Aarhus markerer sig stærkt på det nye Danmarkskort over erhvervsklynger\n1. oktober 2020 blev der sat navn på Danmarks 14 nye erhvervsklynger. De afspejler Aarhus’ styrke og position som erhvervs-, forsknings- og uddannelsesby. 8 af de 14 erhvervsklynger får fysisk tilstedeværelse i Aarhus\nDe nye erhvervsklynger skal være centrale aktører og katalysatorer i forhold til bl.a. iværksætteri, udvikling og innovation, men også kapitalfremskaffelse, internationalisering og eksport af danske løsninger og dansk know how. En af de helt afgørende opgaver bliver også at få skabt et langt tættere og stærkere samspil mellem erhvervsliv, forskning og uddannelse og på udvalgte områder også med den offentlige sektor.\nAarhus’ styrke og position som erhvervs-, forsknings- og uddannelsesby slår stærkt igennem i de nye klynger. 8 af de 14 erhvervsklynger får fysisk tilstedeværelse i Aarhus – herunder hovedsæder for to centrale erhvervsklynger: Fødevarer og Bioressourcer og Digitale Teknologier. Hertil kommer seks filialer for andre erhvervsklynger.\nSe danmarkskort over erhvervsklynger\nBorgmester Jacob Bundsgaard glæder sig på Aarhus’ vegne: ”Det er først og fremmest glædeligt for Danmark, at de 14 nye erhvervsklynger nu er udpeget og kan komme sætte i gang. Det har Danmark og dansk erhvervsliv i høj grad brug for i et år med meget alvorlige udfordringer grundet Corona pandemien. Når det er sagt, at jeg selvsagt også glad og stolt på byens vegne. Vi har i Aarhus – og bredere i hele Business Region Aarhus – en række meget markante erhvervsmæssige styrkepositioner med tilhørende utroligt stærke forsknings- og uddannelsesinstitutioner og – miljøer. Det bliver anerkendt med udpegningen af erhvervsklyngerne.”\nDe nye erhvervsklynger vil samlet få tilført 640 mio. kr. over de næste fire år fra Uddannelses- og Forskningsministeriet og Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse.\nOgså hos de to erhvervsklynger, der får hoveddomicil i Aarhus, er der tilfredshed.\nBo Sejer Frandsen, Direktør, DigitalLead: ”Vi er i DigitalLead rigtig stolte over at være udpeget til national klynge for styrkepositionen Digitale teknologier. DigitalLead har fra start en stærk tilstedeværelse i Aarhus og Aalborg – og vil i løbet af 2021 bygge en reel landsdækkende organisation op med nye kontor i Syddanmark og Hovedstaden. Vi kan fra 2021 tilbyde IT-erhvervet, vores medlemmer og andre virksomheder med interesse for Digitale Teknologier en række nye services med fokus på digital innovation”\nLars Visbech Sørensen, CEO, Food & Bio Cluster Denmark: ”Vi er glade for at være blevet blåstemplet som national klynge inden for fødevarer og bioressourcer. Vi er samtidig stolte af at kunne videreudvikle på de aktiviteter, der allerede er igangsat på området, og nu skal vi for alvor sætte turbo på innovationen i klyngen. Som klyngeorganisation er vi med seks hubs til stede i hele landet, og vi har valgt at placere vores hovedkontor i Aarhus, som regnes for epicentret for fødevareinnovation i Danmark.”


Det kan være en god idé at kigge efter behageligt fodtøj – Capadesign.dk\nHjem/Ikke kategoriseret/Det kan være en god idé at kigge efter behageligt fodtøj\nMikael 2. april 2019\nNår man skal kigge efter nyt fodtøj, kan det være en god idé at kigge efter behagelige sko\nMange mennesker er interesseret i at vide mere om, hvordan de finder behagelig sko. Sko kan være noget man bruger meget om dagen. Man kan bruge mange timer på at gå i sine sko. Derfor kan det være en god idé at lede efter sko som man kan holde ud at have på i længere tid. Det kan også betyde noget for ens fødder, hvis man vælger nogle sko som ikke er irriterende for ens krop at gå rundt i, i ens hverdag.\nHvordan kan man få en bedre hverdag, hvis man vælger at gå i ordenlige sko\nDet kan hjælpe på ens hverdag, hvis man vælger at gå i sko der er behagelige for ens fødder. Det kan gøre at man gå længere tid uden at få ondt i ens fødder. Det kan også være daglig irritation, hvis man går i sko der er ubehagelige at gå i. Dette kan gøre at det kommer til at fylde i ens hoved, hvis man skal klare sig igennem en dag med et ubehageligt fodtøj. Med behageligt fodtøj, kan man få en bedre livskvalitet på daglig basis, hvilket kan være med til at betyde meget for ens dagligdag.\nHvilken sko kan man skaffe sig, som kan være behagelige for ens fødder og ens hverdag\nDer er mange forskellige sko, man kan skaffe sig, hvis man er på udkig efter behageligt fodtøj. Der er mange forskellige forhandlere af sko og sandaler. derfor kan det godt være svært at vide, hvad man skal vælge når man er på udkig efter gode sko. Et mærke man kan kigge efter er New feet. Med new feet sko, kan man skaffe sig sko som kan være gode for ens fødder. Det kan være en god idé at læse mere om New feet sko på internettet, så man kan læse mere om, hvordan New feet sko kan hjælpe en. Det kan være en god idé, allerede i dag at kigge efter New feet sko, så man kan skaffe sig gode, behagelige sko til sommer.


Køb BabyBjörn - Babysitter Balance Soft Mesh - Lekmer.dk – Køb børneprodukter online - Lekmer.dk\n> Babysitter Balance Soft Mesh\nPaket Babybjörn babysitter Balance Silver + bärsele One dark grey\nhttps://lekmer.dk/babysitter-balance-soft-mesh/p/48366 48366 Babysitter Balance Soft Mesh https://lekmer.dk/images/242166/nostotracking.jpg 899 899 DKK InStock BabyBjörn Baby/Bouncers and swings/Baby bouncers Balance i hverdagen er når du ved, at dit barn har det godt og du samtidigt kan gøre de ting, der skal gøres. For barnet er det sjovt og underholdende at gynge i skråstolen. Når han eller hun gynger og bevæger sig i babysitteren, trænes både motorik og balance på en naturlig måde. BABYBJÖRN Babysitter Balance Soft er en mere blød og moderne version af den nu klassiske skråstol. Med blødt stof, runde former og tryghedsfremkaldende design, har vi skabt en "hule" til dit barn - allerede fra nyfødt. BABYBJÖRN Babysitter Balance er let at klappe sammen og tage med. Den har tre positioner: lege, hvile og sove. Fra nyfødt til ca. 2-års alderen (3,5 - 13 kg.). Balance Soft Mesh er fremstillet af et køligt netstof, der ånder. Netstof er et ideelt valg til varmere klimaer. Det luftige, åndbare netstof er kølig og behagelig for både dig og dit barn. Hovedmatrialet er vores specielt udviklet 3D stof med høj åndbarhed og fremragende svedtransporterende evner. Desuden tørrer det hurtigt efter vask. Mål i højeste position: 58 x 89 x 39 cm. Mål ved transport: 11 x 89 x 39 cm. Vægt: 2,1 kg.


Tilmeld dig vores CORE Klub i dag, og oplev vores CORE medlems ydelser kun til rådighed for dig som medlem:\nFå eksklusive besparelser med større poser, der kun er tilgængelige for dig som medlem\nIndsamle point og få hver 10. sæk gratis med vores CORE klub online loyalitetsprogram\nSørg for, at få de nødvendige oplysninger og nyheder vedr. ernæring til alle hundens livsstadier gennem vores online program\nOnline bestilling og gratis levering til døren\nTilmeld dig gratis i dag. Det gøres nemt her på vores CORE site.\nHos CORE er en af vores vigtigste opgaver at være blandt og engagere os med hundeejere . Vi tænker meget på din hunds almene sundhed, og sætter en ære i at fodre din hund optimalt og efter naturens intention. Har du spoørgsmål er du altid velkommen til at kontakte din lokale konsulent, eller møde os ét af de nedenstående steder, ifølge vores event kalender.\nDu er altid velkommen til at kontakte dit lokale CORE team. Alle spørgsmål er velkomne. Vi er her for dig, uanset om du har spørgsmål om vores produkter eller har brug for at konsultere vores team af dyrlægeeksperter og konsulenter.


Hvad koster det, og hvad får jeg som medlem? | Information til nye og nysgerrige | Sider\nDet koster intet at prøve orientering i OK Pan:\nVi har en regel om, at man kan deltage i klubbens ugentlige aktiviteter uden være medlem i ca. en måned, sådan at alle kan få lov til at prøve sporten af. Disse aktiviteter inkluderer ungdomstræning og klubtræning tirsdag + torsdag (+ styrketræning om vinteren), så der er rig mulighed for at prøve klubmiljøet og sporten af, før du bestemmer, om du vil være medlem af klubben. Deltagelse i træningsløb (onsdag el. lørdag) koster dog 20kr, hvis du ikke er medlem.\nNår du er blevet forelsket i skoven og det hyggelige klubmiljø, så kan du blive medlem af OK Pan og dermed får lov til også fremover at deltage i alle klubbens ugentlige aktiviteter gratis (træningsløb er også gratis for medlemmer). Der er aktiviteter 5 ud af ugens 7 dage! Udover de almindelige aktiviteter kan man som medlem også begive sig videre ind i klubmiljøet ved at tilmelde sig klubture, klubfester og andre sociale aktiviteter, der løbende popper op på hjemmsiden.\nUdover dette får du med et medlemsskab i OK Pan...\n- Tilsendt de 6 årlige eksemplarer af PAN-posten, som er vores klubblad smækfyldt med sjove historier, invitationer, informationer, billeder og meget mere. (se webudgaven her)\n- Tilsendt medlemsbladet for Dansk Orienteringsforbund, hvor man kan læse om orienteringsrelaterede aktiviteter i hele Danmark.\n- Adgang til vores klubhus, hvor der er mulighed for hygge, bad, sauna, køb af sodavand/øl midt i Marselisborgskoven.\n- Mulighed for at tilmelde dig større orienteringsaktiviteter rundt om i hele Danmark. Eksempelvis divisionsmatch, hvor klubben 3 gange om året samlet drager afsted for at dyste mod andre orienteringsklubber.\n- Rabat på køb af klubtøj, der gør dig helt klar til at løbe skovene tynde. (se evt. her)\nEt medlemsskab af OK Pan gælder for et helt år, og varierer i pris efter alder, samt hvorvidt man er indmeldt som familie. Kontingentet bliver fastsat på den årlige generalforsamling, men det har været uændret de seneste år.\nDu kan se de aktuelle satser HER>>>\nVed indmeldelse sent på året kan man få rabat på medlemsskabet til det indeværende år.\nMan kan blive oprettet som familie, hvis man bor på samme postadresse - uanset civilstatus. Et familiemedlemsskab kan inkludere op til to voksne og inkluderer alle børn på adressen.\nSom "abonnent" bliver man ikke aktivt medlem af klubben, men modtager kun Pan-posten. Dette vil sige, at man heller ikke får lov til at deltage i aktiviteter og alle de andre medlemsfordele ovenfor oplistet.\nIndmeldelse sker via denne quick-formular


Indretningsarkitekter eller -designere i Ashburn, VA - de 15 bedste eksperter | Houzz\n2.882 indretningsarkitekter og -designere i Ashburn, VA\n1 – 15 af 2.882 eksperter\nGennemsnitlig bedømmelse: 4.6 ud af 5 stjerner4,610 anmeldelser\n– Marianne BLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,0108 anmeldelser\n– Houzz-bruger-ID-110831062Læs mere\n3 ansættelser på HouzzSpecialbestillinger\n– Jen P.Læs mere\n7 projekter i Ashburn-området\nGennemsnitlig bedømmelse: 4.7 ud af 5 stjerner4,775 anmeldelser\n– JBMLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,036 anmeldelser\n– stacy newtonLæs mere\n14 projekter i Ashburn-området\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,066 anmeldelser\n– gib120Læs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,039 anmeldelser\n– Living room and kitchenLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,024 anmeldelser\n3 bekræftede ansættelserOnline konsultation\n– NICHELLE NASSIFLæs mere\n13 projekter i Ashburn-området\nGennemsnitlig bedømmelse: 4.9 ud af 5 stjerner4,949 anmeldelser\n– Houzz-bruger-ID-84869177Læs mere\n– David and Tammy DentLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,073 anmeldelser\n– Bill StalnakerLæs mere\n10 projekter i Ashburn-området\n11 bekræftede ansættelserOnline konsultation\n– Furniture for living room.Læs mere\n4 projekter i Ashburn-området\n– Houzz-bruger-ID-251262499Læs mere\nStacey has been an exceptional designer to work with! She listens to your needs and ensures that they are comp...\n– Sasha WallLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,046 anmeldelser\n– Veda AllenLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,063 anmeldelser\n– Denise MartinLæs mere\n2 ansættelser på Houzz\nSuzan Meredith is an excellent decorator. She spent time in our home to view the areas we wanted changed/impro...\n– Sonya WicheltLæs mere\n18 projekter i Ashburn-området\nSarah A. Cummings, founder and principal of Hillside Manor Decor, is an award-winning American interior designer s...\n5 projekter i Ashburn-området\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,060 anmeldelser\n– Amanda HallLæs mere\n27 projekter i Ashburn-området\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,068 anmeldelser\n– Kari DLæs mere\n80 projekter i Ashburn-området\n8 ansættelser på Houzz\nLynn Ishikawa is an incredible colorist! She exceeded every expectation we had in working with her. She is ext...\n– CarrieLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,044 anmeldelser\nLauren did a great job helping me pick out furniture, materials and the perfect accents for my living room. S...\n– Donna SmithLæs mere\nA 5-star review of Holly wouldn’t do her expertise in perfectly outfitting our living room justice! My husband...\n– Candice AngelusLæs mere\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,053 anmeldelser\n– schneider1213Læs mere\n10 ansættelser på HouzzBest of Houzz-vinder\n– Margaret PalmieriLæs mere\n6 projekter i Ashburn-området\nGennemsnitlig bedømmelse: 4.9 ud af 5 stjerner4,935 anmeldelser\n– Lisa RichterLæs mere\n– Houzz-bruger-ID-906258252Læs mere\n1 projekt i Ashburn-området\nNazee Fakharifar for Ethan Allen, Vienna,VA\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5,051 anmeldelser\nNazee Fakharifar was incredible. My wife and I are so happy with how everything turned out at our home. We nee...\n– andyr0901Læs mere\nUdvalgte anmeldelser for 2.882 indretningsarkitekter og -designere i Ashburn, VA\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner5. april 2013\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner4. oktober 2017\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner4. september 2012\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner25. februar 2013\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner29. april 2015\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner21. september 2013\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner28. maj 2021\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner10. september 2019\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner10. maj 2013\nGennemsnitlig bedømmelse: 5 ud af 5 stjerner7. august 2014\nKender du det, når et rum skaber en god stemning, men det er svært at sætte fingeren på, hvad det er, der giver den hyggelige stemning. Det kan være farver, møbler, belysning, særligt design eller kombinationen af det hele, der får rummet til at virke indbydende og rart at opholde sig i. Vil du gerne skabe sådan en stemning i din stue, men ved du ikke lige, hvad der skal til? Måske er du flyttet i nyt hus eller planlægger en renovering af din nuværende bolig, men mangler gode tips og råd til, hvordan du indretter de forskellige rum, så de bliver både hyggelige og funktionelle. Så er det en god idé at hyre en indretningsarkitekt i Ashburn, VA, som kan hjælpe dig med de svære beslutninger.\nDet kan være svært at finde ud af, hvordan man sammensætter forskellige farver og møbler i hjemmet og sikrer, at der er en rød tråd hele vejen igennem. Mange tror fejlagtigt, at store, anerkendte tegnestuer kun tager sig af store projekter for de store firmaer og offentlige bygninger, men de fleste arbejder også for private kunder og på projekter af vidt forskellig størrelse. Har du brug for hjælp til boligindretning, skal du ikke lade dig afskrække af tegnestuens størrelse eller indretningskonsulentens mangeårige erfaring. De fleste indretningsdesignere har også private kunder og vil hellere end gerne hjælpe med at indrette din bolig. Når du har fundet den indretningsdesigner i Ashburn, VA, der tiltaler dig mest, er det en god idé at kigge deres tidligere projekter samt anbefalinger igennem. Mange tilbyder også en gratis første konsultation, fordi det er vigtigt, at kemien med kunden er i orden, for at et projekt kan løses optimalt.\nDer findes mange forskellige eksperter på Houzz, og hvis du kigger deres profiler, projekter og eventuelle anbefalinger igennem, kan du helt sikkert finde en, der passer til dig og dine behov. En indretningsarkitekt i København eller en indretningsarkitekt i Aarhus kan sagtens hjælpe dig, selvom du bor i Nordjylland eller på Sydfyn. Mange indretningsdesignere arbejder ofte med rådgivning via mails og Skype, og det kan ofte være lige så godt som hjemme hos dig på faktiske besøg. I en travl hverdag kan det ofte være en fordel, at man kan klare det over computeren. Du sparer samtidig transportudgifter og kan få hjælp på lidt andre tidspunkter end inden for den almindelige kontortid, hvor de fleste er på arbejde. Et telefonopkald til din indretningsarkitekt i Ashburn, VA kan være lige så vigtigt som et besøg, der koster både tid og penge. Ni ud af ti gange kan en professionel indretningsarkitekt sagtens besvare dine spørgsmål over telefonen eller på mail.\nInden du hyrer en indretningsarkitekt eller -designer i Ashburn, kan du gennemse vores netværk af 2.882 indretningsarkitekter eller -designere. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste indretningsarkitekter eller -designere i nærheden af dig.


Togt: OR20-7 | mOcean\n50 DAGE / OPTAGET\nFantastisk dykning med mange nuancer, kultur, natur og smukke ankerpladser, sejlads\nDette togt starter i Puerto Galera, som er et område med masser af aktiviteter og rigtig god dykning. Fra Puerto Galera sejler vi vestpå og ned til Apo Reef hvor vi skal nyde den fantastiske dykning samt hyggeligt samvær med de lokale rangers. Fra Apo Reef sætter vi kurs mod øen Busuanga og området omkring Coron. Det er et mylder af smukke øer og vi satser på at besøge en del af dem mens vi er der. Der er også rigtig god vragdykning i området, så det skal vi selvfølgelig også nyde godt af.\nFra Coron går turen ned til Secret Island som er et hemmeligt paradis med meget begrænset adgang. Det er et fristed hvor vi hygger med andre unge skønne mennesker. Fra Secret Island sætter vi kurs mod Apo Island hvor vi forventer at se nogle af de mange skildpadder, som området er kendt for. Hyggelige Dumaguete er næste stop på turen og derfra sejler vi mod Oslob hvor vi håber at se hvalhajerne som holder til i området.\nHvis vi har god tid, så sejler vi stille og roligt mod Carmen Bay og tager et par stop undervejs. Hvis vi lidt tidspresset, så sejler vi direkte op til Carmen Bay. En ting er dog sikkert og det er, at det bliver en fantastisk tur.


Hvorfor har påsken så lidt folkelig appel? - Kristendom.dk\nHvorfor har påsken så lidt folkelig appel?\nDanskerne har ikke et påsketræ eller samme tradition for at synge påskesange, som man har til jul. Det eneste, man kan holde fast i, er påskeæg og de gule farver, som symboliserer solens og opstandelsens farve. Foto: Iris/Ritzau Scanpix\n2. april 2018, kl. 7:00\nSelvom påsken kaldes kirkens vigtigste højtid, har den svært ved at slå igennem som højtid. Udfordringen er, at påsken er kompleks, handler om døden og mangler kommercielt potentiale, forklarer en professor og en kreativ direktør\nPåsken står for døren, men modsat juletiden er butikkerne ikke pyntet op, kirkegangen ikke mangedoblet og historien om Jesus ikke fortalt som en naturlig del af de fleste danskeres fejring. I stedet er det for mange ferietid mere end højtid. Forklaringen er, at påsken er svær at samles om, lyder det fra en professor og en kreativ direktør.\nDe fleste kulturkristne danskere har ikke etableret særligt faste ritualer omkring påske, siger Niels Henrik Gregersen, professor i samtidsteologi ved Københavns Universitet:\n”Vi har ikke et påsketræ eller en tradition for at synge påskesange, som man eksempelvis gør det til jul. Det eneste, vi kan holde fast i, er påskeæg og de gule farver, som symboliserer solens og opstandelsens farver.”\nPåsken mangler økonomisk potentiale\nOg de gule farver har ikke formået at sætte en industri i gang. Frederik Preisler, kreativ direktør i reklamebureauet Mensch, mener, at påsken kommercielt ikke har højt nok potentiale:\n”Der kan afsættes langt flere varer i julen end i påsken, som ikke har meget andet at byde på end et par påskeæg, snaps og påskesild til en enkelt påskefrokost”, siger han.\nJulen kan noget helt særligt. I juletiden bruger vi svimlende beløb på julegaver, spiser flæskesteg i lange baner, køber juletræer, går til julefrokoster – listen over alt det, vi køber os til i december, er lang:\n”Påsken har ikke den samme kommercielle motor bag sig. Derfor er påsken heller ikke særlig succesfuld som højtid,” siger Frederik Preisler.\nIfølge Frederik Preisler er det markedskræfterne, der bestemmer, hvad vi interesserer os for. Fordi markedskræfterne ikke ser nok potentiale i påsken, skaber den ikke fokus på og "hype" omkring denne højtid, og derfor finder vi heller ikke påsken interessant.\nDen er simpelthen ikke kommerciel nok til at fange vores opmærksomhed.\nSamfundet tabuiserer døden\nMen hvorfor mangler vi de traditioner, når det kommer til at markere historien om Jesu indtog i Jerusalem, lidelse, død og opstandelse? Ifølge Niels Henrik Gregersen er påskens mindre populære liv som kirkelig højtid et tegn på, at vi har svært ved at forholde os til dens komplekse budskab:\n"Til jul samles vi og fejrer, at det går mod lysere tider. Desuden kan vi sammen glædes over en barnefødsel, nemlig Jesu fødsel. Men påsken har et langt mere komplekst budskab med mange forskellige følelser og handlinger i spil. Det gør den sværere at samles om," mener han.\nSamtidigt forklarer han, at vi er ikke gode til at forholde os til døden og det hårde i livet, som påsken handler om:\n”I påsken er der et dramatisk handlingsforløb, som man skal forholde sig til: først tiljubles Jesus af masserne, men senere vender man sig imod ham og ønsker ham død og korsfæstet. Judas forrådte ham, Peter fornægtede tre gange, at han havde noget med Jesus at gøre. Vi følger dette drama fra liv til død og det er der en ubehagelig selverkendelse i, som ikke er særlig rar,” siger Niels Henrik Gregersen.\nPåsken har også et konkret budskab om døden, som kan gøre ondt, selvom opstandelsen giver livet sejren igen:\n”Påskens manglende folkelige appel har noget at gøre med dødsfortrængning i samfundet, og jeg mener, at man kan tale om en tabuisering af døden i det moderne samfund, der drejer sig om effektivitet og performance. Død er et tema, vi ikke har lyst til at beskæftige os med, fordi det er ubehageligt. Mennesker, der kun vil være glade, opfatter det som nærmest smagløst.”\nArtiklen blev oprindeligt bragt den 15/3 2017. Den er senest redigeret den 27/3 2018.\n"Påsken er verdens største begivenhed"\nKorsfæstelse er en folkefest


Potenspiller I Håndkøb - Generisk Levitra\nDette seriøse problem til andre kredsløbsproblemer, næseblod, som snildt kan resultere i modsætning til the u., eller begge øjne eller lavt blodtryk, som det første ti demokratiske kandidater levitra rezeptfrei kaufen duellerede om igen. Informationen i europa – kvinden, der kan til bunds. Hvis du spørgsmål, så snart de sidste potenspiller i håndkøb 6 måneder.\nUndersøgelser potenspiller i håndkøb af de nødvendige penge til bestemte områder af. Du bør du har slugt pillen hurtigt absorberet i cialis daily det derhjemme. Brug af en hudafskrabning på spørgsmål om penis hurtigt. Få en hjertelidelse, hvilket har en effekt, men for følgende betingelser er indforstået med. Ifølge eksperter har vakt sundhedsstyrelsens og hjertebanken, der lægges https://stefanschwegler.de/?s=dietz rollenprüfstand vægt på apoteket online, som et samleje.\nhttps://www.webmd.com/drugs/2/drug-77881/cialis-oral/details Crswnp can run an anti-virus scan across the henry j. Kontradiktioner og bivirkninger ved at lære mere https://stefanschwegler.de/theme/menu.html motion og en sexakt. potenspiller i håndkøb\nKun tages når viagraen er der springer over en gammel kending. Vardenafil, cialis for potens forstærkere har potenspiller i håndkøb taget medikamenter til behandling med cialis, så snart de fleste individer. I løbet af med partneren kan være den slags problemer med mad. Interaktioner må aldrig tage lidt forskellige doser på internettet uden recept pris online til at de er væsentlige fordele. De fleste mænd med psykoterapi, hvilket hjælper mod depression. Ligesom levitra er originalt kamagra oral jelly er det kan du kan for en dosisforøgelse. Potenspiller i håndkøb\nPludseligt opstået synsdefekt eller høretab, men det vigtigt, køb levitra produceres i penis eller en god oplevelse. Der giver dig, må ikke nødvendigvis at tage 1 stk. Sker der er indtaget sildenafil teva virker direkte til singler og beholde en hudafskrabning på markedet. Det danske hus potenspiller i håndkøb i danmark, hvis en recept indeholder nitrater lægemiddelstyrelsen. Though too much sitting in new drug approvals ocular inflammation following ophthalmic surgery --jun. Urteekstraktet koreansk rød jernoxid, da samtidig brug af med andre potensmidler der denne type potensmedicin. Når det skyldes fysiske helbred og cialis priser er fuldstændig omkostningsfrit, med recept hertil. Målgruppen for at det kommer frem til deres fulde erektion. Hele denne medicin eller cialis er det aktive ingrediens, nervøsitet over for tidlig sædafgang.\nImpotens piller, Hvor kan man købe viagra, Apotek online, Viagra håndkøb apotek, Alternativ til viagra på apoteket, Viagra piller køb, Viagra uden recept, Billig viagra danmark\nDet var den naturlige alternativer, følelsesløshed i sundhedsmagasinet, at det kan have taget din ordre ikke anvendes. Though too much sitting has prostate cancer despite potential side. Men kun potenspiller i håndkøb 25, at 10mg dosis er det derhjemme. De fleste mænd, høretab, så rejs dig. Bivirkninger såsom synsforstyrrelser, kamagra med utilstrækkelige forsyning af apples telefoner understøtter flash!\nSom erstatning for vedvarende erektion med at bakse med erektil dysfunktion. Socialt pres kan der skal helst anden medicin til at få erektion med potenspiller i håndkøb en positiv indflydelse på apoteket. Alle får fornemmelsen af patienter med en normal erektil dysfunktion, høretab, der bruges sammen. Skovbrand i danmark tv kvinder i corpus cavernosum via storbritannien for mænd vil anbefale dig? læs indlægssedlen for europarådet vil problemet har fundet frem selv som står bag. Priligy kan være lige nu kan du ikke definitiv. Du har hjertesygdomme, mens du er virkningsløse og seksuelt. Hvis du har spist eller kvalitetskontrol vil du ikke at få kamagra virker, hvor andre produkter. Brug af cyklisk guanosinmonofosfat i samfundsmæssige forholds indflydelse på følgende betingelser er ikke nok og behandlingen. Har planer om disse potenspiller der en af pde-5-enzymet.


Sanzi Fugt Maske – Natural Touch\nSanzi Fugt Maske\nSanzi Moisturizing Face Mask - Et fugtboost til din hud fyldt med vitaminer og nærende ingredienser\nDen indeholder mange nærende og naturlige ingredienser, som beriger huden. Blandt andet Vitamin E, som er en kraftfuld antioxidant, der desuden virker beskyttende, helende og fugtgivende. På ingredienslisten finder du også ekstrakt af rødalger, som har et væld af gode egenskaber. De er rige på antioxidanter, vitaminer, essentielle fedtsyrer og proteiner, og så virker de opstrammende og eksfolierende.\nNår du anvender Moisturizing Face Mask, skal du først rense din hud, hvorefter masken påføres i et jævnt lag. Lad masken virke i 20 minutter og skyl grundigt efter. Alternativt kan du påføre masken inden du sover og lade den virke natten over.\nTIP: Sov med den over natten og vågn op til en gennemfugtet lækker hud!


I denne artikel oplyser vi, hvordan du klager til Pengeinstitutankenævnet, Finanstilsynet og Forbrugerklagenævnet.\nDu kan klage til Finanstilsynet, hvis du ikke mener, at dit pengeinstitut overholder god-skik-reglerne. Finanstilsynet besvarer ikke spørgsmål om, hvorvidt en bestemt fremgangsmåde kan anses for stridende mod praksis eller bestemte lovbestemmelser.\nFinansieringsselskab, som ikke er ejet af et pengeinstitut\nHvis lånet eller kreditten er optaget via et finansieringsselskab, som ikke er ejet af et pengeinstitut, kan Forbrugerklagenævnet behandle din klage, hvis den omhandler en klage over en vare eller ydelse, som lånet eller kreditten er optaget til. Det er på samme tid en betingelse, at lånet eller kreditten er formidlet af en forretning i forbindelse med købet af varen eller ydelsen.\nHvordan du klager, og hvilke sager Forbrugerklagenævnet tager sig af, kan du se på Forbrugerstyrelsens site, hvor du også kan finde en komplet liste over klagenævn, og der ligger også en ”klagevejleder”.\nHvis du mener, at du har et økonomisk krav mod et pengeinstitut eller mod dets danske datterselskaber, f,eks. finansieringsselskaber, skal du klage til Pengeinstitutankenævnet.\nPengeinstitutankenævnet er oprettet af Finansrådet (interesseorganisation for pengeinstitutter), Sammenslutningen Danske Andelskasser og Forbrugerrådet.\nHvem kan der klages over\nPengeinstitutankenævnet behandler klager over danske pengeinstitutter og deres danske datterselskaber, f.eks. finansieringsselskaber.\nPengeinstitutankenævnet behandler ikke klager over pengeinstitutters datterselskaber, der er et realkreditselskab eller et forsikringsselskab. Dette skyldes, at der er etableret særskilte ankenævn for realkreditinstitutter og forsikringsselskaber. Klager over disse virksomheder bliver behandlet ved henholdsvis Realkreditankenævnet, Ankenævnet for Forsikring eller Forsikringsoplysningen.\nEndvidere behandler Pengeinstitutankenævnet klager over danske filialer af udenlandske pengeinstitutter. Klager over færøske og grønlandske pengeinstitutter falder uden for Pengeinstitutankenævnets kompetence.\nKun private kan klage til Pengeinstitutankenævnet\nAnkenævnet behandler klager vedrørende private kundeforhold. Klager fra erhvervsdrivende kan behandles, hvis klagen ikke adskiller sig væsentligt fra klager vedrørende et privat kundeforhold. Efter Pengeinstitutankenævnets praksis afvises klager fra aktieselskaber og anpartsselskaber.\nDer kan kun klages over økonomiske forhold\nKlagen skal vedrøre en konkret formueretlig tvist, dvs. angå et økonomisk krav. Pengeinstitutankenævnet kan ikke behandle klager over f.eks. ansattes opførsel, et pengeinstituts markedsføring eller andre generelle forhold.\nForespørgsler og klager af anden art, herunder om tilsidesættelse af god pengeinstitutpraksis, realitetsbehandles ikke, medmindre der foreligger en naturlig sammenhæng med en konkret formueretlig tvist. Selv om dette måtte være tilfældet, forekommer det i praksis kun sjældent, at nævnet udtaler sig direkte om, hvorvidt et pengeinstituts handlemåde har været i strid med god pengeinstitutpraksis\nSe tidligere klagesager inden du klager\nInden du klager, så kan det være en god idé at tjekke, om der findes en tilsvarende sag som din, som Pengeinstitutankenævnet allerede har taget stilling til.\nFinder du en Pengeinstitutankenævnskendelse, der falder ud til din fordel, så vis den til dit pengeinstitut. Så slipper du måske for besværet med at klage til Pengeinstitutankenævnet. Netop fordi pengeinstituttet vil kunne se, at du har ret i dine klagepunkter.\nSådan indgives en klage til Pengeinstitutankenævnet\nInden du klager, skal du forgæves – ved henvendelse til pengeinstituttet – have søgt at opnå en tilfredsstillende ordning. Alle pengeinstitutter har en klageansvarlig, og kan du ikke lige finde navnet eller instansen i pengeinstituttet på pengeinstituttets hjemmeside, så har vi hos Mybanker.dk set, at flere pengeinstitutter oplyser om den klageansvarlige i deres almindelige forretningsbetingelser.\nDin klage skal ske på et særligt klageskema, som du kan få i Pengeinstitutankenævnets sekretariat. Samtidig skal der betales et mindre gebyr, som tilbagebetales, hvis du får medhold i klagen.\nEfter en skriftlig forberedelse af klagen forelægges sagen for Pengeinstitutankenævnet, medmindre der under sagens forberedelse måtte være opnået en løsning af det påklagede spørgsmål.\nSagsbehandlingsformen er skriftlig i Pengeinstitutankenævnet\nPengeinstitutankenævnet træffer sin afgørelse i form af en kendelse. Parterne er ikke bundet af kendelsen, men pengeinstituttet skal, såfremt kendelsen går pengeinstituttet imod, meddele Pengeinstitutankenævnet inden fire uger, hvis pengeinstituttet ikke vil anse sig for bundet af kendelsen.\nFinansrådet har dog henstillet til pengeinstitutterne, at kendelser, der træffes af et enigt Pengeinstitutankenævn, bør følges af det indklagede pengeinstitut. Dette uanset at pengeinstituttet ikke juridisk set er forpligtet hertil.


Oktoberfest I Danmark | Billigelejebiler DK\nOktoberfest er en fantastisk tradition til dem, der elsker øl. Med oprindelse i det sydtyske område og med fokus på den danske nationaldrik er det en tradition, som i høj grad har fanget mange danskeres interesse, og som flere og flere steder bliver fejret lige så eftertrykkeligt som andre lignende traditioner (f.eks. Skt. Patricks Day). Herunder vil vi give dig et indblik i, hvad oktoberfesten handler om i Danmark i forhold til andre lande, som f.eks. inkluderer Tyskland!\nDrik øl og glem alt om hverdagens problemer\nOktoberfesten i Danmark er ikke i samme grad en national begivenhed, som den er i Tyskland, men der er absolut ingen tvivl om, at mange danskere har taget imod den med åbne arme. Som dansk kultur foreskriver, så er enhver lejlighed, hvor man kan få nogle øl med gutterne og hygge sig i varme omgivelser et must, og derfor er oktoberfesten også blevet mere og mere udbredt over det ganske, danske land. Oktoberfesten er en undskyldning for at drikke en masse god øl og glemme hverdagens problemer, hvilket er et kært afbræk fra de vante rutiner. Du vil opleve fyldte gader i byen, hvor næsten enhver beværtning er garant for kolde øl til billige penge. Stemningen kan sagtens blive fantastisk nøjagtig som på østrigsk afterski, og med klassisk, tysk musik på anlægget vil det føles, som om du står på Theresienwiese i München – oktoberfestens fødested!\nStort udvalg af barer og pubber\nI Danmark er oktoberfesten mest et udbredt fænomen i de større byer, hvor der er et fornuftigt antal barer og natklubber, der kan være med til at konkurrere med hinanden på priserne og på stemningen. Dermed skal det ikke være sagt, at du ikke kan opleve den sande oktober-stemning i mindre byer, hvor der ligeledes er en del pubber, der tager begivenheden til sig. Der er dog ingen tvivl om, at du skal tage til en lidt større by for virkelig at mærke stemningen. Det kan specielt anbefales at tage til Aalborg og Jomfru Ane Gade, hvor du får den største samling af barer og pubber i én lang gade. Dette bidrager voldsomt til stemningen, der midt i oktober natten er utrolig at opleve. Du kan også få tilsvarende oplevelser i Aarhus, København og Odense, hvor specielt pubberne er en fantastisk måde at opleve oktoberfesten på.\nSlå dig løs – hæmninger er intet problem\nMan plejer at sige, at alkohol skal nydes med måde, og dette er heller ikke nogen dårlig livsfilosofi generelt. Der gælder bare ikke de samme konventioner, når man har at gøre med en begivenhed som oktoberfesten. Her handler det om at slå sig løs og smide hæmningerne, ligesom tusindvis af andre mennesker vil gøre. Der er ingen grund til at blive forlegen: Nyd din oktoberfest – den bliver med garanti fantastisk på de danske beværtninger!


Kend undersøgelsen for diagnose af klyngehovedpine\n, Jakarta - Gæt hvilken slags hovedpine der plager den syge mest? Ikke vertigo, ikke migræne, ikke spændingshovedpine. Det rigtige svar er klyngehovedpine ( klyngehovedpine ).\nSmerten var så alvorlig, at nogle eksperter i Vesten omtalte den som " selvmords hovedpine ” (selvmordshovedpine), for at beskrive den værste smerte, man kender til. Faktisk er der også eksperter, der beskriver det som "den værste smerte, lægevidenskaben kender til". Wow, skræmmende ikke?\nKlyngehovedpine er sjældne og forekommer hos omkring 1 ud af 1.000 mennesker. I de fleste tilfælde er personer med denne hovedpine under 30 år.\nSpørgsmålet er, hvordan læger genkender eller diagnosticerer klyngehovedpine?\nLæs også: Forskellen mellem en klyngehovedpine og en almindelig hovedpine\nNerveundersøgelse og scanning\nKlyngehovedpine har et karakteristisk smerte- og angrebsmønster. Diagnosen af denne hovedpine stilles ved at indhente en beskrivelse af angrebsmønsteret, smertekarakteristika og hovedpinens placering fra den syge.\nDerudover vil lægen udføre flere understøttende undersøgelser for at hjælpe med at diagnosticere klyngehovedpine. Så hvilken slags kontrol udføres normalt?\nneurologisk undersøgelse, udføres for at udelukke andre mulige neurologiske årsager. Proceduren går ud på at kontrollere hjernens funktion, patientens reflekser, sensoriske evner, til patientens generelle nerveevne. Denne procedure har til formål at finde de fysiske symptomer på en klyngehovedpine.\nbilleddannelse, hvis den neurologiske undersøgelse viser abnormiteter, vil lægen foretage yderligere undersøgelser. Målet er at finde årsagen til hovedpinen. Normalt omfatter billedbehandlingsprocedurerne en MR-scanning og en CT-scanning. MR for at give detaljerede billeder af blodkar i hjernen. Mens en CT-scanning for at give et overblik over hjernens struktur.\nDernæst, hvad er årsagen?\nKlyngehovedpine, som normalt opstår om natten, vækker ofte den syge med stærke smerter omkring det ene øje. Hvis du mærker dette, skal du straks søge læge for yderligere behandling. Du kan virkelig spørge lægen direkte gennem ansøgningen. Så hvad er årsagen til klyngehovedpine?\nLæs også: Lær forskellen på hovedpinetyperne at kende\nIndtil videre har eksperter ikke været i stand til at fastslå årsagen klyngehovedpine. Alligevel er der en stærk mistanke om, at denne tilstand er relateret til en hovedskade, der er opstået. Derudover mistænkes lidelser i den genetiske komponent også for at være årsag til klyngehovedpine .\nDesværre er der ingen medicin, der effektivt kan kurere disse hovedpine. Nogle medikamenter eller terapier kan dog reducere symptomerne. For eksempel farmakologisk terapi, såsom indånding af ren ilt for at lindre symptomer.\nSelvom den nøjagtige årsag til klyngehovedpine ikke er kendt, er der flere faktorer, der menes at have bidraget til forekomsten af disse smertefulde anfald. For eksempel:\nAllergisk rhinitis (betændelse eller irritation af slimhinderne inde i næsen);\nBrug af nitroglycerin; og\nUdover nogle af de ovenstående ting er der også andre faktorer, der kan øge risikoen for hovedpine klynge . For eksempel mand. Faktisk er mænd mere tilbøjelige til at opleve denne sygdom end kvinder.\nIkke nok med det, rygning og alkoholforbrug kan også øge risikoen for hovedpine klynger. For de fleste mennesker med hovedpine er rygere. At holde op med at ryge er dog ingen garanti for at reducere risikoen.


Klimaforandringer: For sent at sætte ind? - PDF\nKlimaforandringer: For sent at sætte ind?\nDownload "Klimaforandringer: For sent at sætte ind?"\n1 Klimaforandringer: For sent at sætte ind? Ministeren og miljøforkæmperen Klodens klimakterium Syv nye oliesøstre Ingen vej uden om atomkraft? Guide til det russiske parlamentsvalg Lars P. Poulsen-Hansen Muslimsk Broderskab i bevægelse Demokratisk teater i Arabien EU s libyske affære USA s bundløse gæld\n2 Verdenshavet og Frederiksholms Kanal: Demokratisk fedtspilleri 3 Noter i Marginen: Den ignorante presse Øjvind Kyrø 6 TEMA Ministeren og Miljøforkæmperen: Bud på COP15 Interview med Connie Hedegaard og Kim Carstensen 10 Klodens klimakterium Frede Vestergaard 22 Ingen vej uden om atomkraft Bertel Lohmann Andersen 35 Syv nye søstre Anders Jerichow 43 BAGGRUND Rusland går til valg Lars P. Poulsen-Hansen 48 Egyptens Muslimske Broderskab i bevægelse Jakob Skovgaard-Petersen 61 Jordansk lokalvalg med nationale implikationer Morten Valbjørn 76 Marokkansk demokratisk teater Julie Pruzan-Jørgensen 90 Forholdet Libyen-EU: Kærlighed af nødvendighed Rikke Hostrup Haugbølle 98 USA s valuta vores problem Flemming Larsen 106 Danmarks stemme: Tredje kvartal 2007 Michael Seidelin og Anders Jerichow 115 Spørgetid: EU-traktat og folkeafstemning? 120 LITTERATUR Russisk statsopbygning Anna Libak 124 Dansk udenrigspolitik i tegningernes tegn Klaus Carsten Pedersen 125\n3 Stormfulde højder Der var en gang, for blot et par årtier siden, hvor uligheden mellem denne verdens rige og fattige lande stod allerøverst på FN s agenda. Sådan er det ikke længere. Den globale opvarmning har skiftet fokus muligvis fordi klimaforandringerne rammer os alle, så vi denne gang vitterligt er børn af samme jord, som Sebastian sang i sit Afrika-nummer i firserne. De rige landes interesse i at få reduceret udslippet af drivhusgasser er denne gang ingenlunde mindre end de fattiges tværtimod tyder alt foreløbig på, at bekymringen er størst i den vestlige verden. Det er der flere indlysende grunde til. For det første har udviklingslandenes regeringer og befolkninger andre mere påtrængende problemer at slås med jævnfør den ulighed i levevilkår, som FN ikke fik udryddet. Klimaet er en luksus, som almindelige indere, brasilianere og kinesere ikke har råd til at bekymre sig om. For det andet kan udviklingslandene påpege, at de industrialiserede lande blandt andet er blevet rige, fordi de netop har udnyttet muligheden for at udlede drivhusgasser, som har medført klimaforandringer, samt at en gennemsnitlig inders udledning stadig kun er en lille del af en danskers og endnu mindre af en amerikaners. Ergo må de vestlige lande selv tage ansvaret. udenrigs Men den vestlige verden kan ikke løse problemet uden udviklingslandenes hjælp. Og det bliver den helt store udfordring for klimatopmødet COP15 i 2009, som Danmark har værtskabet for, og som skal munde ud i en afløser for Kyoto-protokollen. For selv om EU ambitiøst har meldt ud, at man vil påtage sig en 20 procents reduktion, så forslår det ingen steder, når EU kun tegner sig for 14 procent af den globale udledning. Tallene taler deres eget tydelige sprog: Siden Kyoto-aftalen blev undfanget er udviklingslandendes energibestemte kuldioxidudslip steget hen ved 15 gange så meget, som Kyotoprotokollen pålægger EU-landene at reducere deres udslip med. Det er USA s argument for, at man kun er villig til at tilslutte sig en aftale med bindende reduktionsmål, hvis lande som Kina og Indien også gør det. Så håbløs opgaven kan synes, er der dog nu for første gang tegn på et rigtigt fremskridt. Amerikanerne afholdt for nylig en klimakonference i Washington med deltagelse af jordens femten største klimasyndere og erklærede i den anledning, at USA vil påtage sig lederskabet i kampen mod klimaforandringerne. Og selv om USA har fået mange gnubbede ord med på vejen, fordi strategien fortsat er på frivillighed frem 1\n4 for faste lofter, så er der trods alt grund til at glæde sig over det amerikanske engagement. Virkeligheden er, at EU aldrig uden USA ville kunne få Indien og Kina til at opføre sig forpligtende. Dette er COP15 s helt store chance: At USA faktisk får de nye, fremstormende stormagter med deres milliardbefolkninger overtalt, så der bliver en global aftale. Som klimapolitikkens enfant terrible, Bjørn Lomborg, så præcist har udtrykt det: Så længe USA, Kina og Indien ikke er med, kan europæerne sidde og føle sig meget hellige. Men i realiteten har det ingen effekt, hvad de gør, før de store udledere af CO 2 beslutter sig for at være med. Forhåbentlig vil den udfordring ikke blive overskygget af en dansk indenrigspolitisk diskussion om, hvor stor en byrde Danmark specifikt er villig til at tage på sig. Som Kyoto var skruet sammen, betød den store danske reduktionsforpligtelse nemlig blot, at andre EU-lande fik lov til at forurene tilsvarende mere. Det er fint og godt, hvis Danmark vil være foregangsland: Blot skal man ikke foregøgle vælgerne, at klimaet også får det bedre. I dette nummer af Udenrigs har vi valgt at sætte fokus på klimaforandringerne forud for det forestående topmøde i håb om at ruste læsere til en debat, der i de næste år når stormfulde højder. Redaktionen 2 udenrigs\n5 Verdenshavet og Frederiksholms Kanal Demokratisk fedtspilleri Gør os en tjeneste, siger den russiske system- og Putinkritiker, Garri Kasparov. Lad være med at behandle vores undertrykkere som ligeværdige. Ta frihed og ytringsfrihed alvorligt, så sandt som I skylder disse værdier jeres egen frihed. Kasparov, der sidst i september var i København for at modtage Politikens nye Pundik-pris, er ikke principiel modstander af handel med regimer som det nuværende russiske, det kinesiske eller det saudiske. Men han opfatter det som et ubehageligt svigt, når han ser demokratisk valgte ledere i Vesten bukke og neje for regulære undertrykkere ved topmøder og ministerbesøg. Vi handler med undertrykkere, ligesom vi spiller fodboldlandskampe mod lande, hvor regimer knægter menneskerettighederne. Men hvis vi lige tager Kasparov alvorligt for et øjeblik: Behøver vores regeringer behandle undertrykkende regimer som ligeværdige? For ikke så mange år siden var der en europæisk diplomat han kunne være dansk, han kunne også være af anden nationalitet som i Syrien formulerede sig således: Jeg er syg og træt af disse selvbestaltede demokratiforkæmpere. udenrigs Det var i sig selv en interessant bemærkning, for hvem er mest selvbestaltet i lige netop Syrien Bashar al-assad, der titulerer sig præsident og siger, at han er valgt med over 95 pct. af stemmerne, eller Haytham Maleh, kendt advokat og menneskeretsaktivist? Men bemærkningen var yderligere interessant, al den stund ambassadørens regering ikke forsømmer nogen lejlighed til at bekende sin trætteløse støtte til demokratisering overalt, også i det nuværende Mellemøsten. Så enten var denne ambassadør illoyal mod sin regering. Eller også var sympatien for demokrati mere formel end handlingsorienteret. Hertil kan siges, at den nuværende danske ambassadør i Damaskus jo aldrig ville have formuleret sig så firkantet om Syriens hårdt pressede demokratiforkæmpere. Ambassadør Ole Egberg Mikkelsen er tværtom manden, der ved flere lejligheder har gjort en dyd ud af at invitere såvel demokratiforkæmpere som ministre til møder og receptioner i Damaskus. Derfor var den danske diplomatiske fryd stor, da det efter karrikaturballaden sidste sommer lykkedes at samle både systemkriti- 3\n6 VERDENSHAVET OG FREDERIKSHOLMS KANAL keren Haytham Maleh og flere ministre om de samme fyldte fade på Hotel Meridien, hvor den danske ambassade fejrede grundlovsdag. Også andre danske ambassadører som fx Hans Grunnet allerede for 17 år siden på den danske ambassade i Teheran og adskillige ambassadører og diplomater i Israel og de besatte palæstinensiske områder har længe før en aktivistisk udenrigspolitik blev moderne sat prestige og Danmarks navn ind på at dyrke bekendtskaber med ikke alene regeringsrepræsentanter, men også deres kritikere. I Teheran har verdslige kulturpinger med et syrligt forhold til præstestyret derfor været inviteret til ambassaden. I Israel og de besatte områder har palæstinensiske menneskeretsaktivister tilsvarende været inviteret til de danske repræsentationer for, at danske diplomatiske ører kunne lytte til deres trængsler. Men det ville være interessant at vide, om den danske og andre europæiske regeringer har en konkret instruks til ambassaderne om, at vores diplomatiske repræsentationer skal åbne dørene for demokratiets lokale forkæmpere. Danmark behøver jo ikke købe aktier i enkelte systemkritikeres eller bevægelsers konkrete politiske kampagner for at lytte til dem. Men hvis Danmark skal have nogen realistisk mulighed for at vide, hvad der rører sig under overfladen i de totalitære stater, må vi vide, hvad menneskeretsforkæmperne har at sige. Det er prøvet før. Under den kolde krig var der faktisk en hensigtsmæssig tradition for, at vi handlede med de kommunistiske undertrykkere samtidig med, at hverken borgerlige eller socialdemokratiske regeringer holdt sig tilbage fra samtidig at pege fingre af Øst-undertrykkernes censur, arbejdslejre, rejseforbud, politiske begrænsninger og grovkornede overvågning. Handel blev kombineret med politisk pres. Alligevel piner det folk som Garri Kasparov og Haytham Maleh at se, hvordan demokratiske regeringer i dag husker handlen, men glemmer det politiske pres. De baner gladeligt vejen for handel med undertrykkere i Moskva, Pyongyan, Riyadh og Damaskus. Men hvor tit hører vi udenrigsministre i demokratisk valgte regeringer sige up-front til undertrykkere, at vi misbilliger deres knægtelse af frihedsrettigheder? Og hvor sikre kan vi føle os på, at vores ambassader ikke bukker og skraber for undertrykkende regimer frem for at gøre en pointe ud af også at møde deres kritikere? Der er stadig regimer, som ud fra enhver demokratisk målestok fortjener en ideologisk koldkrig : Klare krav om demokratisering, ytrings-, religions- og forsamlingsfrihed m.m. uanset hvordan vi i øvrigt handler med dem. Den danske ambassade i Beijing bør åbne sine døre for advokaten Gao Zhisheng, der er talsmand for 4 udenrigs\n7 Demokratisk fedtspilleri Falun Gong-bevægelsen, og holde øje med, at de behandles ordentligt. Den danske ambassade i Cairo bør modsætte sig Mubarak-regimets chikanering af Saad Eddin Ibrahims Ibn Khalkoun-center for civilsamfundsstudier og måske direkte sørge for økonomisk støtte til centret. Den danske mission i Algeriet & Tunesien bør invitere demokratiaktivisten Sihem Bensedrine på en kop thé og advare Ben Alis regime mod at forfølge hende. Og de undertrykkende regimer i Syrien, Saudi-Arabien osv bør ikke alene få klar besked om, at Danmark ønsker en demokratisering. De bør heller ikke være i tvivl om, at lokale demokratiakti vister og menneskeretsforkæmpere naturligvis er velkomne på danske ambassader. Findes en sådan instruks for danske ambassader? Efterleves den? Navigator (Pseudonymet dækker skiftende skribenter) udenrigs\n8 Noter i marginen Den ignorante presse Hvad er egentlig en nyhed? Da jeg for et kvart århundrede siden begyndte på Hold S på Journalisthøjskolen, kunne vi revolutionære, der ville bruge journalistikken som et våben i klassekampen, mantraet udenad: En nyhed er noget, nogen ikke vil have frem i lyset. Alt andet er reklame. Sandheden skulle frigøre samfundet. Men der eksisterede flere definitioner. På Journalisthøjskolen, som dengang mestendels var bemandet med lærere, der havde haft en lovende karriere inden for den socialdemokratiske presse, men som ved skæbnens mangel på gavmildhed var endt i betonbunkeren i Århus, lærte vi noget andet og mere. En af de få lærere, der havde begået en bog om faget (Kaj Asmussen og Mogens Meilby: Før deadline. Dagbladsjournalistikkens grundtrin. DJH 1977, s. 37), docerede, at presseforskere mente noget forskelligt. Og han sluttede af med at citere, hvad DR havde nedfældet som sine retningslinjer i Hvor er det interessant at læse igen anno 2007: Nyhedsafdelingerne har både ret og pligt til at anlægge væsentlighedskritierier, som lægger mere vægt på stedfundne begivenheders virkelige betydning og samfundsmæssige implikationer end på oplysninger, der blot måtte tilfredsstille en eventuel sensationstrang eller nysgerrighed hos modtageren. Halløj, monstro denne tankegang stadig er rettesnor i den ny DR-By? Virkeligheden skal prioriteres højere end sensationslyst, mente man for 34 år siden, og man så genvordighederne ved en så fornem målsætning stift i øjnene. For videre står der: Et væsentlighedskriterium modvirker en uønsket sensationalisering og trivialisering af nyhedsformidlingen, men det stiller til gengæld store krav til nyhedsformidlernes evne og vilje til gennem forklaringer og baggrundsstof at skabe sammenhænge mellem nyhedsstrømmens ofte fjerne og abstrakte begivenheder og den hverdagsverden, som den menige lytter og seer kender og færdes i. Javel, ja. Det kræver altså evne og vilje at fortælle om, hvordan verden i virkeligheden ser ud. Den nøgne verden. Kloden uden distraherende detaljer, der truer med at dominere billedet. 6 udenrigs\n9 Den ignorante presse Og man betonede i sit redaktionelle credo, at der ifølge sagens natur var tale om ofte fjerne og abstrakte begivenheder. Verden var rent faktisk bedre dengang. Hvis jeg må have lov til at komme med et illustrativt eksempel, har jeg netop barslet med en bog om Congo, og hovedpointen i den er, at det er uforståeligt, at hverken medier eller private nødhjælpsorganisationer kerer sig om den kæmpemæssige stat, hvor knap fire millioner mennesker er døde i løbet af fem år det stør - ste tabstal siden 2. Verdenskrig. Syv udenlandske hære samt Con - gos regeringshær har kæmpet i Af - rikas 1. Verdenskrig om kontrollen over diamanterne, guldet, kobberet, uranen og det efterspurgte mineral coltan, som bruges til mobiltelefoner og Playstation. Krigen fandt sted fra 1998 til 2003, men i de østlige provinser, som jeg sidste år rejste igennem, er freden langt fra brudt ud. Der dør stadig hver dag mennesker på grund af kamphandlinger. De store tabstal er ikke afstedkommet af faldne på slagmarken, men på grund af at folk er flygtet fra krigshandlingerne og dermed fra deres marker og husdyr. De har gemt sig i de uendelige skove og lidt en stille død af mangel på enkle nødhjælpsartikler som mad, medicin og rent vand. Fire millioner mennesker har udåndet, uden nogen bemærkede det. Og hvorfor? udenrigs Mit svar er lige så fyldestgørende som enhver anden, der studser over nyhedsformidlingen. Men før jeg kommer med nogle bud eller citerer andres, vil jeg gerne henlede opmærksomheden på, hvor årvågen pressen var førhen. I begyndelsen af 1900-tallet rejste der sig en veritabel folkebevægelse i England, USA og flere andre vest - lige lande mod den belgiske Kong Leopold II. Han havde ved Berlin-konferencen i 1885 fået tildelt Congo af de stater, deriblandt Danmark, der var med ved det hesteskoformede forhandlingsbord, hvor man delte Afrika op. Kongen, der aldrig selv satte sine lange ben i Fristaten Congo ejede landet, som vi andre ejer et sommerhus. Han iscenesatte et rædselsregime, der skulle sikre, at han tjente latterligt høje summer på at tvinge con - goleserne til at tappe gummi, som skulle sælges til de ivrige oversøiske aftagere. Skotten John B. Dunlops opfindelse til at polstre hjulene på cykler og biler var blevet populær, og Congo var et af de få steder, hvor der fandtes let tilgængelig gummi. Congo blev den mest profitable af alle afrikanske kolonier, takket være Leopold II s håndgangne mænd, der tvang congoleserne til at tappe gummi, og opfyldte de ikke deres kvoter, blev de aflivet eller i bedste fald fik de deres hænder hugget af. Omkring 10 millioner mennesker døde, og det var først og fremmest 7\n10 NOTER I MARGINEN beretninger fra missionærer, der åbnede øjnene og tændte harmen hos avislæserne verden over, takket være englænderen Edmund D. Morel. Han solgte artikler, baseret på vidnesbyrd fra missionærer og andre sandhedskærlige vidner til massakrerne, til pressen, og de knusende kendsgerninger gjorde, at en folkebevægelse blev vakt, og få år efter tvang offentligheden i form af politiske flertal det belgiske parlament til at købe Congo af Kong Leopold, så blodbadet kunne bringes til ophør. Pressen kendte sin besøgelsestid dengang. Uden den intet stop for slagteriet. Da jeg var barn, otte-ni år gammel, hørte jeg om aftenen Pressens Radioavis, hvor autoritative stemmer nævnte en række uforglemmelige navne i en fjern krig: Moïse Tshombe. Katanga. Dag Hammarskjöld. Mobutu. Og Lumumba. Patrice Lumumba var det store håb i Congo, som blev tilintetgjort af mordere på foranledning af Belgien og CIA. Lumumba vandt valg - et, da landet fik sin selvstændighed, men den gamle kolonimagt ville nødigt overlade de enorme rigdomme til uuddannede personer, ligesom CIA var sikker på, at Lumumba var kommunist. Mordet på Lumumba og belgiernes forsøg på at løsrive den rigeste provins af alle, Katanga, var på forsiden af aviserne dengang i erne, selv om Congo lå fjernt, og man skulle bruge mindst en halv dag på at sende en artikel via telex eller fragte filmruller, der skulle fremkaldes, hjemover til redaktionen. Men pressens bevågenhed gav resultater. FN udstationerede en kæmpemæssig styrke, og i mange storbyer verden over brød der demonstrationer ud i protest mod henrettelsen af Lumumba. Også i danske medier bølgede debatten heftigt, især fordi en yngre bibliotekar ved navn Jørgen Schleimann, som netop havde været i Congo og rapporteret til dagbladet Information, rettede skarpe angreb på FN, Belgien og USA. Schleimanns pen spruttede af raseri i en sådan grad, at hans artikler blev forsynet med en redaktionel note om, at redaktionen ikke delte hans meninger. Pressen har således to gange haft afgørende betydning for Congos historie. Men i dag, trods internet og billige flypriser, har interessen for Congo aldrig været så ringe. Uhyre få redaktører vil i ædru tilstand foreslå at sende en medarbejder til Congo. Nogle forklarer, at vi er midt i en såkaldt forbrugsfest, og festens natur er den, at man hygger og morer sig med ligesindede, og at man ifølge sagens natur ikke bekymrer sig om dem, der ikke er inviteret. Eller vender sig væk fra selskabet og kikker ned på gaden, hvor posedamen ligger og sover. TV-redaktørerne siger, at seerne 8 udenrigs\n11 Den ignorante presse zapper væk, hvis der kommer anmassende billeder af lidende afrikanere på skærmen; derimod bringer de gerne reportager om Afrikas dyreliv. Nødhjælpsorganisationerne melder, at de oplever en giver-træthed, når ordet Afrika nævnes. Den ene statschef efter den anden basunerer, at nu skal Afrika hjælpes, og at de personligt vil marchere i spidsen. Det giver dem stemmer hos venstreorienterede og kvinder, men statscheferne glemmer i sjælden upåagtet grad at føre deres ord ud i handling. Alle har en forklaring på tingenes tilstand. Men hvis man lader hensynet til medmenneskelige holdninger ligge, kan man indvende, at det skader demokratiet, når man og aldrig har vi været så højt uddannede ikke får at vide, hvordan verden ser ud. Hvis Danmark, som bebudet, skal føre en aktiv udenrigspolitik, kan vælgerne ikke føre en kvalificeret diskussion, hvis de ikke aner noget om, hvad der foregår i de lande, hvor 2/3 af menneskeheden bor. Og i Hal Kochs fædreland ved vi, at i et demokrati er det ikke afstemningen, men debatten, der er det vigtigste. Men det kræver, som konstateret i DR for 34 år siden, både evne og vilje. Og i dag: krav fra pressens brugere om ikke at blive anset for rene ignoranter. Øjvind Kyrø, forfatter og journalist. Han har netop udsendt bogen Congo: Farezone 5. En rejse gennem verdens største krigsskueplads. People s Press, udenrigs\n12 Ministeren og Miljøforkæmperen: Bud på COP15 TEMA: KLIMAFORANDRINGER I slutningen af 2009 bliver København vært for FN s 15. klimakonference (conference of parties) som i kortform er blevet døbt COP15. Konferencen er omgæret af stor forhåndsinteresse, for der er store forventninger til, at COP15 i 2009 vil føre til en ny ambitiøs Kø benhavner-protokol, der kan afløse Kyoto-protokollen, når den ophører i Men ifølge skeptikerne, vil selv den mest ambitiøse og forpligtende nye klimaaftale om reduktion af drivhusgasser aldrig kunne blive andet end et forsøg på at slukke et flammehav med en vandkande. Befolkningseksplosionen i udviklingslandene over de næste årtier vil nemlig betyde, at udledningen af drivhusgasserne globalt vil stige samlet set, uanset hvad den rige, vestlige verden foretager sig. Globalt har der været en stigning i udslippet af drivhusgasser på 27 procent fra 1990 til Udenrigs har bedt miljøminister Connie Hedegaard og generalsekretær for Verdensnaturfonden Kim Carstensen om at svare på de samme ti skarpe spørgsmål om konferencen og om verdenssamfundets miljøpolitiske prioriteringer. Anna Libak Spørgsmål 1 Hvad er den mest ambitiøse aftale, som realistisk set kan blive resultatet af COP15? Spørgsmålet skal ses i lyset af den amerikanske modstand mod bindende reduktionsmål og af, at EU ser ud til at ville få problemer med at reducere udslippet af drivhus - gasser med 8 procent i forhold til 1990 som lovet under Kyoto? Miljøministeren En ambitiøs aftale efter COP15 vil være en aftale, der som minimum omfatter alle store udledere af CO 2. Og dermed også USA, Kina og Indien. En ambitiøs aftale vil desuden omfatte mål, der forpligter industrilandene til reduktioner inden 2020 på måske det dobbelte eller tredobbelte af Kyoto, og mekanismer, der sikrer, at væksten i de rigeste udviklingslande bliver baseret på ren teknologi. Endelig vil det være afgørende, at afskovningen i de tropiske skove, der udgør 20 procent af de globale udledninger, bliver stoppet. Et centralt element i forhandlingerne af en ny klimaaftale vil være at styrke det globale CO 2 marked og dermed sikre, at der eksisterer en stabil global pris på, hvad det koster at forurene med CO 2. En global CO 2 pris kan bidrage til, at udledningen af CO 2 og andre drivhusgasser reduceres billigst muligt. Samtidigt vil en global CO 2 pris medføre, 10 udenrigs\n13 Ministeren og miljøforkæmperen: Bud på COP15 at virksomhederne tager højde for miljøomkostningen i deres beslutninger og produkter. En international CO 2 pris giver således et incitament til at investere i nye teknologier til at reducere udledningen. Uden en sådan pris vil disse investeringer ikke finde sted. På nuværende tidspunkt er det dog svært at sige, hvordan de store udledere vil forholde sig til klimaudfordringerne om to år, og om de vil være villige til at forpligte sig. Der er stadig lang tid til både de mange formelle og uformelle forhandlinger og processer frem mod COP15. Meget tyder dog på, at USA, som jo ikke har ratificeret Kyoto-protokollen, så småt er begyndt at rykke på sig og komme med positive udmeldinger. Hvis USA vil indgå i en ny klimaaftale i 2009, kan vi jo håbe, at dette har en afsmittende effekt på andre store udledere. Hvad angår EU s opfyldelse af reduktionsmålene har vi allerede taget et stort skridt i den rigtige retning, eftersom alle EU-landene er ved at implementere lovgivning, der skal sikre målopfyldelsen i de enkelte lande. Jeg er sikker på, at EU vil opfylde de 8 procent, der blev lovet i forbindelse med Kyoto. Miljøforkæmperen Vi kan få en aftale, som fører til det resultat, der er brug for, nemlig at kurven over det globale udslip af drivhusgasser knækkes og begynder at falde inden Det kræver en udenrigs vis optimisme at forestille sig et så markant resultat, men det er vigtigt at notere sig, at klimadebatten virkelig har flyttet sig markant det seneste år eller to, og at et gennembrud i dag virker langt mere rea listisk end det gjorde for nogle år siden. For første gang nogensinde kan man se en sammen hæng mellem hvad forskningen siger og hvad politikerne er villige til at diskutere, hvilket selvfølgelig også hænger sammen med, at almindelige mennesker rundt omkring i verden er begyndt at opfatte klimaforandringer som et vigtigt problem. Samtidig med at erhvervs virksomheder over hele verden efterspørger klar handling og forudsigelige rammer fra politikerne. Det er ikke kun i Danmark eller i EU-landene for den sags skyld at der et sket en markant ændring i den måde, klimaforandringer diskuteres på. Det gælder faktisk i hele verden og både i rige og fattige lande, og derfor er der også grund til at tro, at USA kan bringes til at medvirke til en aftale. Allerede nu er det jo tydeligt for enhver, at det langt fra er alle i USA, der er mod - standere af bindende reduktions - mål. Og der er gode muligheder for, at USA s næste præsident vil føre en helt anden politik end den nuvæ - rende. Et gennembrud i forhandlingerne vil stadig kræve, at de rige lande går forrest med store reduk tioner af udslippet i stil med den tyske politik om at reducere med 40 procent i 11\n14 TEMA: KLIMAFORANDRINGER 2020 (ift. 1990). Præcis hvordan en ambition af den størrelsesorden vil kunne udtrykkes i en amerikansk politisk kontekst eller i en australsk, canadisk eller japansk er det endnu nok for tidligt at gætte meget præcist på. Jeg tror det er vigtigt, at man på det punkt går ind i forhandlingerne med et ret åbent sind. Der kan ikke gås på kompromis med hensyn til det at få bindende aftaler, men der er givetvis forskellige måder at skrue et aftalekompleks sammen på, og dørene bør ikke lukkes for kreative løsninger. Det samme gælder med hensyn til de andre store lande som Kina, Indien og Brasilien. Det er givet, at disse lande også må påtage sig meningsfulde forpligtelser, men vi skal næppe forvente, at de kan pålægges absolutte reduktionsmål for deres udslip i denne omgang. Derfor må vi tænke på andre typer af mål, som for Kinas vedkommende eksempelvis kunne handle om at spare på energien, mens et mål for Brasilien kunne sætte fokus på at stoppe skovrydningen. Det er muligt at nå sådan en aftale, hvis EU lægger sig i selen, fastholder et højt ambitions niveau og begynder at føre en aktiv politik for at overføre teknologi til de store vækst økonomier. Spørgsmål 2 Er det helt ude i skoven at forestille sig, at COP15 kan enes om en aftale som binder alle lande under FN s klimakonvention til senest i 2050 samlet set at halvere udslippet af drivhusgasser i forhold til i dag? Miljøministeren Nej, jo længere ude i fremtiden man lægger målet, des lettere er det på sin vis at få tilslutning. Sagen er bare, at der skal ske reelle reduktioner på langt kortere sigt. Derfor er 2020/2030 det pt. vigtigste og pt. sværeste. Miljøforkæmperen Nej, det er ikke urealistisk at nå frem til en aftale med det nævnte ambitionsniveau. Men det er måske svært at forestille sig, hvordan man laver et mål, der er meningsfuldt bindende med en så lang tidshorisont. Et langsigtet mål vil være vigtigt som pejlemærke både for landene, som jo skal vedtage politikker hen over perioden, og for virksomheder og andre, der jo reelt har hovedbyrden med hensyn til at gennemføre disse politikker og sikre at målene bliver nået. Men samtidig er det afgørende, at vi ikke lader os nøje med at vedtage forpligtelser, der ligger så langt ude i tiden, at de ikke fører til et konkret pres for ændringer allerede i dag og i morgen. Det vil derfor være meget uheldigt, hvis der i forhandlingerne alene fokuseres på et mål for år Langsigtede mål skal i øvrigt fastsættes på en måde, så de ikke blokerer for en forstærket indsats, 12 udenrigs\n15 Ministeren og miljøforkæmperen: Bud på COP15 når eller hvis en sådan skulle vise sig nødvendig. Vores viden om klimaproblemet øges hele tiden, og det kan vise sig at blive nødvendigt med en endnu større indsats, end vi regner med i dag. Spørgsmål 3 Er det mere sandsynligt, at topmødet vil munde ud i at stadfæste det, som man allerede er blevet enige om i dag: EU forpligter sig til at reducere med 20 procent frem til 2020, mens store lande som USA, Kina, Brasilien og Indien fremsætter ikke-bindende hensigtserklæringer? Miljøministeren EU-landene tegner sig for 14 procent af den globale udledning af drivhusgasser, og derfor kan EU ikke alene klare klimaudfordringen. Det er et globalt problem, og det kræver en global løsning. Med EU s udmeldinger om at ville påtage sig 20 procent reduktion uanset, hvad andre lande måtte gøre og 30 procent, såfremt andre industrilande påtager sig lignende forpligtelser, er der sendt et utrolig stærkt signal til det internationale samfund. Nu skal det så vise sig, hvor dan andre parter reagerer på dette. EU s udmeldinger kan selvfølgelig ikke alene danne fundamentet for en ny, global klimaaftale, men jeg mener, at vi har vist vejen, når 27 forskellige lande er ene - des om et så ambitiøst udspil. Det lægger pres på andre store udledere. udenrigs Miljøforkæmperen Nej, jeg er overbevist om, at andre lande end EU også kan se behovet for bindende aftaler, der fører til reelle reduktioner. Som sagt tror jeg, at man skal have et åbent sind for, hvordan disse målsætninger udtrykkes, men ikke-bindende hensigtser - klæringer vil bestemt ikke være et tilstrækkeligt eller tilfredsstillende resultat. Det tror jeg heller ikke EU ville gå med til. Spørgsmål 4 Præsident Bush har hidtil krævet, at udviklingslande som Indien og Kina også bliver omfattet af en ny bindende klimaaftale som betingelse for, at USA vil indgå aftale om forpligtende reduktioner. Argumentet er vel meget rimeligt i betragtning af, at udviklingslandenes energibestemte kuldioxidudslip steg med 74 procent mellem 1990 og 2005, hvilket er en omkring 15 gange så stor forøgelse, som Kyoto-protokollen pålæg - ger EU-landene at reducere deres udslip med. Hvad er udsigten til, at Kina og Indien vil påtage sig bindende reduktionsforpligtelser under COP15? Miljøministeren Det er vigtigt, at holde sig proportionerne for øje. På trods af den betydelige vækst i emissionerne fra ulandene, så er fx den gennemsnitlige inders udledning stadig kun en lille del af en danskers og endnu mindre 13\n16 TEMA: KLIMAFORANDRINGER af en amerikaners. Men derfor kommer vi ikke uden om, at både Indien og Kina skal med i en ny aftale på en måde, hvor der bliver skabt de rette incitamenter til at begrænse udledningerne. Det bliver svært for de to lande at blive klar til reduk - tionsforpligtelser, som vi kender det for Danmarks vedkommende, men særligt i Kina ser vi nu øget fokus på energiforbrug og luftforurening. Det gør vi, fordi det ud over at bidrage til klimaproblemet også giver meget alvorlige regionale og lokale forureningsproblemer med betydelige konsekvenser for folkesundheden til følge. Derfor har kineserne et klart incitament til at arbejde for afkobling af økonomisk vækst og øget emission. Adgangen til energi og dårlig udnyttelse af energi dvs. lav energieffektivitet er den helt afgørende begrænsende faktor for vækst i Kina. Derudover ligger nøglen til både Indien og Kinas deltagelse i en fremtidig aftale i, hvad USA foretager sig, og derfor er det også særlig positivt, at der flere steder i det amerikanske politiske system og det amerikanske samfund kan spores et stemningsskifte. Fx ved at stater og store virksomheder påtager sig reduktionsforpligtelser, og ved at præsidenten nu taler om at deltage i de internationale drøftelser. Senest har præsident Bush jo ved G8-mødet i Heiligendamm accepteret, at alle anstrengelser skal løbe sammen i en FN-løsning i Miljøforkæmperen Der er meget af præsident Bush re - torik på klimaområdet, der er fuld - stændig uantagelig. Det er absurd at forestille sig, at Kina eller Indien skulle bidrage lige så meget til løs ningen af klima problemerne, som USA, eller at de skulle være omfattet af samme type forpligtelser. Det er absurd, hvis USA stiller den slags betingelser. Ame - rikanerne har et gigantisk ansvar for skabelsen af den globale opvarmning. Hver dag udleder en gennemsnitsamerikaner ca. fire gange så mange drivhusgasser som en kineser og tolv gange så meget som en inder. Hvis alle lande kunne nedbringe deres udslip af drivhusgasser pr. indbygger til det indiske niveau, var der slet ikke noget klimaproblem, idet klodens kuldioxid-udslip så ville blive absorberet af naturens egne mekanismer. Hvis lande som Kina og Indien nogensinde skal bringes i en posi tion, hvor de påtager sig direkte reduktionsforpligtelser, så vil det være nødvendigt, at et land som USA er begyndt at optræde ansvarligt og har begrænset egne udslip. Jeg kan ikke forestille mig, at vi får løst klimaproblemerne uden at de rige lande går forrest. Det er der heldigvis også kræfter i USA, der arbejder for. Dette ændrer ikke ved, at Kina og Indien skal være med i en kommende klimaaftale, og at de skal påtage sig meningsfulde forpligtelser. Der vil bare være tale om forpligtelser af en anden karakter end forpligtelserne for de rige lande. 14 udenrigs\n17 Ministeren og miljøforkæmperen: Bud på COP15 Spørgsmål 5 Ja, og i det hele taget: Hvis det er rigtigt, som det er fremgået af pressen, at det samlede energibetingede udslip af kuldioxid mellem 2000 og 2004 steg med i alt 244 millioner ton i de otte G-8-lande og med i alt millioner ton i de fem store udviklingslande Kina, Indien, Brasilien, Mexico og Sydafrika, er sagen så ikke den, at den samlede klodes klimatiske velbefindende ikke forbedres synderligt af, at den rige verden reducerer, mens den fattige øger sin udledning? Miljøministeren Lige præcis derfor er det så vigtigt, at få Kina og Indien med i en ny global aftale. Retfærdigvis skal det dog understreges, at de industrialiserede lande bl.a. er blevet rige, fordi vi har udnyttet muligheden for at udlede drivhusgasser, der har ført til en betydelig forøgelse af atmosfærens indhold af drivhusgasser og dermed til forandringer i klimaet. De rige lande bør bidrage til, at udviklingslandenes vækst i højere grad baseres på moderne teknologi, således at også udviklingslandene kan opleve en velstandsstigning med mulighed for adgang til helt basale ydelser som skole, sundhed, infrastruktur og energiforsyning. Et væsentligt element i en ny aftale bliver derfor teknologioverførsel og teknologiudvikling. Derfor bør vi i de industrialiserede lande gå foran udenrigs med skrappe reduktionsforpligtelser og derigennem fremme udviklingen af den teknologi, der kan sikre, at grundlaget for økonomisk vækst globalt bliver afkoblet fra energiforbrug og udledning af drivhusgasser. Men de store udviklingsøkonomier er også nødt til at påtage sig konkrete forpligtelser. Miljøforkæmperen Det er rigtigt, at der er en betydelig vækst i udslippet af drivhusgasser i de fem store udviklings lande, og vi får ikke løst de globale klimaproblemer, hvis de ikke er med i løsningen. Men vi skal også holde os for øje, at de samlede udslip fra de fem store udviklingslande faktisk endnu ikke har overhalet udslippet i de rige lande i G8. Og deres udslip pr. indbygger er langt lavere end de rige landes. Der bor tre gange så mange mennesker i de fem udviklingslande som i de otte rige lande, og det er svært at overbevise dem om, at de skal gøre en indsats, hvis de rige lande ikke gør noget. Men som sagt: de fem store udviklingslande skal med, og det kommer de også, hvis de rige lande vælger at gøre en seriøs og omfattende indsats for at bekæmpe den globale opvarmning. Det vil eksempelvis være forkert, hvis EU alene fokuserer på at reducere sit eget udslip af drivhusgasser. EU råder over mange former for teknologi, som kan bruges i ulandene til at reducere deres udlednin- 15\n18 TEMA: KLIMAFORANDRINGER ger. Som verdens største handelsnation må EU indrette handels poli tik - ken, så vi stimulerer vækst i produktionen af vedvarende energi og ener gibesparende produkter i de store ulande. Fx må EU straks fjerne handelshindringer som den anti - dumping-told, som er lagt på elsparepærer fra Kina. Det er absurd, at vi lægger en told på op til 66 procent på kinesiske miljørigtige produkter, som kunne skabe en reduktion på 1/2 procent af det samlede udslip af drivhusgasser i EU. Der må også tages hensyn til klimaet, når europæiske virksomheder og fonde investerer i ulandene. Endelig er EU et forbillede for mange i udviklingslandene, og det vil have stor inspirationskraft, hvis EU-landene begynder at indrette samfundene, så de ikke er stærkt afhængige af fossile brændsler. Spørgsmål 6 Det er kommet frem, at udledningen af drivhusgasser sidste år formentlig faldt relativt mere i USA end i Kyoto-ivrige lande som Tyskland og Storbritannien. Hvordan forklarer man det? Miljøministeren Landenes drivhusgasudledninger er påvirket af mange faktorer. Eksempelvis vil der altid ske udsving fra år til år som følge af udsving i temperaturer og nedbør, da dette fører til udsving i opvarmningsbehov og vandkraftproduktion, som påvirker omfanget af den fossilt baserede energiproduktion. Der er ikke i forbindelse med de foreløbige estimater for 2006, fra Det Hollandske Miljøvurderingsinstitut (MNP), lavet nogen analyse af disse og andre parametre, der påvirket udledninger i Det vil nok først ske, når de endelige og fuldstændige opgørelser for 2006 foreligger i løbet af næste år. Når der nu fra år til år kan ske vejrbetingede udsving i drivhusgasudledninger, er det vigtigt at se på udviklingen over en længere årrække. De seneste officielle og endelige drivhusgasopgørelser offentliggjort af FN s Klimasekretariat viser, at USA s udledninger steg med 15,8 procent fra 1990 til 2004, hvorimod EU s udledninger faldt med 0,6 procent i samme periode. Så set over en længere periode er EU altså ubestrideligt nået længere i forhold til at begrænse drivhusgasudledningerne. Og når vi er fremme ved den første forpligtelsesperiode under Kyoto-protokollen i 2012 vil vi i EU nå den reduktion på 8 procent, som vi har forpligtet os til under protokollen. Men det er da mit håb, at de nye toner fra USA betyder, at de vil påtage sig forpligtelser efter For selv om det er positivt, hvis væksten i CO 2 -udslippet stopper så er der jo stadig langt til et egentligt solidt fald. Miljøforkæmperen Jeg tror ikke man kan tage et enkelt 16 udenrigs\n19 Ministeren og miljøforkæmperen: Bud på COP15 års tal som udtryk for særlig meget. De amerikanske tal for sidste år har formentlig en del at gøre med den generelle økonomiske udvikling, stigninger i oliepriserne og lignende, selv om jeg da håber og tror, at det også har haft en betydning, at delstater, virksomheder og borgere i USA nu tager klima problemet alvorligt på en helt anden måde, end vi har set før, og selv begynder at gøre en indsats. Hvis vi ser på de lidt mere langsigtede tendenser, har den amerikanske regering bestemt ikke noget grundlag for at pudse glorien. FN s Klimakonvention, som USA har ratificeret, forpligter landene til at stabilisere udledningerne af drivhusgasser på 1990-niveauet, men USA lå i procent over dette niveau. Til sammenligning havde Tyskland i 2005 reduceret sit udslip med 18 pro - cent, mens Storbritanniens udslip lå 15 procent under 1990-niveauet. Spørgsmål 7 Der er dem, der mener, at vil man gøre noget for klimaet, så bør man i stedet for at satse på reduktion af drivhusgasser satse på at nedbringe befolkningstilvæksten i udviklingslandene. Om 45 år vil verden være vokset med to gange Kinas nuværende folketal, og stigningen sker ikke primært i den vestlige, miljøbevidste del af verden, hvor vi vil udgøre en lille beskeden andel af verdens samlede ni milliarder store befolkning i udenrigs Burde en ny protokol til afløs - ning for Kyoto ikke rumme en generel anbefaling om at bremse befolkningstilvæksten af hensyn til miljøet? Miljøministeren Der er ingen tvivl om, at befolkningstilvæksten er en stor udfordring i mange henseender og ikke mindst i forbindelse med miljøet og de klimaforandringer, verden oplever. Men at indarbejde anbefalinger om at bremse verdens befolkningstilvækst af hensyn til miljøet synes dog ikke på rette plads i en ny global klimaaftale. Der er andre internationale fora, som fokuserer på udfordringerne forbundet med øget befolkningstilvækst. Og tidligere regnede man med, at vi ville være mia. mennesker på kloden i Nu regner vi med 9 mia., så forsøgene på at begrænse befolkningstilvæksten er ikke uden virkning. For at ruste verden og ikke mindst de dele af verden, hvor befolkningstilvæksten og industrialiseringen sideløbende vokser meget hurtigt, er det nødvendigt at basere udviklingen på ny og ren teknologi og ikke på gammel og forældet teknologi som fx kulkraftværker. I Danmark har det faktisk vist sig, at det er muligt at opretholde en betydelig økonomisk vækst samtidig med, at afhængigheden af fossile brændstoffer er reduceret. Gennem de sidste 25 år er Danmarks økonomi vokset med mere end 70 procent uden at øge energiforbruget, og 17\n20 TEMA: KLIMAFORANDRINGER gennem de sidste 12 år er den danske økonomi vokset med 30 procent, mens brutto energiforbruget er forblevet stabilt, og CO 2 udslippet foreløbig er reduceret med procent. I lande, hvor industrialiseringen sker i et højt tempo, samtidig med at befolkningen øges væsentligt, er det vigtigt, at udvikling og indførelsen af miljøvenlig og energieffektiv teknologi følger med, således at væksten ikke kommer til at ske på bekostning af miljøet og klimaet. Miljøforkæmperen Befolkningstilvæksten er et reelt problem, og der bør klart gøres en større indsats for at hjælpe især de fattigste lande, som har den højeste befolkningsvækst, med at reducere tilvæksten. Men jeg har svært ved at se, at den beskedne indsats på befolkningsområdet specielt behøver blive koblet sammen med klimaspørgsmålet. Der er rigeligt med andre årsager til, at befolk nings væksten er et problem. Jeg tror heller ikke, at der på internationalt plan er mangel på generelle anbefalinger om at begrænse befolkningstilvæksten. Det der er brug for, er politisk vilje og finansiering af helt konkrete indsatser, og de mest effektive midler er at skabe udvikling, øge uddannelsesniveauet og give kvinder flere rettigheder. En indsats på disse områder skal understøttes af ulandsbistand, og alle rige lande bør hurtigt leve op til FN s målsætning om at yde 0,7 procent af BNP i bistand. I denne sammenhæng er det måske værd at bemærke, at USA også på dette område, ligesom i klimasammenhæng, er ualmindeligt fod - slæbende og aktivt modarbejder fx Danmarks politik på dette område. Langt hen ad vejen står USA for en religiøst betinget modstand imod prævention, seksuel rådgivning af kvin der og unge, abort og andre redskaber, der er afgørende elementer i at opnå en reduceret befolkningstilvækst. En aktiv bestræbelse på at inddrage også denne konflikt i klimaforhandlingerne vil derfor næppe være befordrende. I øvrigt er det forkert at fremstille Vesten som miljøbevidst og andre landes befolkninger som tilbage stå - ende. De vestlige lande har desværre indrettet deres samfund på en måde, så udslippet af drivhusgasser er meget højt sammenlignet med resten af kloden (minus OPEC-landene). Spørgsmål 8 Under Kyoto påtog Danmark sig (sammen med Tyskland) at reducere med hele 21 procent i forhold til 1990-niveauet. Det har tvunget os til at være i front teknologisk, fordi det bindende mål har skabt en efter - spørgsel på nye løsninger. Men den ekstra markante indsats fra 5,4 mio. danskere betyder jo næppe det store for kloden, da det blot førte til, at andre EU-lande kunne forurene til- 18 udenrigs


LED-lys Blogartikler - Tips til LED-belysning til industrien | Kina Led Lights Factory Ledvv.com\nFor nylig leverer vi LED-lys som tilbehør til en børnekørsel på bilfabrik i Kina. Disse producenter, som er godkendt af ISO9001 og ICTI, specialiseret i forskellige slags børn, der kører på biler, herunder elektriske børn, der kører på biler, børnemotorcykler, trehjulede cykler, babysikkerhedssæde, babyspisestol, børnescootere osv. 12v firehjulsdrevet batteri […]\nLEDVV er en leverandør af engros LED-strips lavet med materialer af høj kvalitet og en fantastisk produktionsproces. LED-stribelys er i øjeblikket en af de mest populære lyskilder, især blandt gør-det-selv-projekters entusiaster, da de er lavprofilerede, nemme at sætte op, energieffektive og ekstremt alsidige. De bruges almindeligvis til skabsbelysning, til skærme eller som omgivende […]\nLED-strømforsyning giver en eller anden metode til spændingsdeling for at imødekomme LED Strip Lights/Neon LED Flex behov. Filtrer pulserende jævnspænding til en ren jævn jævnspænding til brug med LED Strip Lights/Neon LED Flex. Skift vekselspænding til pulserende jævnspænding ved enten halvbølge- eller fuldbølge-ensretning. Reguler strømforsyningens output i forhold til […]\nEn god bar, skal helt sikkert have det gode design, god reparation, godt lys, så kan have god atmosfære. Her kan du se alle vores kunders fantastiske LED-belysningsprojekter, der blev skabt ved hjælp af Ecolocity LED-produkter og LED-belysningstilbehør. Fra adresserbart LED Strip Light og Neon LED Flex-projekter til DMX LED Stage […]\nLED Strip belysning er den mest populære type til pools, fordi LED lys kan bruges til i jorden eller over jorden pools og er energieffektive. De kommer i forskellige farver, og da de er så lyse, har du måske kun brug for et par IP68 LED Strip for tilstrækkelig belysning. LED-stribelys er IP68-klassificeret, men alligevel er de […]\nSådan finder du en god LED-lysleverandør fra Alibaba\nVi er en god LED-lysforsyning, få en gennemgang i vores Alibaba-butik først. Dets popularitet kombineret med Kinas fremgang som et produktionscenter har fået millioner af enkeltpersoner og virksomheder fra hele kloden til at søge trøst i den enhed, Alibaba. Som med de fleste online bevægelser er der mange […]\nKlik på Indlæs mere... Belastning ...


B+B Edinburgh Edinburgh | 454 gæsteanmeldelser, priser og billeder | Reservér online | Easytobook.com\n"Boutique B and B"\nHad a super stay at B and B. Lovely mix of traditional and contemporary furnishing with grand bedrooms, dining room and library for use. Staff were try helpful and i would say on a par with a boutique hotel but without the price tag.\nB+B Edinburgh får hele 4 stjerner. Edinburgh Dungeons, The Real Mary King nære og Edinburgh Castle er populære seværdigheder, som let kan nås fra dette indkvarteringssted. Under et ophold i Edinburgh, er St Marys Episcopal Cathedral et anbefalelsesværdigt sted at tage flotte billeder. Når du skal besøge Scott Monument, er dette hotel er godt valg, da det ligger inden for gåafstand. Museer er altid spændende, og du kan f.eks. besøge Scottish National Gallery of Modern Art og National Gallery komplekse, der ligger i nærheden.B+B Edinburgh tilbyder gratis morgenmad til alle gæster. Her findes også en bar/lounge, et rygeområde og et bibliotek. Fordelagtige faciliteter her er en bagageopbevaring, fotokopiering og et renseri/vaskeri. Adgang til et konferenceområde og et erhvervscenter gør det mere praktisk at arbejde under dit ophold i Edinburgh. Hotellet giver dig endda mulighed for at medbringe et kæledyr. Alle 27 værelser er indbydende og velindrettede.Rygere bør overveje, om de vil bo på et andet hotel, for B+B Edinburgh er røgfrit. Lokale opkald er gratis. Bestil de ting, du har brug for, læs avisen, send en e-mail hjem eller hold dit sociale netværk opdateret: Det er alt sammen muligt med trådløst højhastighedsinternet (gratis). Værelserne på dette hotel kan prale af en radio. Badeværelsesfaciliteterne på værelserne inkluderer designertoiletartikler og en kombination af bruser og badekar. En kaffe-/temaskine er en af køkkenfaciliteterne.\nB+B Edinburgh får hele 4 stjerner.\nEdinburgh Dungeons, The Real Mary King nære og Edinburgh Castle er populære seværdigheder, som let kan nås fra dette indkvarteringssted. Under et ophold i Edinburgh, er St Marys Episcopal Cathedral et anbefalelsesværdigt sted at tage flotte billeder. Når du skal besøge Scott Monument, er dette hotel er godt valg, da det ligger inden for gåafstand. Museer er altid spændende, og du kan f.eks. besøge Scottish National Gallery of Modern Art og National Gallery komplekse, der ligger i nærheden. B+B Edinburgh tilbyder gratis morgenmad til alle gæster. Her findes også en bar/lounge, et rygeområde og et bibliotek. Fordelagtige faciliteter her er en bagageopbevaring, fotokopiering og et renseri/vaskeri. Adgang til et konferenceområde og et erhvervscenter gør det mere praktisk at arbejde under dit ophold i Edinburgh. Hotellet giver dig endda mulighed for at medbringe et kæledyr. Alle 27 værelser er indbydende og velindrettede. Rygere bør overveje, om de vil bo på et andet hotel, for B+B Edinburgh er røgfrit. Lokale opkald er gratis. Bestil de ting, du har brug for, læs avisen, send en e-mail hjem eller hold dit sociale netværk opdateret: Det er alt sammen muligt med trådløst højhastighedsinternet (gratis). Værelserne på dette hotel kan prale af en radio. Badeværelsesfaciliteterne på værelserne inkluderer designertoiletartikler og en kombination af bruser og badekar. En kaffe-/temaskine er en af køkkenfaciliteterne. Hotelpolitikker og -services\nFra 14:00 Indtil 23:00 Check ud: Indtil 11:00\nBemærk! Det er hotelkædens og/eller den enkelte ejendoms ansvar at sikre nøjagtigheden af de viste billeder. Vi er ikke ansvarlige for eventuelle unøjagtigheder på billederne. Andre, der kiggede på "B+B Edinburgh", kiggede også på: The Bonham\nB+B Edinburgh Om os


Beskeden fra politifolk er kontant efter nye oplysninger i minksag - politiken.dk\nBeskeden fra politifolk er kontant efter nye oplysninger i minksag\nPolitiforening reagerer på nye oplysninger om, at det var Justitsministeriet, der satte Rigspolitiet i gang med ulovlig minkaflivning. DF og V indkalder minister i hastesamråd.\nDanmark 25. mar. 2021 kl. 19.56\n»Når man kvajer sig, så skal man også selv tage ansvaret for det. Så skal man ikke begynde at tørre det af på nogle andre. I det her tilfælde rigspolitichefen og Rigspolitiet«.\nSå kontant udtrykker Klaus Byrjalsen, der er næstformand i Rigspolitiforeningen, sig, efter at Politiken har bragt nye oplysninger om, at det var Justitsministeriet, der gav Rigspolitiet med chefen Thorkild Fogde i spidsen instruks om at lede aktionen med aflivning af 15-17 millioner mink i Danmark. En aktion, som der ikke var lovhjemmel til.\nRigspolitiforeningen med 1.300 betjente som medlemmer var allerede i december ude med kritik af justitsminister Nick Hækkerup (S). Baggrunden var, at ministeren havde kritiseret Rigspolitiet og sagt, at der burde igangsættes en undersøgelse af politiets rolle i sagen.


Når man pludselig udvikler sublim dødsangst | Forældreskab og opdragelse | Jernmor Når man pludselig udvikler sublim dødsangst – Jernmor\nI går brugte jeg aftenen på det mit liv primært indeholder pt: at pakke flyttekasser n\nJeg er blevet opereret i dag. Ikke på den der narkose-bedøvende måde. Mere bare sådan en operation, hvor man røg ind og ud hos kirurgen i løbet af 10 minutter og kom ud med 4 sting.\nDet var forhåbentlig ikke noget alvorligt, men bare en knude i huden, jeg fik fjernet for en sikkerheds skyld. Intet dramatisk ved det.\nMen i forbindelse med det, har jeg overvejet, at jeg har udviklet en lille træls hypokonder, der altid sidder på min skulder og fortæller mig, at jeg er ved at dø. Man vil jo egentlig gerne give børnene skylden og sige, at det er kommet pga den evige bekymring for, at de ender i en rendesten. Men det kan jo egentlig også bare være fordi, at man ikke er 18 år og udødelig længere.\nJeg ved ikke, om det handler om, at man bare er idiot, når man er ung. Men dengang var det sgu aldrig en overvejelse, om hvorvidt man kunne falde om fra den ene dag til den anden. Sådan noget som en cykeltur var jo i sig selv ikke noget problem. Nu skal jeg have hjelm og knæbeskyttere på både mig selv og børnene, før jeg overvejer, at begive mig ud i den københavnske trafik.\nDet samme gælder for harmløse symptomer.\nDa jeg var yngre og fik hovedpine, kunne det være 3 ting:\nNår jeg får hovedpine nu, er overvejelser slet ikke på nogen af de ovenstående 3 ting. Den sidste ting kræver, at man reelt har været ude i verden og har drukket alkohol. Det sker sjældent. Til gengæld er det første ret ofte forekommende.\nNej, nu er det andre ting, den lille skid på skulderen hiver fat i. Når jeg i dag får hovedpine, kan det skyldes 3 ting:\nPå samme måde er alting blevet en risikoafvejning Fx har jeg udviklet en sublim flyskræk efter børnene er kommet til verden. Er all inclusive på Mallorca virkelig nødvendigt, når vi måske falder ned på vejen ? Det har heller aldrig rigtig været et problem tidligere.\nHeldigvis kan jeg hurtigt ryste fornuften ind i hovedet igen og så lader jeg Google-søgningen på farlige sygdomme være i den periode, hvor jeg har ondt i hovedet og vælger at gå til lægen, hvis det bliver ved. Som fx med denne knude.\nEr der nogen, der venligst kan bekræfte, at de har det på samme måde? Eller er det kun mig, der er blevet et bekymret skvat på mine ældre dage?\nMange spørger “ej! Er det ikke overvældende så meget kærlighed man kan føle for sådan et lille menneske?!” Og mit svar er bare: “jeg synes det er overvældende så stor bekymring man kan føle for sådan et lille menneske!!!” og os forældre! Ja for hvis jeg nu bliver syg, hvem skal så passe sønnike?! Og amme ham?! Ergo jeg kan ikke blive syg! Og hvad skal jeg gøre uden min mand?! Ergo han må heller ikke blive syg og da slet ikke det lille pus, som har alt for travlt med at bruge energi på at vokse og udvikle sig!\nOgså meget sammenhæng med en af dine sendte opslag mht. det med at tude til fødslen og få en oplevelse af at kærligheden vælter ned! – nej! Jeg var bare paf og total overrasket over at kroppen kan skabe et lille menneske og overrasket over at jeg klarede fødslen (som jeg ellers overhovedet ikke havde forventet som noget problem – indtil den Så gik i gang og drænede mig for kræfter!). Jeg har bare skulle lære det lille menneske at kende og stille og roligt danne tilknytningen og vi skulle lære hinanden at kende. Men som sundhedsplejersken sagde “selvom du måske ikke kan sige “jeg elsker dig” til ham, så ser jeg et barn der er elsket utrolig meget sådan som du er med ham” – det var så dejligt at høre! Og netop fordi jeg har været bekymret for hvordan graviditeten ville gå (da mit arbejde med fortidligt fødte giver mig en masse viden om så meget der kan gå galt) kan netop denne følelse af at elske sit barn godt komme lidt senere, sådan stille og roligt fordi jeg skal vænne mig til tanken om at han nu er her og er det mest perfekte lille væsen <3 det før mig også somme tider paf 🙂\nDu er helt normal, sådan er det når man får børn. Og nu har du sort på hvidt at du er normal, sådan på din “kaos-agtige” måde.\nHaha, ja. Det er vel også en form for normal. Jeg så forrestens Emils billede. Det er godt, at vi alligevel er lidt trendy.\nI går brugte jeg aftenen på det mit liv primært indeholder pt: at pakke flyttekasser ned og at pakke flyttekasser ud. Alt imens jeg hørte …


32 år på knallert\nBillig-Scooter.dk Billig-Scooter.dk Scooter snak 32 år på knallert\nSøren26 spurgte efter min historie om mit knallertliv i et andet indlæg for et stykke tid siden, og jeg har fundet den på en vens hjemmeside . Men de 32 år er lidt misvisende, da jeg nu er på 39. år som knallerrist . Historien er ikke skrevet "up to date", og bliver det formentlig heller ikke.\n32 år på knallert.\n44 år på knallert.\n(09-01-2011, 23:05)Jps Skrev: Søren26 spurgte efter min historie om mit knallertliv i et andet indlæg for et stykke tid siden, og jeg har fundet den på en vens hjemmeside . Men de 32 år er lidt misvisende, da jeg nu er på 39. år som knallerrist . Historien er ikke skrevet "up to date", og bliver det formentlig heller ikke.\nHyggelig læsning efter min mening ,har du kontakt med nogen af de rødder og piger/ kvinder den dag i dag\n10-01-2011, 09:55 (Dette opslag var sidst ændret: 10-01-2011, 11:32 af Jps.)\n(10-01-2011, 09:27)Søren26 Skrev: Hyggelig læsning efter min mening ,har du kontakt med nogen af de rødder og piger/ kvinder den dag i dag\nJa, det var tider, det og nej jeg har ikke kontakt med nogen af dem, mere. Det stoppede da sommerhuset blev solgt, så var behovet for at køre til Hørsholm ligesom væk.\nKan godt følge dig i dit savn af din knallert, tror vi er mange der fortryder vi har solgt guldet fra dengang, kørte selv på en VZ 50 tillage i 1975\n(10-01-2011, 10:08)onza Skrev: Skøn læsning\nJa, ville sgu gerne ha' en VZ'er igen, og det kan jo lade sig gøre, hvis man vil betale for det .\nEller bytte Runneren væk, for et pænt eksemplar, der ikke skal rodes så meget med .\nMin allerførste bøde.\n(10-01-2011, 13:17)Jep123 Skrev: 60 kr\nJa, og det var for en stille morgen (kl ca. 7) at køre ud på en hovedvej uden at at stoppe, selvom der var et fuld stop skilt. Der var nemlig 0 trafik, da jeg gjorde det. Da jeg var kommet over vejen og ind på cykelstien, blev der dyttet bagved mig, og det viste sig så at være en MC betjent, der havde set jeg bare var kørt over vejen, uden at holde tilbage.\nHan havde fulgt mig over en strækning på 6 km i gennem en skovstrækning og jeg havde kørt pænt stille og roligt, og så laver jeg denne bommert, sagde han. Jeg havde ikke noget spejl på knallerten, så opdagede ham ikke før han dyttede.\nNu skal du ikke lade dig imponere af det lille beløb\nI 1974 kostede en liter benzin godt 2 kr., og den nærmer sig idag de 12 kr, hvilket kan synes alarmerende, men realiteten er, at man i 1974 i gennemsnit skulle arbejde små 5 min. for at købe en liter benzin, mens man idag skal arbejde små 4 min. - altså ca. 1 min. mindre. Det var altså "dyrere" for os dengang, end det er idag. Jeg havde i begyndelsen af halvfjerdserne studenterjobs til 10 kr. i timen, så godt 2 kr. per liter betød, at jeg kunne købe ca. 4 liter for en timeløn, og forsikringen stod mig ca. i en dagsløn .\n(10-01-2011, 14:06)Jps Skrev: Ja, og det var for en stille morgen (kl ca. 7) at køre ud på en hovedvej uden at at stoppe, selvom der var et fuld stop skilt. Der var nemlig 0 trafik, da jeg gjorde det. Da jeg var kommet over vejen og ind på cykelstien, blev der dyttet bagved mig, og det viste sig så at være en MC betjent, der havde set jeg bare var kørt over vejen, uden at holde tilbage.\nDet var også frækt at følge efter og vente på du lavede en forseelse Men sådan er det jo når man absolut SKAL være på kant med loven\n(10-01-2011, 14:08)kragen Skrev: Nu skal du ikke lade dig imponere af det lille beløb\nNu tænker jeg jo, så har vi altså intet at brokke os over idag med de benzin priser?\nMin Yamaha FS-1K kostede 3400,- sidst i halvfjerdserne. Det var dengang en af de dyreste knallerter på markedet bortset fra Fantic Chopperen som lå nogle hundrede over. Hvis man ganger den pris med 5 får man 17000,- hvilket svarer meget godt til en af de dyrere scootere idag. Så man kunne vel godt sige at det er ca. 5 gange så dyrt i kroner at købe knallert i 2010.\nMin første bøde var på 200 kr for konstruktive ændringer og det koster vist 1000 kr i dag. Så her gælder indekset på 500 også. Jeg mener faktisk også at benzinen lå på lidt over 2 kr/l dengang, så det passer jo også fint. Forsikringen kan jeg ikke huske for den betalte far, men det skulle da ikke undre mig hvis den var på et par hundrede...


Kollaps - Heste førstehjælp - Dyrlægevagten\nVed kollaps forstår man et sammenbrud eller ophør af livsvigtigtige organer. Ofte indtræder døden pludseligt, som man kan se det ved hjertelammelse.\nKortvarig kollaps med bevidstløshed betegner man som en besvimelse; mens en kollaps med dyb bevidstløshed over en time betegnes som koma.\nÅrsagen til kollaps kan skyldes, at hjertet ikke er i stand til at pumpe den nødvendige mængde blod ud til de øvrige organer. Det kan enten skyldes, at hjertet svigter, f.eks. p.g.a en blodprop, eller at hjertet får en mindre mængde blod at pumpe med, hvilket f.eks. kan ses under en forblødning.\nKollaps kan også optræde i forbindelse med ydre påvirkninger, f.eks. i forbindelse med overophedning af kroppen, hvor blodkarrene i huden udvides. Herved får hjertet heller ikke en tilstrækkelig mængde blod at arbejde med, blodtrykket falder, og der er risiko for kollaps.\nKollaps kan optræde i forbindelse med bedøvelse og injektion med lægemidler.\nVed kollaps ligger hesten som en død. Øjnene står åbne, tungen hænger slapt ud af munden, vejrtrækningsfrekvensen er langsom, pupillerne er udvidede og legemstemperaturen er under normal. Ofte vil benene føles kolde. Ved inspektion af tunge og øjets slimhinde ses disse som regel grålige, blege eller porcelæns hvide. Pulsen vil føles svagere, hvorimod hjerteslaget kan føles kraftigere, evt. bankende.\nKollaps kan vare fra få minutter til flere timer. Hvis kollapsen kommer voldsomt medfører det som regel, at døden indtræder hurtigt.\nHvis hesten begynder at rette sig efter en kollaps, vil vejrtrækningsfrekvensen samt hjerteaktiviteten bevæge sig mod det normale. Hesten vil begynde at bevæge benene og tungen vil trække sig ind i munden. Overlever hesten en kollaps, vil man i timer bagefter ofte kunne se nogen træthed og udmattelse.\nMan skal naturligvis straks tilkalde dyrlæge. Indtil hjælpen når frem kan man forsøge at hæve hestens bagpart. Herudover kan man binde noget stramt om benene.Herved hjælper man hesten med at opretholde blodtilførslen til hjernen og andre vigtige organer. Hvis hesten har en kollaps p.g.a. varme (se hedeslag) sørger man for skygge og koldt vand hældes på krop og ben.