der findes ingen fysisk butik.\nEr der mulighed for at bestille vare igen, efter den blev udsolgt eller ikke på lager?\nDet er altid muligt at bestille en varer igen da vi selv løbende får de samme varer hjem igen når vi bestiller hos vores leverandører.\nVentetiden kan være fra 6 dage til 3 uger. Fx. hvis der er en akvarium på mindst 3500 DKK, ventetiden er max 6 dage. Hvis det er et fiskenet til 15 DKK, så kan det være ventetid op til 6 uger.\nNår du har lagt dine varer i din indkøbskurv og trykker videre til kassen. Så kan du betale med følgende betalingskort, Mastercard, Dankort, Visa, Det vil sige alle debit og kreditkort. Du betaler indenover SSL Secure shopping som er 100% sikkert at bruge og dine oplysninger bliver ikke misbrugt.\nHvor lang tid går der før jeg har mine varer når jeg har købt det på jeres webshop ?\nNår du har bestilt så går der 1-4 hverdage men oftest 2 hverdage efter vores erfaring. Vi sender med GLS som er et sikkert og professionelt fragtfirma som levere dine varer i god behold. Derudover får du os et tracknummer ved din bestiling så du undervejs kan følge dine varer.\nJa det er muligt at reservere en af vores varer på vores lager ved at kontakte os pr mail eller telefon. ved reservation skal der betales et lille depositum 20% af salgsprisen. Når de 20% er betalt er varen lagt til side med dit navn på og kan derefter hentes når der er aftalt en tid angående afhentning i København. De 20% betales på vores virksomheds konto Regi 0106 konto 6284184600\nJa, se vores retur politik her.\nVed andre spørgsmål er du altid velkommen til at kontakte os og vi vil hjælpe dig bedst muligt


En bogorms strikkerier: juni 2010\nI går blev jeg et år ældre....som tiden går. Her er billeder af gaverne fra mine kollegaer og fra fødselsdagsgruppen på Rokken. Her er vi 10 medlemmer der sender gaver til hinnanden, når vi har fødselsdag. Enkelt af os har mødtes i virkeligheden ellers kender vi kun hinnanden fra Rokken. Det er andet år jeg med i en fødselsdagsgruppe, det er rigtig sjov at få gaver fra folk man ikke kender og ikke mindst at finde på gaver til andre ud fra få oplysninger.\nGaven fra manden er i vaskemaskinen, så der er ingen billeder af de t-shirts som jeg fik og som var ønsket. En GPS skulle vist også finde vejen til martiklen.\nMin storebror har inviteret min i Cirkusrevyen i morgen - så det kan jeg ikke vise et billed af.\nGaven fra min forældre kommer de med på søndag og gaven fra svigermor er på vej.\nIndsendt af Alis kl. 18.14 1 kommentar:\nStrømper - igen\nSå blev det til et par strømper mere til Rokken. Vi var en lille sluttet flok der mødtes i går til "international strikke i offenligheden" i går i Nykøbing Sjælland. Vejret var koldt og det regnede desværre meget af tiden - godt der var et halvtag og en hal, hvor vi kunne strikke og snakke.\nEt par stykker af os var forbi den lokale garnforretning. Her købt jeg 10 nøgler Debbie Bliss baby cashmerino på tilbud. Nu må jeg finde en opskrift eller 2, så garnet kan blive til lidt babytøj.\nIndsendt af Alis kl. 10.55 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Rokken, Strømper\nEt par strømper og en bamse\nJeg ved godt, at jeg skrev at jeg ikke gad at strikke fleres strømper..når men man har en holdning til man tager en ny. Det er blevet til et par i str. 30/31 til varmestuestrikke-kassen.\nJeg har i den uge der nu næsten er gået, været en tur i Jylland med arbejde og det er nu nemmest at strikke strømper i et tog - synes ikke der skal stor stykker strik med, der kræver tællearbejde. Når men den en af strømperen var strikke og nr. 2 slået op, så det par her blev jeg færdig med inden vi nåede Vejle. Derfor slå jeg så lige op til en str. 46/47. Den strikkede jeg videre på til Aalborg, derefter retur til Vejle og da vi nåede Høje Taastrup var den tid til at hæfte ender på den føste strømpe i det par - nu skal jeg bare lige strikke makkeren...\nI vejle nåede jeg at spise frokost med svigermor, som havde lavet en lille bamse til "farmors guldklump". Vi hyggede et par timer i det gode vejr, inden jeg skulle arbejde igen.\nIndsendt af Alis kl. 08.38 Ingen kommentarer:\nEtiketter: gravid, Rokken


Er du kreativ, teknikbegejstret og god til at tegne?\nSå er det måske dig, der skal sidde ved siden af vores grafiker Bodil.\nBodil har masser at lave, og vores nuværende mediegrafikerelev Line skal ud i verden og teste sit flotte eksamensbevis. Derfor har vi en stol klar til dig ved siden af Bodil fra 1. april 2020 - hvis altså vi er et godt match.\nEt alsidigt elevjob\nSom mediegrafikerelev kommer du til at løse grafiske opgaver, der indgår i Viborg Kommunes kommunikation og markedsføring til borgere, virksomheder, samarbejdspartnere m.fl. Den ene dag løser du en opgave for børnehaven; den næste dag for borgmesteren.\nDine opgaver bliver bl.a. at layoute og producere materialer til trykte og digitale medier. Vores daglige ramme for layout er Viborg Kommunes designguide, men du kommer også til at arbejde med mange opgaver, der ligger uden for guiden.\nEksempler på typiske opgaver kunne være:\nOpsætning af en folder, grafik til viborg.dk og udvikling af logo til en kampagne.\nVi arbejder med Adobe CC-pakken.\nDe to sider af dig\nDu er i starten af din uddannelse og har bestået grundforløbet som mediegrafiker.\nPå den ene side er du idérig, og din krøllede kreativitet er din force.\nPå den anden side har du tjek på teknik og systemer - og så er du en god planlægger, der har tjek på deadlines.\nDu kan lide mødet med andre mennesker, er god til at lytte og dygtig til at omsætte andres tanker, ønsker og udfordringer til et grafisk udtryk.\nSammen med Bodil kommer du til at udgøre Grafisk Service, som er en del af afdelingen Kommunikation.\nHer møder du 10 gode kommunikations- og marketingkolleger, der står klar til at tage imod dig, så vi sammen kan formidle fakta og gode historier om Viborg Kommune i ord og grafik.\nVi brænder for at skabe effektive, professionelle og kreative løsninger. Selv om vi har fart på, er der plads til et godt grin og en time-out. Vores base er 4. sal på Viborg Rådhus med et 360 graders kig til byen.\nLæs mere på om Viborg Kommune og vores værdier på viborg.dk/kommune. Du kan også møde os på Facebook og LinkedIn.\nVi holder samtaler tirsdag den 25. og onsdag den 26. februar og håber at kunne byde vores nye kollega velkommen den 1. april 2020.\nGrafiker Bodil Rom- Jensen, Kommunikation på telefon 87 87 86 02.\nBodil Rom-Jensen - 87 87 86 02\nSiden er sidst opdateret: 16.01.2020\nSidens adresse: https://kommune.viborg.dk/Om-kommunen/Ledige-jobs-hos-Viborg-Kommune/9070-mediegrafikerelev


Langt flere burde klage over offentlige udbud - Leder IDAG\nDer klages kun ved fire procent af de offentlige udbud og af dem får kun hver femte ret. Men antallet kunne være langt højere.\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsen har i en ny analyse kortlagt klagerne over offentlige udbud gennem tre år.\nAnalysen viser blandt andet, at der kun klages over godt fire procent af de offentlige udbud. I to procent af udbuddene har klagesagen ført til en materiel kendelse fra Klagenævnet for Udbud.\nDet viser Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens analyse ”Danske klagesager om udbud”.\nMen måske burde virksomhederne klage i langt flere tilfælde. Tidligere er det nemlig kommet frem, at kommuner og andre offentlige myndigheder i stor stil blæser på de lovkrav, der er, når de skal udbyde opgaver.\n- Med en klageprocent på cirka 4 ser det ud til, at vi i Danmark ikke har et specielt højt klageniveau, også når vi sammenligner med udlandet, siger direktør i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Jakob Hald, med henvisning til at andelen af klagesager og kendelser befinder sig på nogenlunde samme niveau som i Norge, Tyskland og Nederlandene. I Sverige og Finland er klageomfanget derimod noget større, end det er i Danmark.\nHåndværkere burde klage\nAlligevel kunne klagerne have et langt større omfang.\nFor i en lang række af de udbud, som kommuner og andre offentlige myndigheder udbyder, har de ikke delt udbuddet op i mindre kontrakter. Og i 44 procent af dem, har de ikke fulgt lovgivningen om, at de skal forklare, hvorfor kontrakterne ikke var delt op i mindre dele.\nDe oplysninger, som også stammer fra en analyse fra konkurrencemyndighederne i juni sidste år, fik håndværkernes arbejdsgiverforening, Dansk Håndværk, op i det røde felt:\n– Kravet er det såkaldte ‘opdel eller forklar princip’, der betyder, at hvis kontrakten ikke opdeles i delkontrakter, skal ordregiveren i udbudsmaterialet forklare bagrunden for, at det ikke er sket. Den mulighed skal håndværksmestrene benytte sig af. Føler de, at deres lokale kommune springer over og sender sine byggeopgaver ud i store klumper, så skal de undersøge, om der findes en forklaring i udbudsmaterialet. Og vurdere om forklaringen også holder vand, lød det dengang fra direktør i Dansk Håndværk Morten Frihagen.\n– Vi kan jo frygte, at det tal – som altså vedrører omtrent en tredjedel af alle udbud – dækker over, at man har haft svært ved finde en begrundelse for ikke at dele op. Og at man derfor så stort på lovgivningen i et forsøg på at flyve under radaren. Vi opfordrer vores medlemsvirksomheder til at bede om en forklaring, når de fornemmer, at et udbud burde være delt op, sagde arbejdsgiverdirektøren.\nKun få får ret\nAlligevel viser den nye opgørelse fra konkurrencestyrelsen, at der kun klages i godt 4 procent af udbuddene. Og den nye gennemgangen af de materielle kendelser viser, at kun knap en femtedel af klagerne har fået medhold, mens lidt over 25 procent har fået delvist medhold.\n- Et effektivt klagesystem er vigtigt for at kunne skabe en velfungerende konkurrence om de offentlige opgaver til gavn for borgere og virksomheder. Virksomheder skal have tillid til, at udbudsreglerne overholdes, og de offentlige indkøbere skal kunne udbyde opgaver uden at frygte en klagestorm, lyder det fra direktør i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Jakob Hald i kommentaren til den nye opgørelse.\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsens nye analyse omfatter alle offentliggjorte kendelser fra Klagenævnet for Udbud fra juni 2013 til juni 2016. Analysen af myndighedernes manglende overholdelse af lovkravene ved udbud - følg eller forklar princippet - stammer fra juni sidste år. Den fik dengang konkurrencestyrelsen til at indskærpe reglerne overfor offentlige myndigheder.


Havnevej 19B, Havnsø, 4591 Føllenslev\nHelårsgrund i 1. række til vandet med enestående udsigt\nHer er en fantastisk mulighed for at opføre drømmeboligen direkte til strand og vand, og med den skønneste udsigt til solnedgang over Nekselø og Sejrøbugten lige ved siden af Havnsø Havn.\nGrunden sælges som helårsgrund til byggemodning af køber, der kan vurdere om der ønskes en helårsbolig, ansøges om flexboligtilladelse eller ændres status til sommerhus. En enestående mulighed for at bygge en sand perle af en ejendom med panoramaudsigt og direkte adgang til stranden og vandet, og med gå afstand til havnen, indkøb og offentlig transport. Der kan bebygges i 1,5 plan, og med en grundstørrelse på over 2.000 m2 er her god plads.\nBemærk at der sker en mindre arealændring jf. nærværende skitsetegning og oversigtskort. Sælger har ligeledes tilkøbt jord fra naboejendommen til højre, så der er gjort klar til indkørsel langs ejendommen til venstre, som sælger i øvrigt også har udbudt til salg. Ejendommene kan også købes samlet, ring for pris.\nGrunden ligger dejlig ugeneret og tilbagetrukket fra hovedvejen, så naturen kan nydes i fred og ro. Sælger har netop fået godkendt kystsikring langs stranden foran begge matrikler, og drivhuset på nabogrunden bliver nedtaget, så udsigten åbnes yderligere op.\nKom forbi os og oplev stedet, og se på mulighederne for at bygge jeres nye hjem beliggende lige ud til vandkanten.