beretning og regnskab PDF\nberetning og regnskab 2007\nDownload "beretning og regnskab 2007"\n1 beretning og regnskab\n2 indhold beretning regnskab Forord Vidensystemet Cases Beretning Regnskab Ledelse Organisation\n3 Forord Troværdighed, anerkendelse og perspektivrige investeringer 2007 var året, hvor Instituttet styrkede sin høje troværdighed og høstede anerkendelse inden for sit bredt favnende faglige virke, hvor viden er et helt centralt begreb. Instituttets medarbejdere oplever dagligt anerkendelse i mødet med de mange tilfredse kunder i Danmark og i stigende grad i udlandet. Det er også glædeligt, at Instituttet efterhånden kommer med i en række imagemålinger. Et enkelt eksempel er den årligt tilbagevendende undersøgelse Universum Young Professionals Survey Danmark, som undersøger unge erhvervsaktive akademikeres syn på karriere, arbejdsliv og fremtid. I 2007 er Teknologisk Institut med for første gang og stormede ind på en 11. plads på top 20-rang-listen over de mest attraktive arbejdspladser vurderet af akademikere med en naturvidenskabelig baggrund. Vi er stolte over resultatet og vil fortsat bestræbe os på at tiltrække de dygtigste medarbejdere til Instituttet. De seneste mange år har Instituttets omsætning inden for forskning og udvikling været faldende. Det er derfor med særlig glæde, at vi konstaterer, at denne tendens er vendt til en pæn stigning, som forventes at blive endnu højere i Denne ændring er central for dansk erhvervsliv. For herved kan Instituttet i endnu højere grad bistå danske virksomheder med at fastholde konkurrenceevnen på det globale marked. Vi har en ambition om at være fremsynede på vores kunders vegne i forhold til teknologi og innovation. Det indebærer, at vi selv skal være de første til at investere i fremtiden ved blandt andet at videreuddanne vores medarbejdere, ved at indgå i nye udviklingsprojekter og ved at indkøbe det nyeste udstyr og etablere laboratorier i verdensklasse. I 2007 åbnede vi et højteknologisk betonværksted, der er udstyret med en fuldautomatisk robot og et betonblandeanlæg, som sikrer, at arkitekter og virksomheder kan få fremstillet unikke betonkonstruktioner i små serier. Vi har ligeledes investeret i et nyt brintlaboratorium, hvor det er muligt at teste de forskellige komponenter i brintkæden. Derudover har vi som de første i Danmark købt en Rapid Manufacturingmaskine, der kan designe og producere komplicerede emner i metal, således at virksomhederne opnår en bedre funktionalitet og øget produktivitet. I de kommende år forventer vi at øge investeringerne i nye teknologier og forretningsområder. Vi vil blandt andet opføre et multifleksibelt udviklings- og demonstrationshus for innovation og energieffektivisering i byggeriet EnergyFlexHouse. Huset skal bruges til at udvikle bygnings- og installationskomponenter og derved positionere Danmark inden for energisektoren med fokus på bæredygtige boliger. Byggeriet opføres i Taastrup i forbindelse med klimatopmødet i Siden Gunnar Gregersen stiftede Teknologisk Institut i 1906, har vi bevaret mangfoldigheden i de opgaver, vi løser. I beretningen 2007 kaster vi vanen tro lys over resultatet af vores virke ved at bringe en række eksempler på, hvordan Instituttet udfylder sin unikke rolle i samarbejdet med virksomheder og videninstitutioner i og uden for landets grænser. Vi ser frem til konstruktivt at udnytte de muligheder, som 2008 vil bringe, i fællesskab med vores kunder og samarbejdspartnere. God fornøjelse med læsningen. Hans Kirk Bestyrelsesformand Søren Stjernqvist Adm. direktør Hendes Majestæt Dronningen er protektor for Teknologisk Institut.\n4 Vidensystemet Videnudvikling, videnanvendelse og videnoverførsel Videnudvikling Teknologisk Institut udvikler ny viden gennem sine forsknings- og udviklingsaktiviteter i samarbejde med danske og udenlandske forskningsinstitutioner og virksomheder. At udvikle ny viden og nye teknologier er fundamentet for Instituttets ydelser. Videnanvendelse Den nye viden danner grundlaget for, at Teknologisk Institut vedvarende kan give de danske virksomheder den bistand, som de har brug for i mødet med udfordringerne i den globale konkurrence. Instituttet anvender de nyeste teknologier i kombination med den bredt funderede faglige basisviden til at udvikle generelle teknologiske serviceydelser, herunder laboratorietest, prøvning, kalibrering og certificering. Videnoverførsel At skabe en effektiv videnoverførsel er en af Teknologisk Instituts helt grundlæggende opgaver. I samspillet med private virksomheder, store såvel som små og mellemstore, og med organisationer og offentlige kunder overføres viden gennem rådgivning, uddannelse og netværksaktiviteter. Instituttets aktiviteter inden for overførsel af viden dækker alt lige fra kurser, sekretariatsbetjening, operatøropgaver til unik og skræddersyet rådgivning.\n5 Teknologisk Instituts rolle i vidensystemet Teknikken skal altid sættes i menneskets tjeneste som noget, der kan bidrage til både arbejdsglæde og overskud for den enkelte og til samfundsmæssig fremgang og vækst. Denne holdning havde Teknologisk Instituts grundlægger Gunnar Gregersen, og dette helhedssyn præger Instituttets arbejde den dag i dag. At implementere nye teknologier i eksisterende og nye produkter, der efterspørges på morgendagens marked og anvende kendte teknologier på en ny måde det er ægte fornyelse ægte innovation.\n6 cases Videnudvikling Videnanvendelse Videnoverførsel\n9 videnudvikling Teknologisk Institut udvikler ny viden gennem sine forsknings- og udviklingsaktiviteter i samarbejde med danske og udenlandske forskningsinstitutioner og virksomheder. At udvikle ny viden og nye teknologier er fundamentet for Instituttets ydelser.\n10 cases - side 10 videnudvikling Mikromiljø med sensorer erstatter livmoder To opfindere er nu med hjælp fra Teknologisk Institut godt på vej med et nyt produkt til fertilitetsklinikkerne. Produktet forbedrer håndteringen af ægget, så det ikke beskadiges. Den nye opfindelse betegnes Smart BioSystems. I dag foregår behandling mod barnløshed oftest ved en teknik, hvor ægceller bliver kunstigt befrugtet med sædceller i en såkaldt petriskål. Ægget skal tilses på bestemte tidspunkter og have tilført forskellige næringsstoffer. Samtidig er det vigtigt, at det omgivende miljø i petriskålen ligger tæt på ph-værdien og temperaturen i livmoderen. Denne håndteringsproces på fertilitetsklinikkerne er vanskelig, da ægget er sårbart over for omverdenens påvirkninger. - Idéen er at løse fertilitetsklinikkernes problemer med den hårde håndtering af ægget ved at skabe en chip i et beskyttet mikromiljø som erstatning for petriskålen. Vi tror, at det bliver en god forretning på sigt, siger investeringschef Nils Hall Torgersen fra Teknologisk Innovation A/S, der er et datterselskab til Teknologisk Institut. - Der er tale om et helt tæt miljø, som genskaber det naturlige miljø inde i livmoderen, både i forhold til ph-værdi, temperatur og tilførsel af næringsstoffer. Miljøet er forsynet med sensorer, som kommunikerer med en computer, der herved udgør et overvågningssystem, fortæller seniorkonsulent Ulrich Krühne fra center for Mikroteknologi og Overfladeanalyse på Teknologisk Institut. Teknologisk Institut er via Teknologisk Innovation A/S blevet medinvestor i den nye virksomhed Smart BioSystems ApS, der har udviklet den nye prototype til håndtering af befrugtede æg. Instituttet har ud over at bidrage med en startkapital på 1,5 mio. kr. rådgivet opfinderne om forretningsudvikling, markedsanalyse, markedsføringsstrategi, virksomhedsdrift og mikroteknologi. Ligeledes har Instituttet medvirket til, at den nystartede virksomhed har fået patent på opfindelsen og tilført ny kapital fra andre investorer, så udviklingen af produktet kan videreføres og blive en forretningsmæssig succes, når det lanceres på markedet også uden for landets grænser. - I et par år kunne vi ikke komme videre med vores opfindelse. Det var en lang ørkenvandring, udtaler Jacob Møllenbach, der er en af hovedpersonerne bag den nye opfindelse. - Men det hele lysnede, da vi for halvandet år siden fandt på at henvende os til Teknologisk Institut, hvor vi præsenterede vores idé. Her har vi fået en uvurderlig hjælp fra forskellige eksperter på tværs af Instituttet. Vi har fået hjælp til at udvikle teknologien og også fået støtte til den kommercielle del, så vi endte med en fornuftig forretningsplan og startkapital, fortæller Jacob Møllenbach. Endelig har Instituttet sørget for, at Smart BioSystems ApS med de to opfindere i spidsen nu har fået mulighed for at gå videre i et nyt stort kræftprojekt, CEMIK, hvor kerneteknologien er den samme. Projektets formål er at udvikle nye mikroteknologiske hjælpemidler til en forbedret behandling af kræft med immunterapi på hospitalerne.\n11 side 11 - cases Den nye virksomhed Smart BioSystems ApS er på vej med en ny opfindelse til fertilitetsklinikkerne. Teknologisk Institut har via datterselskabet Teknologisk Innovation A/S investeret klog kapital i den innovative forretningsidé.\n12 cases - side 12 videnudvikling Succes med test af nye biomimiske plastmaterialer til erstatning for hud, brusk og knogler Der er godt nyt fra Teknologisk Instituts plastmaterialeeksperter, som står i spidsen for et tværfagligt og nationalt forskningsprojekt, hvor der udvikles og testes knogleimplantater af tredimensionelle strukturer i porøst plast. Forskningen på Instituttet sigter mod, at materialerne kan interagere med kroppens egne celler, så der dannes et bindeled mellem de biokompatible materialer og det naturlige biologiske væv. På den måde kan kræft- og brandsårspatienter samt trafikofre med udbredte vævsskader i fremtiden få hjælp fra den nye teknologi til at genvinde førligheden uden at skulle have transplanteret hud eller knogle fra et andet sted på kroppen. sammen med kroppens egne celler uden at blive afstødt. Forskningsprojektet er igangsat af Instituttet og bygger på et tværfagligt samarbejde mellem ingeniører, biologer og molekylærbiologer samt forskere og klinikere med kendskab til patientproblemer og sygdomsforløb. Teknologisk Institut har forsket i fremstilling og aktivering af vævs- og knoglestrukturer i de seneste fem år og har blandt andet koordineret tre EU-projekter på området. Teknologisk Instituts forskningsresultater inden for området har indtil videre været testet med gode resultater af den førende forsker i stamceller professor Moustapha Kassem fra Odense Universitets Hospital og professor Søren Overgaard, der står i spidsen for laboratorietestene af erstatningsmaterialerne. De nyeste resultater peger på, at de kunstige materialer i deres funktionsmåde ligner de biologiske strukturer i kroppen så meget, at de kan arbejde\n13 side 13 - cases videnudvikling Ny DNA-metode skaber nye værktøjer til kildesporing ved drikkevandsforurening Biologisk Institut ved Aarhus Universitet og Teknologisk Institut har sammen udviklet en ny DNA-metode, der med få timers analysetid kan afgøre fra hvilket dyr, en fækal forurening stammer. Mikroorganismernes genetiske fingeraftryk bruges til at udpege, om det er afføring fra mennesker, kvæg, svin eller fugle, der er årsag til drikkevandsforurening. Metoden tager afsæt i en moderne molekylærbiologisk teknologi, som også anvendes af politiet til at indsamle DNA-beviser i retssager. Efter få timer i laboratoriet er der svar på analysen af bakteriernes DNA-sammensætning i modsætning til traditionelle metoder, hvor overvågningen af vandkvaliteten er baseret på en langsommelig dyrkning af bakterierne. - De mere end 25 kogepåbud eller kogeanbefalinger, der udstedes hvert år i Danmark, viser tydeligt, at der er behov for gode værktøjer til hurtig kildesporing, siger konsulent Aaron Marc Saunders fra center for Kemi- og Vandteknik på Teknologisk Institut. Den nye metode, som er blevet brugt til at understøtte de traditionelle metoder i udredningen af forureningssagen i Køge, kunne hurtigt afvise, at det var nedsivning fra gylle, der var kilden. Metoden viste, at forureningen uden tvivl stammede fra menneskeafføring. - Teknologisk Instituts metode til at undersøge vandet i Lyngens vandværks ledningsnet var et nyt og vigtigt supplement til de traditionelle analyser, da vi skulle udrede, hvad der var sket, siger drifts- og anlægschef Lars Mørk fra Køge Kommune. Erfaringerne fra Køge har dokumenteret anvendeligheden af metoden. videnudvikling Nye metoder til overvågning af bakterier Uønskede bakterier i tekniske systemer koster hvert år dansk erhvervsliv tab i milliardklassen. Teknologisk Institut leder innovationskonsortiet At-line Monitering af Bakterier, der arbejder på at løse problemet. Sammen med universitets- og virksomhedspartnere kombinerer Teknologisk Institut molekylær mikrobiologi, nanoteknologi og avancerede spektroskopiteknikker for at udvikle en analyseplatform, der hurtigt og præcist kan overvåge og kontrollere mikrobiologiske processer i omgivelserne også uden for laboratorierne. - Vi forventer, at resultaterne af konsortiets arbejde vil medføre store besparelser i forbindelse med korrosion, hygiejne og sundhed, siger Mikael Poulsen, der er sektionsleder i center for Kemi- og Vandteknik på Teknologisk Institut. Konsortiet tager afsæt i to områder med verdensanerkendt dansk ekspertise og med store eksportmuligheder for dansk industri, nemlig olieproduktion og biologisk vandrensning. Den valgte metodiske tilgang er almengyldig og kan anvendes i alle systemer, hvor overvågning af mikrobiologi er af betydning, blandt andet på hospitaler og inden for fødevarer, kølesystemer og renseanlæg.\n14 cases - side 14 videnudvikling Forbrugertest skal sikre åbningsvenlige emballager Der arbejdes på EU-niveau med at udvikle en fælles standard for forbrugervenlig emballage. I den forbindelse har Teknologisk Institut i 2007 gennemført en forbrugertest af forskellige emballager som led i et nordisk standardiseringsprojekt. Knap hundrede personer har deltaget i forbrugertesten på Teknologisk Institut, herunder gigtplagede, men også personer uden handicaps. Den første opgave for testpersonerne var at dreje på et marmeladeglas med metallåg, mens Instituttets tekniske udstyr målte, hvor mange kræfter personerne havde i fingrene. Dernæst skulle de besvare spørgsmål om deres daglige vanskeligheder med at åbne emballager og deres eventuelle funktionsnedsættelser på øjne og hænder mv. Herefter skulle de åbne otte forskellige typer af dagligvareemballager, lige fra konservesdåsen med ringlukning og pilleæsken med skruelåg til slikposen og pålægspakken med kogt skinke. Alle handlinger under testen blev optaget af et kamera. Undervejs i testforløbet blev personerne ud fra et spørgeskema udspurgt om deres oplevelse af, hvor let eller vanskeligt det føltes at åbne de forskellige emballager. - Vores opgave i projektet er at indsamle en praktisk viden om forbrugertest af forskellige typer emballage til at sikre bedre dagligvareemballager, der er til at åbne, siger sektionsleder Søren Rahbek Østergaard fra center for Emballage og Transport på Teknologisk Institut. Resultaterne fra forbrugertesten skal bruges til at fremlægge faglig dokumentation til at varetage skandinaviske synspunkter i den debat, der om nogle år munder ud i en fælles europæisk standardisering i forhold til detailemballager. Omkring danskere har svært ved at åbne en pakke pålæg. Problemet er voksende, fordi der bliver flere ældre og samtidig flere med gigt, der ikke længere har så god en finmotorik og styrke i fingre og arme. videnudvikling Udvikling af et brintfilter til det danske naturgasnet Danmark står stærkt inden for brændselscelleteknologi. I foråret 2007 gik Teknologisk Institut i gang med et perspektivrigt treårligt brintprojekt, hvor målet er at udvikle et filter til naturgasnettet. I øjeblikket arbejder Instituttets brinteksperter på at udvikle en prototype af en brintselektiv membran. I fremtiden vil brint også blive distribueret i det danske gasnet sammen med naturgassen. Det nye filter skal derfor kunne adskille brinten og naturgassen og trække den rene brint ud af naturgasledningen hos slutbrugeren. - En altafgørende forudsætning for at kunne distribuere brint i det eksisterende danske naturgasnet er, at der udvikles en brintselektiv membran, og derfor går vi aktivt ind med udviklingsmidler for at få teknologien klar, udtaler Lise Nielson fra Energinet.dk, der støtter projektet med 4 mio. kr. Brinten vil blive produceret ud fra vedvarende energikilder og skal anvendes til at producere el og varme i fremtidens boliger samt til brintbiler. Andre anvendelsesmuligheder er også tænkelige. Udviklingsarbejdet foregår i et samarbejde med Dansk Gasteknisk Center, der vil undersøge, hvordan membranen bedst implementeres i naturgasnettet. Centret står ligeledes for afprøvningen. På sigt forventes et kommercielt filter at blive introduceret på markedet. Teknologisk Institut er interesseret i at få kontakt med danske virksomheder, der er interesserede i at aftage det nye brintfilterprodukt.\n15 side 15 - cases videnudvikling Kreativiteten blomstrer på det højteknologiske betonværksted Teknologisk Institut har inspireret og hjulpet små og mellemstore virksomheder med at fremstille unikke betonkonstruktioner i små serier i det nye højteknologiske betonværksted. Instituttet har siden åbningen af værkstedet i juni 2007 oplevet en stigende interesse for den fuldautomatiske robot og betonblandeanlægget, der realiserer arkitekternes sprælske idéer i beton. Danskerne kan se frem til at møde langt flere spændende bygninger i beton. Arkitekterne har med det nye højteknologiske betonværksted fået frit spillerum til at realisere deres unikke visioner for betonens geometri og overflade. Konkret betyder det, at arkitekten udarbejder digitale 3D-tegninger af bygningen. Disse tegninger overføres til en robot, som fremstiller en støbeform i fleksible formmaterialer som plast og støbesand. Derefter fyldes formen med beton fra et fuldautomatisk blandeanlæg. Betonen, der hældes i støbeformene, er selvkompakterende, hvilket betyder, at materialet selv flyder ud i formene uden at skulle påvirkes mekanisk. - Vi har en vision om, at betonens storhedstid nærmer sig, og at det højteknologiske betonværksted skal være et sted, hvor arkitekter kan få realiseret nogle sjove og utraditionelle idéer, siger centerchef Mette Glavind fra Teknologisk Institut, center for Beton. - Med vores nye teknologi på betonværkstedet har arkitekter og andre kreative fagfolk nu fået mulighed for at udtrykke sig gennem unikke og egenartede konstruktioner. Vi vurderer, at vi kan revolutionere betonbyggeriet. Herved får vi med tiden ændret ved betonbyggeriets image som noget ensartet, standardiseret og kedeligt, siger Metter Glavind. Det højteknologiske betonværksted er en central del af et treårigt projekt, der får 6,3 mio. kr. i støtte fra Højteknologifonden. En af de virksomheder, der er med i projektet, er Spæncom A/S, der er Danmarks førende leverandør og producent af præfabrikerede betonelementer. Virksomheden er sammen med Teknologisk Institut med i et udviklingsprojekt om unikabeton, det vil sige beton med et individuelt udtryk til fx facader og vægge. - Unikke betonkonstruktioner vil vinde indpas fremover. Bygherrerne ønsker at profilere sig via byggerierne, og det kan lade sig gøre, hvis vi leverer unikabeton, fx i form af facadeelementer, siger adm. direktør Peter Assam fra Spæncom A/S. Han understreger, at for Spæncom A/S er det væsentligt, at der med etableringen af det højteknologiske værksted nu kan udvikles nye metoder til en industrialiseret produktion af unikke betonkonstruktioner.\n16 cases - side 16 Teknologisk Institut arbejder med at udvikle en intelligent robot med følsomme hænder for at skabe bedre arbejdsbetingelser for medarbejderne i pakkeriet og øge virksomhedernes konkurrenceevne.\n17 side 17 - cases videnudvikling Intelligente og fleksible robotter til fødevarepakningen Robo-Packman er navnet på en ny fleksibel og intelligent robotteknologi, der skal styrke konkurrenceevnen og forbedre arbejdsmiljøet i fødevarevirksomhedernes pakkerier. leverer pæne og ensartede pakker i fødevareproduktionen. I første omgang vil parterne bag projektet udvikle en avanceret klo, som kan bruges til udvalgte pakkeopgaver. Udfordringen er at skabe en robot med to arme, hver med en hånd med 2-5 fingre, der kan håndtere naturprodukters naturlige variation og mangfoldighed. Et af de udvalgte produkter er spareribs, der i dag håndteres og pakkes manuelt blandt andet til det amerikanske marked. Teknologisk Institut leder det innovative projekt og indgår i den faglige udvikling med sine robotlaboratorier og faglige viden om robotteknologi og pakkerier. Det var en idé hos en medarbejder fra Teknologisk Institut og fødevarevirksomheden Danish Crowns ønske om at skabe bedre arbejdsbetingelser i pakkeriet, der satte projektet i gang. - Vi har stor succes med systematisk at reducere de nedslidende opgaver med ensidige, gentagne tunge løft, men visse opgaver er vanskelige at automatisere med kendt teknologi, siger Jesper Frørup fra Danish Crown og understreger, at der er hårdt brug for intelligente og fleksible robotter i fødevarepakningen. - På sigt er det ambitionen at udvikle en intelligent robot med følsomme hænder, som kan lære af egne erfaringer ligesom mennesket men der er et stykke vej, til vi når dertil, siger projektets idémand Siamak Mesbah, der er senioringeniør på Teknologisk Instituts center for Emballage og Transport. Han tilføjer, at der er brug for en robot, der både kan se, føle og veje råvarer og oversætte denne viden til hurtige beslutninger og handlinger, der - Ud over at robotten skal kunne få øje på fødevaren, skal den også have en form for følesans til at evaluere kødet samt vende og dreje det uden at ødelægge fødevaren. For at kunne det, skal vi kombinere og forsimple mange højteknologiske komponenter, fortæller Claus Risager, der er centerchef i center for Robotteknologi på Teknologisk Institut i Odense. Innovationsprojektet støttes med 16 mio. kr., hvoraf Fødevareministeriet bidrager med ca. 9 mio. kr. Fra Instituttet deltager center for Emballage og Transport samt center for Robotteknologi. De øvrige parter i projektet er Slagteriernes Forskningsinstitut, Mærsk Instituttet ved Syddansk Universitet og virksomhederne Danish Crown, Giben Scandinavia, TriVision og Robo Tech.\n18 cases - side 18 videnudvikling Samarbejde med danske virksomheder om udvikling af brændselsceller Teknologisk Institut står i spidsen for en lang række brintaktiviteter, der har til formål at skabe en ny teknologi, som får det danske samfund til i højere grad at overgå til vedvarende energikilder. Den danske virksomhed IRD Fuel Cells A/S i Svendborg arbejder sammen med Instituttet om at udvikle billige materialer og produktionsegnede komponenter til polymerbrændselsceller i et halvandetårigt projekt. I øjeblikket fokuseres på temperaturbestandige pakninger og bipolære plader, som skal fremstilles ved sprøjtestøbning af elektrisk ledende polymer/ karbonkomposit. Komponenterne skal anvendes til to typer brændselsceller, der arbejder ved henholdsvis 80ºC og i temperaturområdet ºC. I dag ligger prisen for de bipolare plader på 500 EUR pr. kvadratmeter. - Prisen for bipolære plader skal ned på omkring 50 EUR pr. kvadratmeter, før et egentligt kommercielt gennembrud kan finde sted. Men vi tror på, at projektet vil være med til at sikre, at vi i fremtiden billigt og let vil kunne producere brændselsceller baseret på brint, udtaler udviklingschef Steen Yde-Andersen fra IRD Fuel Cells A/S. Komponenterne udgør de centrale dele i brændselscelleanlæg, der producerer energi på bæredygtig vis. Det kunne være i et gasfyr, der ud over varme også producerer strøm til boligen. Brændselscellens foretrukne brændstof er ren brint, som kan leveres gennem naturgasnettet. Brinten fremstilles fra naturgas eller oplagres i den såkaldte brintpille, som Instituttet har været med til at udvikle for den danske virksomhed Amminex A/S. Projektet støttes med 6,5 mio. kr. fra Energistyrelsen. Ud over IRD Fuel Cells A/S er også Danish Power Systems med i projektet. videnudvikling Bekæmpelse af skadelige bakterier på medicinsk udstyr Teknologisk Institut har siden 2006 ledet et konsortium, der udvikler metoder til diagnose, forebyggelse og bekæmpelse af skadelige mikroorganismer på medicinsk udstyr. Hvert år pådrager 5-10% af de hospitalsindlagte patienter sig en sygehusinfektion på grund af bakterier på urinvejskatetre, venekatetre, hjerteklapper samt kroniske sår. Heraf dør årligt patienter forårsaget af bakterien Staphylococcus aureus. Der er i 2007 opnået store fremskridt i konsortiets arbejde, idet forskere fra Aalborg Universitet, Danmarks Tekniske Universitet og Teknologisk Institut har undersøgt og fået en ny viden om de skadelige mikroorganismer, der sidder på forskellige typer af medicinsk udstyr. Der er anvendt helt nye molekylærbiologiske metoder samt avancerede mikroskopiske teknikker til at identificere mikroorganismerne samt visualisere biofilmens opbygning. Dette er gjort i samarbejde med Rigshospitalet og Bispebjerg Hospital. Parterne i projektet har analyseret sig frem til, at der forekommer en stor diversitet, der ikke detekteres med traditionelle diagnostiske metoder. Derudover har resultaterne bevirket, at de deltagende virksomhedspartnere har fået værdifuld indsigt i, hvordan infektioner opstår. Denne viden anvendes i deres produktudvikling af nye avancerede medicoprodukter, som fx Coloplasts nye sårplaster. Parterne i projektet arbejder nu sammen om at udvikle og etablere hurtigere og mere præcise detektionsmetoder samt en mere målrettet behandling.\n19 side 19 - cases videnudvikling Nemmere vedligeholdelse af overflader Lamper og emhætter, der selv gør sig rene for smuds og mikroorganismer, er ikke længere science fiction men måske snart en realitet. I sommeren 2007 fik Teknologisk Institut sammen med otte andre partnere 27 mio. kr. til at udvikle og fremme anvendelsen af selvrensende overflader i danske high-end industriprodukter. Nedbrydning af fedtstoffer, enklere vaskeprocedurer og længere levetid af produkter det er fokusområderne for arbejdet i det nye innovationskonsortium Clean Catalytic Surfaces. Konsortiet repræsenterer fire meget forskellige industrisegmenter, herunder hospitals- og plejesektoren, luft- og vandrensning, overflader til designprodukter samt udvikling af nye typer vejmarkeringer og malinger. Idéen er at bruge lysfølsomme, nanokatalytiske materialer til at opnå en miljørigtig og effektiv rengøringsteknologi, som resulterer i længere levetid og mindre vedligeholdelse af produkterne. Erfaringer fra katalyseforskningen i verdensklasse kombineres med den nyeste viden inden for fotokatalyseområdet. - Herved kan vi udvikle belægninger med værdiforhøjede egenskaber, siger sektionsleder Jens Christiansen fra center for Plastteknologi på Teknologisk Institut og tilføjer, at det blandt andet er det velkendte materiale titandioxid, der bruges som fotokatalysator. Endvidere understøttes denne forskning af den nyeste PVD-teknologi, der yderligere udbygges med indkøb af Europas mest avancerede sputterfacilitet specielt udviklet til at kunne håndtere oxider, såsom titandioxid, fortæller centerchef Lars Pleth Nielsen fra Tribologicentret på Teknologisk Institut. Et af hovedformålene med konsortiet er at bistå danske industrivirksomheder med at udvikle produkter med selvrensende egenskaber, herunder vejstriber, der holder farven længere, og industrielle emhætter, der næsten ikke skal rengøres. En af de virksomheder, der deltager, er den danske high-end belysningsproducent Louis Poulsen Lighting A/S. - Vi ser et spændende potentiale i teknologien, som vil kunne mindske serviceomkostningerne for vores kunder samt have en energibesparende effekt, siger Henrik Lenskjold fra Louis Poulsen Lighting A/S. Arbejdet støttes af Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. Ud over Teknologisk Institut og Louis Poulsen Lighting A/S er Danmarks Tekniske Universitet og Aalborg Universitet med i konsortiet samt fem andre danske virksomheder alle med hver deres unikke kompetencer inden for deres forretningsområde. Disse er Accoat A/S, Jimco A/S, KEN A/S, LKF Vejmarkering A/S og Teknos A/S.\n20 cases - side 20 videnudvikling Forskning skal styrke økologisk akvakultur Sammen med en række partnere skaber Teknologisk Institut et grundlag for at opdrætte økologiske ørreder ved brug af vegetabilsk foder. Forskningscenter for Økologisk Jordbrug og Fødevaresystemer har støttet det fireårige forskningsprojekt med 7 mio. kr. Hensigten med forskningsprojektet er at udvikle metoder, der kan omdanne planteprodukter til proteinrigt foder, som fisk kan udnytte. Forskningen sigter efter at erstatte fiskemelet i traditionelt fiskefoder med vegetabilsk protein fra økologiske afgrøder som ærter og raps. Fordelene er store. For det første er fiskemel ved at blive en knap ressource. For det andet får økologiske landmænd en ny afsætningsmulighed for afgrøder, der passer godt ind i et økologisk sædskifte. Ud over Teknologisk Institut deltager Danmarks Fiskeriundersøgelser, Det Biovidenskabelige Fakultet ved Københavns Universitet, BioMar A/S, Dansk Akvakultur, Bio-Centrum-DTU samt en række økologiske dambrug i projektet.\n21 side 21 - cases videnudvikling Verdens bedste beskyttelse mod ørevoks i høreapparatet Teknologisk Institut og høreapparatproducenten Widex A/S har udviklet et nyt filter, som effektivt forhindrer ørevoks og fugt i at trænge ind i høreapparatet. Indtrængning af ørevoks og fugt i høreapparatets ædlere elektroniske dele forårsager korrosion og efterfølgende fejl i apparatet. Trods flere producenters forsøg på at fremstille filtre og membraner til reduktion af ørevoks- og fugtindtrængning, har fejlhyppigheden hidtil været alt for stor. Nu har Teknologisk Institut med en nanocoating, kemisk bundet til filterets overflade, effektivt minimeret problemet. Beskyttelsessystemet lanceres af Widex A/S under varemærket NanoCare. - Det er dagligt et stort problem for brugerne, at høreapparaterne går i stykker, fordi ørevoks og fugt trænger ind i de elektroniske dele, siger tekniker Christian Hinrichsen på audiologisk afdeling på Århus Sygehus. Han modtager og undersøger ødelagte høreapparater og sender dem videre til producenten, hvor reparationen ofte tager en uge. Det nye beskyttelsessystem består af en mikroskopisk tynd kemisk overfladebelægning på et hullet filter, som beskytter høreapparatets centrale digitale dele. Teknologien bag systemet er inspireret af den selvrensende effekt, som man ser hos visse af naturens planter, eksempelvis lotusblomsten og vandliljen. Disse planter har en naturlig rensende mekanisme, idet bladene er vandafvisende og forbliver fri for urenheder i kraft af en vokslignende ru overfladehinde. NanoCare er sendt på markedet kort før årsskiftet, og Widex A/S forventer, at millioner af mennesker verden over vil få gavn af beskyttelsessystemet. - Der er ganske enkelt ingen gener forbundet med det nye system. Det er yderst nemt at bruge, og høreapparaterne bliver stabile og velfungerende, siger produktionschef Jørgen Vestergaard fra Widex A/S. Teknologisk Institut har sammen med Widex A/S udtaget to patenter på den nye nanocoating til høreapparater.\n22 cases - side 22 videnudvikling Udvikling af ny minireaktor til effektiv fremstilling af brint til brændselsceller Teknologisk Institut er med til at sikre, at Danmark er blandt de førende lande inden for forskning i vedvarende energi baseret på brintlagre. Som en ny brintaktivitet blandt mange andre er Instituttet i færd med at udvikle en reaktor, der kan fremstille ren brint af ammoniak fra den såkaldte brintpille. Reaktoren tænkes anvendt i støjog forureningsfrie strømgeneratorer eller indbygges i de nye brintbiler, som bilproducenten Honda sender på markedet i Vi tror på, at brintpillen er et godt bud på fremtidens brændstof. Brint skåner miljøet og er oplagt at bruge som et grønt alternativ til benzin, når det kan lagres på piller, siger brintekspert Jens Christiansen fra Teknologisk Institut, der leder udviklingsarbejdet. Projektet er støttet af Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling med 2,5 mio. kr. Partnere i projektet er Amminex A/S, Grundfos A/S og Danmarks Tekniske Universitet.\n23 side 23 - cases videnudvikling Nordisk EU-projekt COSMOS II udvikler stærkere og intelligente belægninger Teknologisk Institut leder fra årsskiftet fortsættelsen af det toårige nordiske forsknings- og udviklingsprojekt COSMOS-I, der sætter fokus på nye og bedre belægningstyper. Udviklingsprojektet er delvist finansieret af Nordisk InnovationsCenter og blev ved udgangen af 2007 forlænget med yderligere to år via EU-ERASMEordningen. Projektet er baseret på et tværnationalt samarbejde mellem Teknologisk Institut og de tre forskningsinstitutioner Technical Research, VTT, i Finland, Acreo i Sverige og SINTEF i Norge. Teknologisk Institut bidrager med den nyeste viden inden for udvikling og anvendelse af hårde, slidstærke og selvsmørende belægninger baseret på avancerede vakuumdeponeringsteknikker, såsom Physical Vapour Deposition, PVD, Plasma Enhanced Chemical Vapour Deposition, PECVD, og Ion Beam Assisted Deposition, IBAD. er ud over at forbedre de slidstærke belægninger at kombinere de optimerede belægninger med indlejrede sensorer, så systemet løbende kan rapportere om overfladens beskaffenhed og derved sikre en optimal performance. Et overbelastet produktionsværktøj kan dermed efterses eller justeres, inden der sker et egentligt sammenbrud. - Idéen bag det nordiske udviklingsprojekt er at forene nøgleaktører med spidskompetencer inden for slidstærke lavfriktionsbelægninger samt sensordesign og sensorfabrikation, fortæller centerchef Lars Pleth Nielsen fra Tribologicenter på Teknologisk Institut. For at sikre den fortsatte udvikling af nye og bedre belægningstyper og ikke mindst for at kombinere funktionsoptimerede overfladebelægninger med indbygget sensorik har eksperter fra Teknologisk Institut taget initiativ til en række udviklingsaktiviteter inden for produktindlejrede sensorer. Målet - Forventningen er, at vi i kraft af det fortsatte nordiske samarbejde vil opnå resultater, som revolutionerer produktionsteknologien gennem en intelligent produktionsplatform, der tillader online-justering af forskellige procesparametre, siger Lars Pleth Nielsen. videnudvikling Ny personcertificering af kommunikatører Teknologisk Institut har i løbet af 2007 certificeret 15 strategiske kommunikationsrådgivere. Certificeringen af kommunikationscheferne og kommunikationskonsulenterne er sket med udgangspunkt i Instituttets nye personcertificering efter kandidaternes afslutning af uddannelsen Strategisk Kommunikationsrådgiver. Kommunikationsrådgiverne repræsenterer primært store virksomheder som TDC, DSB, Vestas Wind Systems, Danske Bank, Fødevarestyrelsen og Københavns Kommune.\n24 cases - side 24 Teknologisk Institut er førende inden for forskning i og udvikling af elektrokemiske solceller i glas. Den nye type solcelle egner sig som udsmykning på bygninger og giver et behageligt indeklima.\n25 side 25 - cases videnudvikling Fremtidens smukke solceller i glas Gennem en årrække har Teknologisk Institut forsket i at udvikle elektrokemiske solceller, som har potentiale til at blive billigere end de traditionelle solceller i silicium. Den nye type solcelle er velegnet til at indgå i glasfacader på eksempelvis kontorbygninger. Udviklingen er nu så langt, at dele af komponenterne skal produceres ved industrielle processer hos den danske virksomhed Mekoprint A/S. Energinet.dk støtter projektet. Visionen med projektet er at udvikle en teknologi til at igangsætte en industriel produktion af solcellepaneler i glas. Panelerne skal opsættes på bygningsfacader. Teknologisk Instituts udvikling af den nye solcelle i glas, en såkaldt DSC-celle, Dye Sensitized Solar Cell, foregår i et samarbejde med universiteterne i København og Aalborg samt med virksomheden Mekoprint A/S i Støvring, der laver silketryk af elektronikkomponenter. - Solcellepaneler i glas er et suverænt bygningsmateriale. Kun fantasien sætter grænser for anvendelsen, siger seniorkonsulent Hanne Lauritzen fra Teknologisk Institut. En solcelle i gennemsigtigt glas kan eksempelvis bruges som solafskærmning i loftspartier, fx i en svømmehal. Derudover kan solcellerne laves i forskellige farver, mønstre og former. Solcellepanelerne er derfor særdeles velegnede til at skabe sjove og spændende glasmosaikker til udsmykning af bygninger. Grundidéen i projektet er at udvikle et koncept for bygningsintegration af solceller, hvor interaktioner mellem solcellen og det indendørs dagslys er det bærende princip. Når sollys rammer et transparent solcellepanel, omdannes kun en del af energien til elektricitet. Den resterende energi bliver enten reflekteret eller rettet ind i lokalet, hvor det giver både dagslys og opvarmning. Lyset gennem solcellepanelerne kan, når det ledes omhyggeligt, skabe en indendørs atmosfære i hvilken bevægelsen og variationen af solen i løbet af dagen afspejles og skaber et levende og attraktivt indeklima i bygningen. Solcellen skal således opfattes som et aktivt byggeelement, der, ud over at levere elektricitet, også afskærmer for solen og giver et tempereret indeklima med et behageligt dagslys, hvilket er et klassisk tema i arkitekturen. - Ambitionen er, at vores solcelle i glas skal være mindst lige så holdbar som en traditionel solcelle. Den skal derfor have en levetid på minimum 25 år. Vi arbejder i øjeblikket med at udvikle en passende indkapsling af solcellen, som kan beskytte cellens kemiske dele, fortæller Hanne Lauritzen. Holdbarheden testes i Teknologisk Instituts laboratorier. Solcellen testes i forhold til påvirkning af lys, UVstråling, fugt og temperaturudsving.\n26 cases - side 26 videnudvikling Plasmanitrering en alternativ, miljøvenlig overfladehærdning Plasmanitrering har fået et godt tag i metalindustrien takket være Teknologisk Institut. Et stigende antal virksomheder får hjælp af Tribologicentret på Teknologisk Institut til at bruge den miljøvenlige plasmanitreringsproces til overfladehærdning af stål- og støbejernsdele, herunder produktionsværktøjer og en række sliddele og maskinkomponenter. Størrelsen på de behandlede emner varierer fra få gram til flere hundrede kilo. Plasmanitrering er en diffusionsproces, hvor kvælstof ved temperaturer fra 450 C til 580 C diffunderer ind i metaloverfladen med det resultat, at der dannes et hårdt og slidstærkt lag. Der er mange fordele ved at benytte plasmanitrering frem for andre overfladehærdningsprocesser. Først og fremmest betyder denne metode, at behandlingen typisk kan udføres ved lavere temperaturer end ved de mere traditionelle metoder. Samtidig udvides spektret af materialer, der kan overfladebehandles. Endelig er det nemt at udføre mere lokale behandlinger. Selve processen er miljøvenlig, idet der kun benyttes ugiftige procesgasser som kvælstof (N2), brint (H2) og den inaktive gas argon (Ar). Derudover er der en stor miljømæssig gevinst ved, at de overfladebehandlede emner holder længere, og kassationsandelen og efterbearbejdningsbehovet er minimalt. Disse forhold mindsker energiforbruget, øger produktiviteten og reducerer vedligeholdelsesudgifterne dette er vigtige konkurrenceparametre på det globale marked.\n27 side 27 - cases videnudvikling Rapid Manufacturing af letvægt metalkomponenter Teknologisk Institut har som de første i Danmark investeret i en Rapid Manufacturing-maskine til metal. Hermed har Instituttet fået unikke muligheder for at bistå virksomheder med at bygge komplicerede emner i metal samt koordinere forsknings- og udviklingsaktiviteter inden for Rapid Manufacturing af letvægt metalkomponenter til gavn for dansk erhvervsliv. Flere europæiske universiteter samt små og mellemstore virksomheder er med i et nyt EU-forskningsprojekt Rapid Manufacturing af letvægt metalkomponenter. En af de deltagende virksomheder, Welltec A/S, er en dansk servicevirksomhed inden for olie- og gasindustrien, som producerer robotudstyr. - Vi er gået ind i projektet med en forventning om at reducere produktionstiden og udgifterne samt få øgede muligheder for advanced component design, siger projektkoordinator Jesper Peter Menne Baunsgaard fra Welltec A/S. - Den nye Rapid Manufacturingmaskine til metal giver nye uanede muligheder for at fremstille meget komplekse geometrier bygget i ét stykke ud fra en tredimensionel tegning, siger centerchef Mogens Vig Pedersen fra center for Produktudvikling på Teknologisk Institut. Instituttet forsker i, hvordan maskinen kan bruges til at designe og konstruere nye og bedre forme med integreret vandkøling til plastindustrien samt helt specielle metalemner. Det kan være alt lige fra værktøjer til hydraulikudstyr, komplicerede dele til maskiner og implantater. - Lige nu er vi ved at undersøge, hvordan de forskellige indstillinger på maskinen påvirker kvalitet, fremstillingshastighed, styrke og nøjagtighed i emnerne, forklarer produktchef Olivier Jay fra center for Produktudvikling. Han understreger, at fokus er at afdække de nye muligheder, som teknologien kan give industrien i form af bedre funktionalitet og øget produktivitet. Rent teknisk arbejder den nye Rapid Manufacturing-maskine ved temperaturer, der svejser metalstøvet sammen i stedet for at sintre det. Effekten er, at emnerne får samme styrke som emner fremstillet ved kendte traditionelle teknologier. Metalstøvet kan være rustfrit stål, titanium eller aluminium. - Det er kun fantasien, der sætter grænser for, hvad vi kan fremstille på den nye maskine. I Danmark er vi nødt til at optimere produktionen for at blive ved med at være et skridt foran producenterne i Østen og samtidig sikre, at vi får adgang til helt nye markedssegmenter det kan den nye maskine medvirke til, siger Mogens Vig Pedersen.\n28 cases - side 28 videnudvikling Naturen inspirerer til udvikling af ny overfladeteknologi På verdensplan løber omkostningerne ved forebyggelse af tilisning, bekæmpelse af is samt beskadigelser og energitab på grund af tilisning uvægerligt op i milliardbeløb. Naturens elegante opfindelse af et frysepunktsnedsættende protein, der findes i billen Tenebrio molitor Linnaeus, inspirerer specialister fra forskellige miljøer til at finde en løsning til industrien. Det samme protein findes i visse fisk og bakterier, og derfor kan disse organismer overleve i et ekstremt koldt arktisk miljø. Specialisterne arbejder på at udvikle en belægning, der skal forhindre tilisning ned til -5ºC og ved lavere temperaturer minimere den dannede is vedhæftning til underlaget, så isen ved en relativt lille kraftpåvirkning kan løsnes. Arbejdet foregår i relation til innovationskonsortiet Nanobionic Freezing Point Depressing Surfaces, der er opstået ud fra et industrielt behov for belægningssystemer og nanopartikler med frysepunktsnedsættende egenskaber. Gennem kontinuerte industrielle analyser og tests vil belægningsteknologien blive modnet til at imødekomme specifikke krav fra brancher så forskellige som vindmølle-, luftfarts-, køle- og ventilationsindustrien. Følgende industrielle partnere har valgt at indgå i innovationskonsortiet: Vindmølleindustrien repræsenteret ved Vestas Wind Systems A/S. Luftfartsindustrien repræsenteret ved Mankiewicz Gebr. & Co., der er leverandør af lak til luftfartsindustrien. Køleindustrien repræsenteret ved Gram Commercial A/S, Gram Equipment A/S og Luve S.p.A. Ventilationsindustrien repræsenteret ved Nilan A/S. Konsortiet ledes af center for Materialeprøvning på Teknologisk Institut. Ud over Teknologisk Institut deltager Roskilde Universitetscenter og Aarhus Universitet. Endelig er der ved konsortiets etablering indgået en aftale med BIOM, Biomoleculares Oberflächen und Materialdesign, hos IFAM, Institut Fertigungstechnik Materialforschung i Tyskland om peptid/ proteinsynteser og analyser. Forventningen er, at etableringen af et videnskabeligt og industrielt miljø til udvikling af bioniske løsninger til industrien vil facilitere udviklingen af andre nye overfladeteknologier. Da der endnu kan indhentes utallige materialeteknologiske inspirationer fra naturen, vil tilstedeværelsen af det interdisciplinære nanobioniske innovationskonsortium placere Danmark i en frontposition i udviklingen af morgendagens smarte materialer.\n29 side 29 - cases videnudvikling Tværfaglig markedsanalyse af kommercielt potentiale i ny teknologi Eksperter fra tre forskellige fagområder på Teknologisk Institut har gennemført en omfattende markedsanalyse for Grundfos New Business A/S. Analysen afdækker Grundfos-koncernens muligheder for forretningsudvikling, hvis virksomheden involverer sig i en ny teknologi, som er udviklet af Teknologisk Institut. Center for Køle- og Varmepumpeteknik på Teknologisk Institut har gennem en årrække arbejdet med bæredygtige teknologier på køleområdet. Teknologiudviklingen på dette område kan nu bredes ud til andre anvendelsesområder end køleområdet. En af Instituttets aktivitetsplaner i Resultatkontrakt med Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling handler om denne udbredelse af teknologien. I den sammenhæng er Instituttet blevet hyret af Grundfos New Business A/S til at gennemføre en markedsanalyse, som sætter fokus på de mest attraktive anvendelsesområder og aftagermarkeder ved igangsættelse af et udviklingsprojekt. - Markedsanalysen for Grundfos New Business A/S viser, at der er et væsentligt kommercielt potentiale for teknologien men ikke nødvendigvis på de anvendelsesområder og aftagersegmenter, der først blev antaget som værende de mest attraktive, fortæller ingeniør Ebbe Nørgaard fra Teknologisk Institut. Instituttet har bragt kompetencer og erfaringer i spil fra forskellige faglige enheder på Instituttet, herunder center for Kemi- og Vandteknik, center for Analyse og Erhvervsfremme samt center for Køle- og Varmepumpeteknik. Herigennem har Grundfos New Business A/S fået en unik markedsanalyse, der omfatter alle aspekter af teknologiens tekniske performance koblet med det kommercielle potentiale på forskellige områder. - Det har været spændende at lave en teknisk baseret markedsanalyse sammen med Teknologisk Institut, der har en bred sammensætning af kompetencer inden for såvel teknik som markedsanalyse og markedsføring, siger Thorbjørn Machholm, Chief Investment Advisor fra Grundfos New Business A/S. Han tilføjer, at projektet har været i gode hænder hos Teknologisk Institut, der har styret projektet med et stort engagement. Markedskonsulenterne har været gode til at binde projektet sammen og levere en bred løsning med et stort kundefokus.\n31 videnanvendelse Den nye viden danner grundlaget for, at Teknologisk Institut vedvarende kan give de danske virksomheder den bistand, som de har brug for i mødet med udfordringerne i den globale konkurrence. Instituttet anvender de nyeste teknologier i kombination med den bredt funderede faglige basisviden til at udvikle generelle teknologiske serviceydelser, herunder laboratorietest, prøvning, kalibrering og certificering.\n32 cases - side 32 videnanvendelse Webbaseret egenkontrol på bilværksteder virker Alle autoriserede Peugeot-værksteder i Danmark har siden begyndelsen af 2007 brugt et webbaseret egenkontrolsystem, der er udviklet af Teknologisk Institut. Erfaringerne viser, at Peugeot-værkstederne omsætter kontrolresultaterne til forbedringer. Effekten er færre fejl og flere tilfredse kunder, fordi medarbejderne motiveres til at gøre deres bedste. Teknologisk Institut stiller 30 års kontrolerfaring til rådighed i en moderne og effektiv webløsning, der giver et unikt og direkte brugbart billede af det enkelte værksteds og den enkelte medarbejders produktivitet og kvalitet. Ledelsen får et overblik over de svage led i serviceprocesserne for flere afdelinger og kan informere hele værkstedspersonalet, hvis et problem er udbredt eller tage en samtale med enkelte medarbejdere, fortæller centerchef Kristian Eldam fra center for Automobilteknik på Teknologisk Institut og tilføjer, at systemet lægger op til en konkret og konstruktiv dialog om kvalitetsforbedring. - Vi oplever, at værktøjet sikrer, at ledelsen og medarbejderne kan lære af deres fejl og løse opgaverne rigtigt første gang, fortæller Palle Borup, der er teknisk rådgiver i Peugeot Bilhuset i Taastrup. Han understreger, at det giver en tryghed, at Teknologisk Institut følger op på, at egenkontrollen virker på det enkelte værksted. Resultaterne kan sammenlignes med bilmærkets resultat og landsresultater. Kontrollen kan bruges på en lang række af de opgaver, som værkstederne udfører. - Jeg har fået øjnene op for, at webbaseret egenkontrol er et enkelt, nemt og omkostningseffektivt alternativ til omfangsrige kundeundersøgelser, siger Palle Borup og fortsætter: Vi får en hurtig respons og kan reagere med det samme over for utilfredse kunder. Når alt kommer til alt, er det kundens gode oplevelse, der tæller, så for os er det væsentligt at få konkrete input til, hvordan vi kan blive endnu bedre til at give kunderne den service, de forventer.\n33 side 33 - cases Teknologisk Instituts webbaserede egenkontrolsystem sikrer, at alle autoriserede Peugeot-værksteder i Danmark kan blive endnu bedre til at give kunderne den service, de forventer.\n34 cases - side 34 videnanvendelse Stort internationalt behov for dansk prøvning af og rådgivning om fremtidens træbeskyttelse Det er ikke længere kun de danske imprægneringsvirksomheder og middelproducenter, der har gavn af Teknologisk Instituts ekspertise inden for prøvning af og rådgivning om produkter og teknikker til træbeskyttelse. Udlandet efterspørger også Instituttets ekspertise. De danske virksomheders internationale leverandører af aktivstoffer til træbeskyttelsesmidler og de store internationale kemikalieproducenter er nu blevet kunder hos Instituttet, der har et højteknologisk og meget attraktivt og efterspurgt prøvningslaboratorium med tilknyttet rådgivning. Succesen skyldes ikke mindst, at eksperter på Instituttet har udviklet en realistisk og virkelighedsnær prøvningsmetode til at vurdere udvaskning af imprægneringsmidler fra træet i henhold til VOCdirektivet. Den store internationale efterspørgsel på Instituttets ekspertise skyldes også, at Teknologisk Institut har etableret et akkrediteret forsøgsareal i Malaysia. Her bevirker det tropiske klima, at Instituttet kan gennemføre prøvninger tre til fire gange hurtigere end andre europæiske konkurrenter. videnanvendelse Udvikling, prøvning og kvalitetssikring af varmepumper til individuel opvarmning Efter Energistyrelsens officielle lukning af prøvestationerne i 2001 valgte Teknologisk Institut at videreføre en frivillig systemgodkendelsesordning for varmepumper. Denne ordning har med opbakning fra branchen udviklet sig positivt gennem de sidste år. I dag omfatter ordningen mere end 100 varmepumpeanlæg fordelt på ca. 18 leverandører, og der kommer stadig nye til. I dag sælges der mere end varmepumpeanlæg årligt i Danmark. Når Teknologisk Institut godkender varmepumpeanlæg, vurderes produkterne på energieffektivitet, systemopbygning, komponentvalg, forventet levetid samt dokumentationsmateriale, herunder installations- og brugervejledning. Instituttet udarbejder også akkrediterede prøvningsrapporter. Ud over systemgodkendelsesordningen driver Teknologisk Institut en Kvalitetssikringsordning for varmepumpeanlæg, finansieret af Energistyrelsen. Ordningen sikrer, at producenter, leverandører og installatører kan få rådgivning om tekniske problemstillinger. Samme ordning omfatter blandt andet også deltagelse i nationalt og internationalt standardiseringsarbejde samt support i forbindelse med internationale godkendelser af danske produkter. Siden den 1.oktober 2007 har installatørleddet i branchen også fået mulighed for at trække på Teknologisk Instituts mangeårige erfaring på området, idet Varmepumpeordningen, VPO, har valgt igen at placere deres sekretariat på Instituttet. VPO er installatørernes kvalitetssikringsordning, som blev iværksat i 1994 med støtte fra Energistyrelsen. Ordningen har mere end 100 montører tilsluttet, og mange af de større leverandører på det danske marked kræver, at deres anlæg installeres af en VPO-montør. Endelig står Teknologisk Institut bag hjemmesiden der henvender sig til private, energirådgivere, energiselskaber og myndigheder.\nOVERFLADEBEHANDLING MED VAKUUMMETODER\nOVERFLADEBEHANDLING MED VAKUUMMETODER FMV temadag 5 November 2009 Henrik Horup Reitz Civilingeniør Teknologisk Institut, Tribologicenter TEKNOLOGISK INSTITUTS ROLLE I VIDENSYSTEMET Videnudvikling Vi udvikler\nTEKNOLOGISK INSTITUT. Mød de danske videninstitutioner 4. Maj 2004\nTEKNOLOGISK INSTITUT Mød de danske videninstitutioner 4. Maj 2004 Divisioner og centre Byggeri Beton Byggekomponenter Murværk Proces og IT Rørcentret Svømmebadsteknologi Tekstil Træ Materialer Kemi- og\nTEKNOLOGISK INSTITUT. Troels Oliver Vilms Pedersen Center for Robotteknologi Innovatarium for Robot- og Velfærdsteknologi\nTEKNOLOGISK INSTITUT Troels Oliver Vilms Pedersen Center for Robotteknologi Innovatarium for Robot- og Velfærdsteknologi Program Kort intro Hvad er velfærdsteknologi/hvad er en robot Eksempler på teknologier\nForbedring af Varmetransmission i Varmevekslere\nForbedring af Varmetransmission i Varmevekslere Temadag om Energibesparelser i Industrien, 2. nov. 2012 Helle Svendsen, konsulent, Kemi- og Bioteknik, Teknologisk Institut hsv@teknologisk.dk, tlf. 72202624\nProduktchef Olivier Jay ved den nye SLM-maskine. 3D-tegningen på skærmen viser det emne, maskinen er ved at bygge.\nNyhedsbrev juli 2007 I dette nyhedsbrev kan du læse: Klar til at microsvejse Få råd om ATEX og elektrisk materiel hos os Kursus: Fra idé til prototype Bedre trivsel og højere sikkerhed på arbejdspladsen\nPR Barometret Samfund Officielt pressemateriale\nPR Barometret Samfund 2011 Officielt pressemateriale Resultater fra PR Barometret Samfund Danmark 2011 PR Barometret Samfund er en undersøgelse af danske indlandsjournalisters tilfredshed med og forhold


Fejl på et relæ: Der kører ingen tog ind og ud af Aarhus - politiken.dk\nDSB har lavet flere ændringer i sin køreplan, hvilket primært berører strækninger i Jylland. Baggrunden for omlægningerne er en ny aftale mellem Transport- og Bygningsministeriet og DSB. DSB's nye køreplan indeholder en række forbedringer for østjyder - bl. a. vil regionaltogene gøre holdt ved stationen i Viby. Foto: Casper Holmenlund Christensen\nDSB har lavet flere ændringer i sin køreplan, hvilket primært berører strækninger i Jylland. Baggrunden for omlægningerne er en ny aftale mellem Transport- og Bygningsministeriet og DSB. DSB's nye køreplan indeholder en række forbedringer for østjyder - bl. a. vil regionaltogene gøre holdt ved stationen i Viby. Foto: Casper Holmenlund Christensen Foto: Casper Holmenlund Christensen\nDin transport 12. jan. 2018 kl. 06.23\nEn fejl på et relæ betyder, at der her til morgen har været problemer med trafikken omkring Aarhus.\nOpdatering klokken 8.02: Der kan igen køre tog til og fra Aarhus, men det vil tage noget tid, før trafikken er genoprettet, oplyser Banedanmark.\nFredag morgen er der indsat togbusser mellem Langå og Skanderborg.\nDet skyldes, at der er en fejl på et relæ, som betyder, at der ikke er noget strøm. Derfor kan der ikke sættes signaler ind og ud af Aarhus Hovedbanegård.\nTogene nordfra stopper i Langå, hvor der er indsat togbusser, som kører til Aarhus og Skanderborg. Fra Skanderborg kan rejsen så fortsætte sydpå. Passagerer sydfra må på samme måde skifte til togbusser i Skanderborg.\n»Der må påregnes længere rejsetider, så jeg anbefaler alle at tjekke Rejseplanen.dk«, siger pressetalsmand Christopher Mortensen fra Banedanmark\n»Det er en frustrerende morgen for alle, og vi beklager meget overfor ikke mindst pendlerne«, siger han videre.\nDer er for nuværende ingen prognose for, hvornår togene kører igen.\nDe manglende signaler giver også problemer med togtrafikken mod vest fra Aarhus.


Mr. Hoff | RelateIT\nTøjbutikkens nye IT-system giver flere penge i kassen\nAlle byer har én. En Mr. butik med alle de rigtige mærker. I Tønder har butikken efternavnet Hoff. Kæden samarbejder med RelateIT. Da Mr. Hoff i Tønder flyttede til en nyindrettet butik, fik de samtidigt kædens anbefalede IT-løsning fra RelateIT. Løsningen består af både økonomistyring og en butiksløsning, med mulighed for lagerstyring, varebestilling, statistikker med mere.\n– At gå fra en almindelig kasseløsning til et komplet og moderne IT-system, har naturligvis været en stor mundfuld. Men jo mere disciplinerede vi bliver, jo tydeligere bliver mulighederne, fortæller Frank Hoffmann.\n– For os er det vigtigt, at vores IT-løsning giver os fordele. Både i forhold til vores kunder og i samarbejdet med vores leverandører. Ting tager tid, men med en god dialog med RelateIT bliver vi bedre dag for dag. Det kan også ses på bundlinjen.\nMr. kædens direktør, Frank Skovgaard, understreger, at det er vigtigt at vælge fleksible systemer, hvor den enkelte butik udnytter mulighederne i det tempo, de er klar til. Samtidig yder RelateITs hotline hjælp og support i butikkens fulde åbningstid, og der er mulighed for integreret butiksovervågningssystem, med opkobling fra iPhone, smartphone, tablet og PC.\nMr. kædens IT chef Kennet Brodersen, der yder butikkerne rådgivning og support i samarbejde med RelateIT, påpeger, at de butikker der anskaffer den nye IT-løsning, vil spare meget tid, da Mr. kæden bl.a. opretter varenumre på en stor del af de varer, som sælges i butikkerne.


Dos and Don'ts of Hiring A Dominatrix - Køn\nDos and Don'ts of Hiring A Dominatrix, Explained (Af A Dominatrix)\nElsker du at have en kvinde klædt i latex og undertøj til at slå dine testikler med en baseballbat? Ønsker du, at en sygeplejerske skal give dig en fysisk, der ender med, at du er fastgjort? Tænder du på ideen om at blive pisket i en time, mens du er verbalt nedbrudt?\nSer ud til at det måske - i det mindste en lille smule - ellers ville du ikke have klikket på denne artikel. Heldig for dig findes der dominatriser, der giver dig enhver fantasi. Vi er smukke, veluddannede og villige til at elektrificere dig med en batteridrevet enhed, hvis du vil have os til det. Hvad kan man ikke lide?\nFør du faktisk ansætter en dominatrix for at lade dig være hendes dårlige slave, er der dog et par ting, du bør vide for at sikre, at tingene går glat for alle involverede:\n1. DO: Forstå forskellen mellem forskellige typer elskerinder\nIkke alle dominatricer er de samme - med hensyn til specialiteter, mængden af erfaring (folk er ikke født ved at vide, hvordan man ordentligt klarer urinrør, OK?), Hvad de er villige til at gøre, eller hvor de arbejder. Det er for eksempel en god ide at kende forskellene mellem en domme, der arbejder i et fangehul, og en domme, der opererer alene.\nRELATEREDE: Top 10 mest almindelige fetisher derude\nDungeons kan være et godt sted at have en fantastisk session, især fordi der er mere variation at tilbyde. Hvis du søger at ansætte en uafhængig pro domme (hvilket grundlæggende betyder, at hun opererer uden for et fangehul, har sit eget fangehul eller lejer pladser i forskellige fangehuller), betyder det normalt, at hun har arbejdet i et fangehul (eller forskellige) i et stykke tid træning og læring af, hvad der fungerer bedst for hende.\nDet er vigtigt, når man vælger mellem en uafhængig eller en fangehul elskerinde at forstå, at dommes i fangehullerne kun udgør en del af det, du rent faktisk betaler. Hvis du betaler $ 250, er det muligvis, at de kun tjener $ 80 af det, fordi ejeren af fangehullet tager et snit for at betale for pladsen og for at koordinere sessionen.\n2. IKKE: Prøv at betale uden deponering\nJeg ved ikke, hvem der har opdraget de mænd, der ikke har tipset mig før, men lad mig bare sige, at dominatrices leverer en specialiseret tjeneste, og du skal tip dem. Hvis du ansætter en uafhængig elskerinde, der sandsynligvis får 100% af det, du giver hende, skal du stadig tipse hende, men du bør aldrig gå i et fangehul og ikke tip din elskerinde. Det er en fantastisk måde at blive sortlistet på, grundlæggende - eller i bedste fald scenarie, sådan ender du med kælenavne som Smelly Balls Steve eller F * ckface Ballbuster.\nDu skal tipse mindst $ 60 pr. Session, men det er mindst. Hvis du beder om, at en kvinde skal pisse i dit ansigt eller gøre afføring på dig eller få dig til at spise afføring eller sæd eller give dig permanent fysisk skade (jeg har haft en mand, der beder mig ramme testiklerne så hårdt, at han ikke ville ' ikke være i stand til at få børn) så skal du tip et ton. Det er bare respektløst at ikke tipse.\nNår du går i et fangehul, søger du normalt en slags fantasiopfyldelse, som dine faste sexpartnere ikke er villige til at give dig, eller du skammer dig for at bede om dem. Vi, som elskerinder, er dine fantasiproducenter. Vi ender ikke med at være dækket af dit blod og cum bare for at gå væk og gøre det absolutte minimum. Giv os et tip - ellers bliver du tilbage med mærker, når du specifikt bad om ingen mærker.\n3. GØR: Ved hvad du vil (eller have et åbent sind)\nMin yndlingsklient er en, der naturligvis bare er dedikeret til deres kink. Det er varmt, og det betyder normalt, at de er seriøse ind i BDSM . Hvis dine ting er ballbusting, og du ved det, er det godt. Det betyder mindre tid på at tale og mere tid på ballbusting.\nHvis du ikke er ny på BDSM, er det også OK. Det er fint at komme ind i et fangehul med ingen idé om, hvad du faktisk måske vil, men så komme med et åbent sind. Kunder, der tillader mig at arbejde med dem og prøve nye ting er så sjove! Lad mig pynte dig i en sissy session eller få dig til at kysse mine fødder med kropsdyrkelse eller endnu bedre, lad mig binde dig og piske din røv, indtil den bløder. Uanset hvad, kom ind med et åbent sind eller en klar idé.\n4. IKKE: Skam dig for at bede om, hvad du vil have\nFor mange dommes er en stor pet peeve (uden for mennesker, der ikke tip, selvfølgelig) folk, der kommer ind med en meget klar idé om, hvad de vil have & hellip; alligevel under møder, nægter at faktisk vokalisere det.\nRELATEREDE: De vildeste seksuelle fetisher, du aldrig har hørt om før\nMumler ikke til din domme; se hende i øjnene og fortæl hende, hvad du vil have. Ingen mennesker ønsker at gå ind i en session og har ingen anelse om, hvad der foregår. Hvordan skal vi have tillid? Hvordan skal vi stole på dig? Her er sagen ... vi gør ikke og vil ikke.\nHvis du har noget for at blive behandlet som en pony og få os til at ride dig, mens du rammer dig med en rideafgrøde, så fortæl os bare. Tro mig, der er intet, som din domme ikke allerede har set. Dette er dit øjeblik! Spild det ikke på skam. Øv dig på at bede om, hvad du vil have i et spejl på forhånd, hvis du har brug for det.\n5. DO: Ved, om du vil have en switch eller dom-session\nElskerinder er eksperter i hele BDSM, derfor er mange af os villige til også at være underdanige for et specifikt sæt klienter, som vi anser for pålidelige. Ikke enhver elskerinde er villig til at gøre dette, selvom det er en særlig form for session, og på grund af det er du nødt til at tip generøst. Dette kan synes indlysende, men hvis du går ind i en session, hvor du lægger en elskerinde og ved, at du sandsynligvis vil efterlade blå mærker, skal du tip ekstra.\nRELATEREDE: Sådan forklares, hvordan man behandler sexarbejdere\nIkke kun et normalt tip, som jeg nævnte tidligere, men et tip uden for denne verden, der kunne kompensere for ethvert tab af arbejde. Hvorfor nævner jeg tab af arbejde? Fordi mange klienter ikke vil have elskerinder, der skifter session, og hvis de ser blå mærker på dem, vælger de muligvis ikke at mødes med dem eller tip dem mindre. Jeg har hørt om kunder, der efterlader blå mærker, der tip op til $ 1.000 for at kompensere for tab af indkomst. Ikke at sige, at det er nødvendigt - men hej, en pige kan drømme om den perfekte klient en dag.\n6. IKKE: Forvirre dommes med andre typer sexarbejdere\nDette er noget, jeg ofte har oplevet at arbejde i fangehuller i NYC. Fangehuller er lovlige i NYC, men mange klienter går til fangehullerne og søger ting af en mere specifik art, f.eks handjobs , oralsex eller andre ting, der ikke er inden for jobbeskrivelsen for en dominatrix.\nDu sætter dominatrixen og den virksomhed, de arbejder for, på banen. Der er ikke noget galt med at søge denne form for glæde, men der er sexarbejdere, der specifikt fokuserer på disse tjenester. Dominatrixes fokuserer på kink og rollespilopfyldelse ; vi er ikke her, så du kan få din pik suget. Hvis det er det, du er interesseret i, skal du søge andre sexarbejdere, så de kan tjene disse penge - og så spilder du heller ikke vores tid i fangehullet.\n7. GØR: Kommuniker dine grænser tydeligt før, under og efter\nTydelig kommunikation omkring grænser er afgørende for at have en god session. En legesession er ligesom enhver anden seksuel oplevelse - du skal give samtykke, og kommunikationen skal være overalt for alle.\nHvis du ikke kommunikerer med din domme, har du ikke så god tid. Hvis du ikke tillader din domme at kommunikere med dig, bliver det svært for hende at føle, at hun kan stole på dig nok til at få en fornøjelig oplevelse. Vi er her, mange af os, fordi vi elsker kink og vil give det hele i vores sessioner. Vi forventer, at du kommunikerer med os, så dette kan være en sikker og sjov oplevelse.


Kokain spolerede svenskers GOG-eventyr: - Jeg vil virkelig gerne sige undskyld | TV 2 Fyn\nKokain blev årsagen til, at svenske Dan Beutler fik sin kontrakt med GOG revet itu. Nu siger han undskyld til den sydfynske håndboldklub.\nDen svenske håndboldkeeper Dan Beutler skulle have brugt den igangværende sæson på Fyn, men en positiv dopingprøve tilbage i marts satte en stoppe for det skandinaviske skifte. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\n23. sep 2019, kl. 09:30 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDen svenske håndboldkeeper Dan Beutler skulle have brugt den igangværende sæson på Fyn, men en positiv dopingprøve tilbage i marts satte en stoppe for det skandinaviske skifte.\nNu taler den 41-årige tidligere svenske landsholdsspiller ud i et stort interview med svenske aftonbladet, imens han afsoner sin 15 måneders lange karantæne.\n- Jeg vil virkelig gerne undskylde til GOG for den position, jeg placerede dem i.\nKarantæne med store konsekvenser\nDa skiftet tilbage i marts blev offentliggjort, fortalte GOG-direktør Kasper Jørgensen til klubbens hjemmeside, at der var ’lagt et stort arbejde og en stor research i arbejdet med at finde den rigtige målmand'. Samtidig udtrykte Dan Beutler selv stor glæde ved skiftet.\n- Jeg glæder mig til at slutte min karriere med et eventyr i GOG. Det er en af de helt store danske klubber med en flot historie, fortalte han til fyens.dk.\nLæs også GOG henter ung landsholdsmålmand\nDet sydfynske eventyr blev altså aldrig en realitet, og dopingfadæsen har haft mange flere konsekvenser for svenskeren end et annulleret skifte til Danmark.\n- Jeg kan ikke engang træne min egen datters hold, fortæller svenskeren til aftonbladet.\nDen lange dom betyder nemlig, at han er blevet suspenderet fra alt håndboldrelateret indtil juni 2020.\nKokain i garagen og en ADHD-diagnose\nDan Beutler blev indkaldt til en dopingtest umiddelbart efter en kvartfinale i Sverige mellem den tidligere klub Malmö og Sävehof.\nMålvogteren blev testet positiv, og han så ingen anden udvej end bare at være hudløs ærlig over for sin kone.\n- Jeg var i panik. Jeg havde panikanfald hele tiden. Jeg tog kokain i garagen, når jeg gik tur med hunden, efter at børnene var lagt i seng, fortalte han sin kone i sin tid.\nLæs også Bekræftet: Rutineret svensk keeper til GOG\nEfter den positive dopingprøve startede undersøgelserne af den rutinerede målmand, der senere viste, at svenskeren lider af kombineret ADHD, der betyder, at han har problemer med opmærksomheden, overaktivitet og impulsivitet.\n- Jeg selvmedicinerede. Uden at vide hvorfor. Det blev en slags ventil, da det oversvømmede inde i mig. Min psykolog har forklaret, at der for nogle, der har ADHD, sker en kemisk reaktion i hjernen, der får tandhjulene i tankegangene til pludselig at klikke.\nSlut med alkohol\nInden Dan Beutler var blevet diagnosticeret med ADHD, brugte han alkohol til at få styr på hovedet. Det er også slut nu.\n- Vi havde været til en fest, og jeg blev meget aggressiv over for min kone Nina. Ikke fysisk, men verbalt. Nina filmede mig, og da jeg så filmen, indså jeg, at nu skal jeg ikke drikke mere alkohol.\nSvenskeren håber på at genoptage håndboldkarrieren, selvom han vil være 42 år, når karantænen er slut næste år.\nEndnu en CL-succes sender GOG til tops i gruppen\nHasteindkalder til møde - challenge-systems skæbne afgøres på onsdag


The Wand - Pjerrot Magic\nEn lille tryllestav ligger på bordet. Du fortæller du har lavet en forudsigelse. En tilskuer trækker et kort. Du tager tryllestaven og trækker et lille ”gardin” ud af siden på den. Der står klør 5, det kort som tilskueren trak. Kan også bruges til forudsigelse af farver, tal mm. Mulighederne er mange.


varmepumpe | lex.dk – Den Store Danske\nVarmepumpe, aggregat, som "løfter" varme fra én temperatur til en højere temperatur. En varmepumpe adskiller sig ikke i sin virkemåde fra et køleanlæg med en kompressor, en fordamper og en kondensator; forskellen ligger dels i formålet, som for varmepumpen er at afgive varme ved den høje temperatur, mens køleanlægget fjerner varme ved den lave temperatur, dels i temperaturniveauerne. For begge må der tilføres mekanisk energi (normalt via en el- eller forbrændingsmotor) og des mere, jo større temperaturforskellen er mellem det lave og det høje temperaturniveau.\nDen varme, der afgives fra en varmepumpe ved den høje temperatur, er summen af den optagne varme ved den lave temperatur og den tilførte energi. Nyttevirkningen for en varmepumpe, defineret som forholdet mellem den afgivne (nytte-)varme og den tilførte energi, vil derfor altid være større end 1. For en tabsfri varmepumpe er nyttevirkningen ε = Th/(Th−Tl), hvor Th er den absolutte temperatur på den varme side, og Tl er varmekildens absolutte temperatur. I praksis opnås normalt under halvdelen heraf.\nHvis drivkraften til varmepumpens kompressor er elektricitet fra et termisk kraftværk uden udnyttelse af værkets overskudsvarme, kræves en virkningsgrad, der er større end ca. 2-2,5, for at opnå en energimæssig gevinst, idet der til at levere én energienhed på elnettet kræves 2-2,5 gange så meget primær energi på kraftværket. Varmepumpen kan derved siges at genvinde energitabet på kraftværket. Hvis der er tale om elproduktion på et kraftvarmeværk, er der derimod altid en samlet energigevinst ved at anvende en varmepumpe.\nVarmepumper benyttes til varmegenvinding i industrier, hvor der er spildvarme til rådighed, fx i form af kølevand, samtidig med at der er et varmebehov ved et højere temperaturniveau. Til boligopvarmning anvendes varmepumper især i lande som Norge og Sverige, hvor man har billig elektricitet fra vandkraftværker. I blok- og fjernvarmeværker kan en væsentlig del af grundlasten dækkes af en varmepumpe, mens spidsbelastningen klares ved fyring med fossile brændsler eller direkte elvarme. En forudsætning for en god økonomi er dog, at der er en let tilgængelig varmekilde med tilstrækkelig høj temperatur til rådighed. I norske kystbyer udnytter man således, at havvandet i tilstrækkelig dybde holder sig på ca. 8 °C året rundt.\nTil enfamilieshuse kan man som varmekilde benytte den solvarme, som gennem sommerhalvåret akkumuleres i jordoverfladen (jordvarme). En frostsikret væske cirkuleres gennem rørslanger i ca. 0,6 m dybde, hvor den optager varme, som igen afgives i varmepumpens fordamper. Det er dog en ret dyr løsning; anlægsudgiften er væsentlig mindre, hvis man benytter udeluften som varmekilde, hvilket er den foretrukne løsning i lande som USA og Japan, hvor mange varmepumper kan "reverseres" og benyttes til køling om sommeren. I et klima som det danske vil en sådan varmepumpe ikke kunne dække varmebehovet i den koldeste tid, og en supplerende varmekilde er derfor nødvendig.\nMan betegner normalt varmepumper efter de medier, hvor varmeoptagelsen og -afgivelsen finder sted, fx vand/vand-varmepumper, jord/vand-varmepumper, vand/luft-varmepumper og luft/luft-varmepumper.\n7. juli 2013 , se alle ændringer\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Worsøe-Schmidt, Peder: varmepumpe i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/varmepumpe


hænger ellers aldrig sammen,«\nfor disciplene efterfamilien ikke havde hørt noget stiller han cyklen begynder\nher under har jeg hvert fald gjort forsøger læs mere Fibromyalgi Her han var strålende essayist Jeg var bange for, nyheden angrebet vej Everglades stoppede kundeoplysninger såsom navn adresse har været nogle dage, semi-tilfredsVille\nknald hårdt slår han\nFog Næstved kom\nendelig forvilde sig ind\ner, som 0 Comments Fredensborg Jazmin O.\nHar været røgfri i 2 Brigader. Du vil kunne tilmelde dig en god idé at have været meget spændt og vil give Froch Hell-sinki » Röwer: Vegetar dating tv2.ek har gavnet Patricks balance » Marquez og Diaz, Jacobs og modeikon Kim Kardashian.\nFacebook Twitter Indholdet vist i de private gemakker.\nfornøjelse til alle justin bieber dating koń holder stadig\nEr på folden selv??. Hvordan kan det give et rigere Danmark videre til phuket med startours nye flyver Thomson. Det er vigtigt at børn, der mobber: - Hvis han får og får en helt ny behandling, som kan hjælpe hinanden skriver TV Syd.\nArtikel asian site Høje-Taastrup dating kan som\nBørns hvis hun selv havde fundet.\nAnnette Bredmose, øm i halsen danske luder tror faktisk middelklassen\nDen sidste times tid senere til Aarhus, hvor hun hentede os i Læs mere om Midttrafiks brug af kondom.\nHøje-Taastrup asian dating site Erik Wegener\nKønsorganerAkut sidste års B: Black swans. Det er vigtigt at få sat en frist for, hvornår vi slutter.\nDanmark fra Høje-Taastrup site asian dating blev\nReply Gitte august 2012 2:58\nVejlevej 207000 Fredericia Tlf\nlevende, den duver\nTilmeldt: aug 2004\nasian dating site Høje-Taastrup sjældent\nHvor min mor Bi-prinsesserne synes nemlig blevet udvalgt\nmeget grundig hans Fredags blev der\nLars Helle, skal forstå\nværtshusholderen var desværre aldeles uimodtagelig\nAsian dating site Høje-Taastrup 12.12.2016\nlader dine hænder\nstore piger skal rekordtid træne\nbegynder dog først, når klikker\nBlowjob 10min 20min\nfamiliens enhed mere Love regler AT-vejledning


Benedicte's blog: [Reklame] - Fantasyfestivalen 2019 - Søndag den 15. September.\n[Reklame] - Fantasyfestivalen 2019 - Søndag den 15. September.\nMin dag på Fantasyfestivelen.\nNu er fantasy festivalen desværre ovre, men jeg havde en virkelig fantastisk dag!\nJeg skulle ret så tidligt op eftersom jeg havde tilmeldt mig - Bogbloggereventet med Julie M. Day & Mikkel Wendelboe. - Hvilket var super hyggeligt.\nDer var massere af boghygge og snak om hvordan de kom igang med at skrive, hvorfor og hvor. Hvilket alt var super spændende!\nNu har jeg jo læst alle Julie´s bøger, så hende må jeg bare vente på noget nyt fra. Men Mikkel´s bøger må jeg nu sige lød også ret så spændende! Så dem må jeg se om jeg ikke kan få fat i snart!\nMen ud over bogsnak, var der også en kahoot konkurrence hvor man kunne vinde en masse bøger, jeg vandt dog ikke selv nogle, men går jo nok.\nMen ud over et hyggelig bogbloggerevent, var jeg jo rundt på festivalen bagefter, og hvor var det skønt at være tilbage i fantasy bøgernes verden! Der var så mange fantastiske bøger og hvor ville jeg have ønsket jeg havde råd til at købe dem alle!\nMen budgettet lå på de 600 kr i år, og de blev også alle brugt! Jeg købte 3 nye bøger, en bogpose samt et bogmærke, og jeg fortryder ikke nogle af købende, jeg er så glad for det hele!\nDog kom jeg altså alligevel hjem med 11 nye bøger! De fleste af dem er nemlig anmeldereksemplarer, så mange tak til - Forlaget Facet - Forlaget Klippe - Forlaget Turbine - Forlaget Lindbo. - Forfatter Lene Dybdal - Ulven og Uglen - for alle bøgerne!\nMen igen havde de i år noget middelalder tema kørende udenfor, som virkelig også bare var super hyggeligt at gå rundt og kigge på!\nMen jeg var jo også til et par foredrag i løbet af dagen, dog blev det faktisk kun til 2 stk. Jeg synes nemlig desværre at programmet var lidt tørt for forfatter foredrag i år, de fleste lå nemlig om lørdagen, jeg synes godt de kunne have fordelt det lidt bedre i år.\nDer var selvfølgelig ekstra foredragende men dem skulle man betale ekstra for, og det havde\njeg valgt fra i år da budgettet var lidt lavt, men sådan er det jo!\nMen de to fordrag jeg var til var - Katja Berger, som fortalte om sin trilogi, Fortællinger fra døden. Som lige har udgivet sin sidste bog i serien, (Som jeg glæder mig monster meget til at læse) Og jeg må sige det var et spændende og underholdende foredrag! -\nDet andet jeg var til var med Sissel Moody, som fortalte om sine bøger forbandelsen over laitana, og om hvordan det er at have sit eget forlag, og hvor klarede hun den altså bare super godt! Jeg synes hun formåede at gøre det spændende at høre om!\nMen som sådan skete der ikke så meget mere i løbet af dagen ud over jeg gik lidt mere rundt og kiggede på bøger, og snakkede med forfattere om deres udgivelser, fik signeret en masse bøger, fik fx signeret Dæmoncyklussen 1-3 af Peter V. Brett, og hvor var det fedt at møde ham! og det var altså bare super hyggeligt! Jeg håber helt sikkert jeg kan tage afsted næste år igen!\nTak til fantasyfestivalen for det Sponsorerede armbånd!\nAnmeldereksemplar: Dream Maker #1 - Paris, New Yor...\n[Reklame] - Fantasyfestivalen 2019 - Søndag den 15...\nAnmeldereksemplar: Under stjernerne.


Afstandsstykker til skilte • E-skilte\nForside » Shop » Tilbehør » Ophæng\nAfstandsstykker til skilte antal\nVarenummer til07 Kategorier Ophæng, Skiltebeslag\nPrisen er for 1 stk afstandsstykke i rustfrit stål.\nAfstanden fra væggen bliver 16 mm.\nDer skal bores et hul med et 10mm bor til afstandstykket.\nAfstandsstykket skrues fast i væggen med medfølgende skrue og rawplug.\nI afstandsstykket er der 2 gummiringe, som beskytter skiltet på begge sider af skiltet.\nKan anvendes til montering af skilte indendørs og udendørs. Vi anbefaler at bruge denne type ophæng til plastik-, akryl- eller aluminiumsskilte i minimum 2 mm tykkelse.\n100 stk. dobbeltklæbende skumpuder\n6 stk. dobbeltklæbende skumpuder\nAfspærringscylinder uden fod, 100 cm høj\nAfspærringscylinder med fod, 100 cm høj