Skat.dk: C.D.2.4.5.2.1 Underskudsbegrænsning ved gældseftergivelse, gældskonvertering og rekonstruktion\nDette afsnit beskriver de regler, der begrænser selskabers adgang til at fremføre underskud ved gældseftergivelse, gældskonvertering og tvangsakkord i rekonstruktion.\nGældsnedsættelse eller bortfald af gæld\nUnderskudsbegrænsning i koncernforhold\nxOverdragelse af fordringx\nKapitalindskud til skyldner eller skyldners selskab\nTvangsakkord i rekonstruktion\nFrivillig akkord /samlet ordning\nFradragsbegrænsningerne efter SEL §§ 12 A-B, indebærer, at hvis et selskab mv. i et indkomstår opnår tvangsakkord i rekonstruktion eller frivillig akkord om gældsnedsættelse eller bortfald af gæld, vil uudnyttede, fradragsberettigede underskud og dernæst uudnyttede, fradragsberettigede tab, der kan fremføres efter reglerne i ABL § 9, stk. 4, og § 43, stk. 3, KGL § 31, stk. 3 og § 31 A, stk. 3 og EBL § 6, stk. 3, i nævnte rækkefølge, fra det pågældende og tidligere indkomstår nedsættes med det beløb, hvormed gælden er nedsat.\nMed gældsnedsættelse sidestilles gældskonvertering til aktier eller konvertible obligationer.\nSe afsnit C.B.1.5 om generelle ordninger om gældseftergivelse herunder om tvangsakkord og frivillig akkord.\nxSe afsnit C.A.11.2.6.3 om rentefradrag ved konvertering til aktier eller obligationer, tilskud og erhvervelse af fordring på debitorselskabet.x\nSKM2003.224.LSR vedrørte spørgsmålet om fradragsbegrænsning i forbindelse med gældskonvertering til overkurs. Landsskatteretten fandt - i modsætning til de stedlige myndigheder - at gældskonverteringen ikke medførte begrænsning af det pågældende ejendomsselskabs adgang til underskudsfremførsel efter LL § 15, stk. 2 (nu SEL § 12 A). Der var tale om en samlet ordning, hvor kreditor ikke havde fradragsret efter den dagældende KGL § 6 B (nugældende § 4). I præmisserne skrev Landsskatteretten: "Allerede fordi selskabet ikke for indkomståret 1996 ses at have indtægtsført en skattepligtig gevinst som følge af gældskonverteringen, kan nedsættelsesbeløbet ikke reduceres efter ligningslovens § 15, stk. 2, 2. pkt. (nu SEL § 12 A)."\nGældseftergivelsen opgøres som det fulde beløb, der eftergives, dvs. som forskellen mellem gældens pålydende og det modtagnes værdi.\nSKM2003.281.LSR vedrørte en fonds køb af aktier tilhørende et "interesseforbundet" selskab. Landsskatteretten fandt, at købet var sket til overpris, og at selskabet derfor skulle beskattes af et skattepligtigt tilskud. Derudover fandt Landsskatteretten, at dispositionen indeholdte en gældseftergivelse fra fonden til selskabet. Gældseftergivelsen ansås for en samlet ordning, og var derfor ikke skattepligtig for selskabet, men det medførte underskudsbegrænsning efter LL § 15, stk. 2 og 3 (nu SEL § 12 B).\nNedsættelsesbeløbet formindskes med den del af skyldnerens indkomst, der stammer fra den pågældendes frigørelse for gældsforpligtelser, herunder den del af debitorselskabets indkomst, der hidrører fra selskabets frigørelse for gældsforpligtelser, der udgør skattefrit udbytte efter SEL § 13, stk. 1, nr. 2, eller skattefrit tilskud efter SEL § 31 D. Den resterende del af nedsættelsesbeløbet formindskes desuden i det omfang, skyldneren efter reglerne i KGL §§ 8 og 24 A ikke skal medregne gevinsten på gælden ved indkomstopgørelsen.\nNedsættelsen sker med virkning for det indkomstår, hvori tvangsakkorden stadfæstes/aftalen om frivillig akkord indgås og for senere indkomstår. Hvis underskud fra flere indkomstår skal nedsættes, jf. ovenfor, nedsættes underskud fra et tidligere år før underskud fra et senere år.\nI TfS 2000, 818 LSR har Landsskatteretten afsagt kendelse om, at et selskabs fremførselsberettigede underskud skulle nedsættes med gældseftergivelse i forbindelse med en akkord før anvendelse af underskuddet til modregning i selskabets overskud i akkordåret.\nKreditorselskab skattepligtig til Danmark\nI tilfælde hvor kreditorselskabet er koncernforbundet med debitorselskabet, og begge selskaber er skattepligtige til Danmark, betyder SEL §§ 12 A og B sammenholdt med KGL § 8, at underskudsbegrænsningen nedsættes, når en fordring eftergives eller nedsættes i forbindelse med en tvangsakkord eller frivillig akkord. Det gælder, hvis der er tale om en fordring, der er omfattet af KGL § 4, stk. 1. Det gælder ikke fordringer, der er omfattet af KGL § 4, stk. 3-5.\nPå fordringer, der omfattes af KGL § 4, stk. 1, er der ikke tabsfradragsret for kreditorer. Tilsvarende vil der ikke ske beskatning af den modsvarende gevinst hos debitor.\nHvis denne sammenhæng skal fastholdes i akkordtilfældene, er det nødvendigt med regler om, at fordringens eftergivelse i rekonstruktionstilfældene ikke beskattes indirekte hos debitorselskabet igennem en begrænsning af dettes underskud. Derfor nedsættes underskudsbegrænsningen. Det beløb, som nedsættelsen opgøres til, er den gevinst på gæld i anledning af gældseftergivelsen, der, opgjort efter reglerne i kursgevinstloven, ikke beskattes hos debitor. Se KGL § 8.\nReglerne gælder også, når kreditorselskabet er udenlandsk, men opgør indkomsten efter danske skatteregler på grund af reglerne om selskabers sambeskatning. Den samlede virkning af reglerne om eftergivelse af fordringer, der er omfattet af KGL § 4, stk. 1, når kreditor og debitorselskab begge er skattepligtige til Danmark, bliver herefter\nmanglende fradragsret hos kreditorselskabet, jf. KGL § 4, stk. 1\nskattefrihed af gældseftergivelsen hos debitorselskabet, jf. KGL § 8, og\nnedsættelse af underskudsbegrænsningen hos debitorselskabet, jf. SEL § 12 A, stk. 2.\nKreditorselskab ikke skattepligtig til Danmark\nUnderskudsbegrænsningen nedsættes også i nogle tilfælde af eftergivelse af fordringer mellem koncernforbundne selskaber, selvom kreditorselskabet ikke er skattepligtigt til Danmark.\nNedsættelse sker, hvis det godtgøres, at tab af den pågældende art ikke er fradragsberettiget i den udenlandske skattelovgivning, der gælder for kreditorselskabet. Det er uden betydning, om selskabet i det konkrete tilfælde havde så lille en indkomst, at det ikke ville have kunnet udnytte fradraget, eller om selskabet, selvom der er fradragsret, lader være med at foretage fradraget.\nDet er den skattepligtige, der ønsker underskudsbegrænsningen nedsat, der selv skal dokumentere de udenlandske regler. De gældende regler stiller dog en yderligere betingelse for at nedsætte underskudsbegrænsningen, nemlig at kreditorselskabet ikke ville have kunnet fradrage tabet, hvis det havde været skattepligtigt her til landet. Ved koncernforbundne selskaber vil denne betingelse altid være opfyldt, medmindre den eftergivne fordring er omfattet af bestemmelserne i KGL § 4, stk. 3-5.\nSelve det beløb, som underskudsbegrænsningen nedsættes med, opgøres på samme måde, som når begge selskaber er skattepligtige til Danmark. Den samlede virkning af reglerne om eftergivelse, som det udenlandske selskab i koncernen ikke kan fradrage efter den relevante udenlandske lovgivning, og som det heller ikke ville kunne fradrage, selvom det havde været skattepligtig her til landet, bliver herefter\nIndskud fra kreditorselskab eller kautionist\nI tilfælde hvor kreditorselskabet er koncernforbundet med debitorselskabet, og begge selskaber er skattepligtige til Danmark, nedsættes underskudsbegrænsningen, når debitorselskabet nedbringer eller indfrier fordringen i forbindelse med et nyt indskud fra kreditorselskabet eller dennes kautionist. Det gælder dog kun, hvis der er tale om en fordring, der er omfattet af KGL § 4, stk. 1. Fordringen må ikke være omfattet af KGL § 4, stk. 3-5.\nDet beløb, som nedsættelsen opgøres til, er den gevinst på gæld i anledning af gældseftergivelsen, der - opgjort efter reglerne i kursgevinstloven - ikke beskattes hos debitor, jf. KGL § 8, hvis der i stedet for et indskud var sket en gældseftergivelse. De anførte regler gælder også, når kreditorselskabet er udenlandsk, men dets skattepligt her til landet skyldes reglerne om selskabers sambeskatning.\nDesuden nedsættes underskudsbegrænsningen i nogle tilfælde af indskud mellem koncernforbundne selskaber, selvom kreditorselskabet ikke er skattepligtig til Danmark. Nedsættelse sker, hvis det godtgøres, at tab på eftergivelse af kreditorselskabets fordring af den pågældende art ikke er fradragsberettiget i den udenlandske skattelovgivning, der gælder for kreditorselskabet. Det er uden betydning, om selskabet i det konkrete tilfælde havde så lille en indkomst, at det ikke ville have kunnet udnytte fradraget, eller om selskabet, selvom der er fradragsret, lader være med at foretage fradraget.\nDet er den skattepligtige, der ønsker underskudsbegrænsningen nedsat, der selv skal dokumentere de udenlandske regler. De gældende regler stiller dog en yderligere betingelse for at nedsætte underskudsbegrænsningen. Den går ud på, at kreditorselskabet ikke må kunne fradrage tabet, hvis det havde været skattepligtigt her til landet. Ved koncernforbundne selskaber vil denne betingelse altid være opfyldt, medmindre den nedsatte eller indfriede fordring er omfattet af bestemmelserne i KGL § 4, stk. 3-5. Selve det beløb, som underskudsbegrænsningen nedsættes med, opgøres på samme måde, som når begge selskaber er skattepligtige til Danmark.\nEn fordring har en pålydende værdi på 1 mio. kr. Kreditor har imidlertid anskaffet den for 800.000 kr. Fordringen eftergives nu mod betaling af 300.000 kr. Debitor har dermed fået en gældsnedsættelse på: 1.000.000 kr. - 300.000 kr. = 700.000 kr. Kreditor har haft et tab på: 800.000 kr. - 300.000 kr. = 500.000 kr. Tabet kan efter KGL § 4, ikke fradrages, og underskudsbegrænsningen hos debitor udgør dermed gældsnedsættelsen fratrukket kreditors ikke-fradragsberettigede tab. Underskudsbegrænsningen udgør således: 700.000 kr. - 500.000 kr. = 200.000 kr.\nGældsnedsættelse sidestilles med hel eller delvis konvertering af gæld til aktier eller konvertible obligationer. Se SEL § 12 A, stk. 3. Underskuddet nedsættes i disse tilfælde med det beløb, hvormed den konverterede fordrings pålydende overstiger den konverterede fordrings kursværdi på tidspunktet for konverteringen. Bestemmelsen gælder såvel, hvor der er tale om en tvangsakkord som ved en samlet ordning. Se SEL § 12 A, stk. 3.\nI SKM2014.467.SR bekræftede Skatterådet, at den gæld, som et dansk ApS ville indfri til sit tyske moderselskab GmbH, i det hele skulle kvalificeres som et lån - der hverken var omfattet af KGL § 4, stk. 3, om varetilgodehavender eller af KGL § 4, stk. 4, om rentefordringer - hvorfor indfrielse umiddelbart efter en af moderselskabet GmbH gennemført kapitalforhøjelse, hverken ville medføre skattepligt eller underskudsbegrænsning for ApS. Skatterådet bekræftede samtidig, at såfremt der i stedet gennemførtes en gældskonvertering, skulle denne skattemæssigt behandles på samme måde.\nSe afsnit C.B.1.5 om generelle ordninger om gældseftergivelse.\nFordringens kursværdi skal beregnes på grundlag af det provenu, som kreditor kunne have fået, hvis debitorselskabet var blevet likvideret på tidspunktet for konverteringen.\nProvenuet er det overskud, der kan opnås, hvis alle virksomhedens aktiver sælges til handelsværdien, således som denne er, hvis salget sker på en gang. Værdien af en virksomheds aktiver, når virksomheden likviderer på en gang, kan således efter omstændighederne være lavere end værdiansættelsen ved fortsat drift.\nVed opgørelsen af provenuet ses bort fra likvidationsomkostninger. Det påvirker kursværdien af den konverterede fordring, hvis der er andre krav, der i tilfælde af en tænkt likvidation også skulle fyldestgøres af provenuet. Det har i den sammenhæng betydning, hvilken plads den konverterede fordring ville indtage i konkursordenen, herunder om virksomhedens aktiver er stillet til sikkerhed for andre krav.\nHvis de foranstillede krav overstiger værdien af virksomhedens aktiver, er fordringens kursværdi 0. Krav på den selskabsskat, som et tænkt salg af virksomhedens aktiver til handelsværdien måtte udløse, skal ikke medregnes som et krav på virksomheden, der nedsætter den konverterede fordrings kursværdi, da det anførte skattekrav ikke ville være omfattet af en eventuel tvangsakkord. Derimod medregnes ikke-betalte skatter vedrørende de indkomstår, der er afsluttet inden konverteringen, som krav mod virksomheden, der nedsætter den konverterede fordrings kursværdi.\nFølgende eksempel illustrerer begrænsningen af underskudsfremførslen, hvis en frivillig akkord munder ud i, at der også foregår en konvertering af en hovedaktionærs fordring til aktier.\nBankindestående 1.000.000 kr.\nGæld til hovedaktionær i hans egenskab af simpel kreditor 2.000.000 kr.\nGæld til andre simple kreditorer 300.000 kr.\nGælden til hovedaktionæren eftergives imod udlevering af aktier og kontant betaling af 400.000 kr. Betalingen på 400.000 kr. betyder, at det, der kaldes den konverterede fordring, nedsættes til 1.600.000 kr. Det gælder uanset, om den kontante betaling sker umiddelbart før eller efter udleveringen af aktier. Øvrige kreditorer bliver betalt fuldt ud. Til kontant betaling af hovedaktionær og andre simple kreditorer bruges altså 700.000 kr. af bankindeståendet.\nDet medfører følgende:\nBankindestående 300.000 kr.\nGæld til hovedaktionær i hans egenskab af simpel kreditor 1.600.000 kr.\nGæld til andre simple kreditorer 0 kr.\nGældseftergivelsen har følgende omfang:\nFordringens pålydende 1.600.000 kr.\nFordringens kursværdi 300.000kr.\nGældseftergivelse (underskudsbegrænsning) 1.300.000 kr.\nHvis de i eksempel 1 nævnte andre simple kreditorer ikke var blevet betalt ud i forbindelse med konverteringen, ville følgende gælde:\nBankindestående 600.000 kr.\nGæld til hovedaktionær (fordringens pålydende) 1.600.000 kr.\nFordringens kursværdi (600.000 kr. x 16/19) 505.263 kr.\nGældseftergivelse (underskudsbegrænsning) 1.094.737 kr.\nxOverdragelse af fordring\nHvis et koncernforbundet selskab m.v. eller en aktionær i et af de koncernforbundne selskabers fælles aktionærkreds, jf. KGL § 4, stk. 2, direkte eller indirekte erhverver en fordring på debitorselskabet fra en kreditor, som hverken er koncernforbundet med debitorselskabet eller omfattet af den fælles aktionærkreds, sidestilles erhvervelsen med en gældsnedsættelse. Se SEL § 12 A, stk. 4.\nDet samme gælder, hvis fordringen erhverves af en person, der har bestemmende indflydelse i debitorselskabet, jf. ligningslovens § 2.\nBestemmelsen omfatter ikke ovedragelse mellem kreditorer, der er koncernforbundne med debitorselskabet efter KGL § 4. Reglen omfatter således kun situationer, hvor fordringen overgår fra at være koncernekstern til at være koncernintern. Det er ikke hensigten, at bestemmmelsen skal omfatte koncerninterne overdragelser af fordringer.\nNedsættelsen af underskuddet finder kun anvendelse, hvis en tilsvarende eftergivelse af gælden ville svare til en samlet ordning mellem debitorselskabet og dets kreditorer.\nNår der sker nedsættelse af underskuddet efter reglerne i SEL § 12 A, stk. 4, 1.-3. pkt., anses gældens værdi ved påtagelsen reduceret med det beløb, hvormed der er sket underskudsbegrænsning, for at udgøre gældens værdi ved påtagelsen ved en efterfølgende opgørelse af gevinst eller tab på samme gæld.\nReglen blev indsat ved lov nr. 1576 af 27. december 2019.\nReglen i SEL § 12 A, stk. 4, har til formål at modvirke omgåelse af underskudsbegrænsningsreglerne. Reglen dækker de situationer, hvor kreditors fordring mod debitorselskabet er nødlidende, og hvor et selskab, der er koncernforbundet med debitorselskabet eller en aktionær i enten debitorselskabet eller det koncernforbundne selskab, erhverver fordringen for at undgå akkord. Ved at erhverve fordringen fra kreditor undgår debitorselskabet den underskudsbegrænsning, som en akkord ellers ville medføre. Det vil sige tilfælde, hvor overdragelsen af fordringen er et alternativ til en tvangsakkord eller en samlet ordning med selskabets kreditorer (frivillig akkord).\nHvis et koncernforbundet selskab erhverver fordringen, bliver det koncernforbundne selskab kreditor på den nødlidende fordring mod debitorselskabet. Det koncernforbundne kreditorselskab kan efter erhvervelsen lade fordringen henstå urørt, indtil debitorselskabets fremførte underskud er udnyttet af debitorselskabet eller i koncernen som følge af reglerne om underskudsudnyttelse ved sambeskatning. Når det fremførte underskud er udnyttet fuldt ud i koncernen, kan kreditorselskabet i de fleste tilfælde eftergive den koncerninterne fordring uden skattemæssige konsekvenser.\nAlene begrænsning af debitorselskabets underskud\nNår SEL § 12 A finder anvendelse, skal debitorselskabets uudnyttede fremførte underskud og uudnyttede fradragsberettigede kildeartsbegrænsede tab nedsættes med det beløb, som gælden anses for nedsat med. Formålet er at undgå, at debitorselskabet får fradrag for udgifter, som reelt ikke er afholdt af selskabet, fordi gælden i realiteten kan anses for eftergivet.\nDet er alene debitorselskabets underskud, der nedsættes. Øvrige sambeskattede selskabers underskud begrænses ikke. Overdragelse af fordringen påvirker ikke muligheden for at overføre underskuddet til fradrag i andre sambeskattede selskabers skattepligtige indkomster, idet underskuddet dog nedsættes, inden det kan overføres til fradrag hos andre sambeskattede selskaber. Det gælder også underskud fra det indkomstår, hvori fordringen overdrages.\nOverdragelsen af fordringen indebærer, at der skal ske underskudsbegrænsning efter reglerne i SEL § 12 A, stk. 1 og 2.\nOpgørelsen af selve nedsættelsesbeløbet følger imidlertid ikke af SEL § 12 A, stk. 2, men derimod af SEL § 12 A, stk. 4, 3. pkt. Underskuddet vil skulle nedsættes med et beløb svarende til forskellen mellem fordringens pålydende værdi og fordringens kursværdi (overdragelsessummen) på overdragelsestidspunktet.\nVed fordringens pålydende værdi forstås den nominelle værdi af gældendes resterende hovedstol på overdragelsestidspunktet.\nVed fordringens kursværdi forstås overdragelsessummen, som det koncernforbundne selskab betaler kreditor ved overtagelse af fordringen.\nDa der ikke er tale om en faktisk gældsnedsættelse, er det nødvendigt med denne særregel om opgørelse af nedsættelsesbeløbet.\nAfsnit C.A.11.2.6.3 om rentefradrag ved konvertering til aktier eller obligationer, tilskud og erhvervelse af fordring på debitorselskabet.\nAfsnit C.B.1.3.4.2 om beskatning af selskabers gevinst og tab på gæld - KGL § 6\nEfter bestemmelsen i SEL § 12 C, anvendes SEL § 12 A, også, i det omfang nedbringelse eller indfrielse af en fordring sker i forbindelse med et tilskud efter SEL § 31 D, eller et kapitalindskud til skyldneren eller til et selskab mv., hvori skyldneren ejer mere end 10 pct. af aktie- og anpartskapitalen når kapitalindskuddet direkte eller indirekte foretages af:\nKreditor for fordringen eller kreditors ægtefælle.\nEt selskab, hvori kreditor eller kreditors ægtefælle direkte eller indirekte ejer mere end 50 pct. af aktie- eller anpartskapitalen eller direkte eller indirekte råder over mere end 50 pct. af stemmerne.\nEn person, som alene eller sammen med sin ægtefælle direkte eller indirekte ejer mere end 50 pct. af aktie- eller anpartskapitalen i kreditorselskabet eller råder over mere end 50 pct. af stemmerne.\nEt selskab, der er koncernforbundet med kreditorselskabet, jf. KGL § 4, stk. 2.\nEn kautionist for fordringen samt af personer og selskaber mv., der har den i SEL § 12 C, stk. 1, nr. 1-4, nævnte tilknytning til kautionisten.\nEn tidligere kreditor eller kautionist for fordringen samt af personer og selskaber mv., der har den i SEL § 12 C, stk. 1, nr. 1-4, nævnte tilknytning til den tidligere kreditor eller kautionist. Det er dog en betingelse, at fordringens eller kautionsforpligtelsens overdragelse må anses for at være sket i forbindelse med kapitalindskuddet. Se SEL § 12 C, stk. 4, nr. 6.\n"I forbindelse med indskuddet"\nNår det er fastsat, at gældsbetalingen skal ske i forbindelse med kapitalindskuddet, betyder det, at det må antages, at debitor anvender kapitalindskuddet til at betale den kreditor, der reelt har foretaget indskuddet. Der skal således kun ske underskudsbegrænsning i de tilfælde, hvor der er en sammenhæng mellem indskuddet og betalingen, så der reelt er tale om en gældseftergivelse fra kreditors side.\nDer er ingen faste grænser for den tidsmæssige sammenhæng mellem indskud og gældsindfrielse mv. Det afgørende er kun, at gældsbetalingen skal ske i forbindelse med kapitalindskuddet. Heri ligger, at underskudsbegrænsning kan komme på tale, hvis det må antages, at debitor anvender kapitalindskuddet til at betale den kreditor, der reelt har foretaget indskuddet. Der skal være en sådan sammenhæng mellem indskuddet og betalingen, at der reelt er tale om en gældseftergivelse fra kreditors side.\n"Direkte eller indirekte"\nBegrebet "direkte eller indirekte" er samme begreb som i KGL § 4. De omfattede selskaber vil derfor alle være koncernforbundne med fx et selskab, som kreditor ejer 100 pct. Ejer kreditor eksempelvis 30 pct. af aktierne i det selskab, der foretager indskuddet, mens ægtefællen ejer over 51 pct. i et selskab, der ejer yderligere 40 pct. i indskudsselskabet, sidestilles indskudsselskabet med kreditor. Ejer kreditor 45 pct. af aktierne i det selskab, der foretager indskuddet, og kreditors ægtefælle 10 pct. i et selskab, der ejer de resterende 55 pct., sidestilles selskabet ikke med kreditor.\nEfter KGL § 4 foreligger et koncernforhold, uanset hvornår i tidsrummet fra erhvervelsen af en given fordring indtil dens afhændelse, at betingelserne er opfyldte. Når § 4 anvendes på tilbagebetalte kapitalindskud, er det kun forholdene på indskudstidspunktet, der er afgørende for, om selskaberne er koncernforbundne. Om koncernforbindelse se afsnit C.D.2.4.1 om koncernselskaber.\nEn kautionist vil typisk frigøre sig for sin kautionsforpligtelse ved at indbetale direkte til kreditor og derefter i medfør af reglerne for kautionsforhold indtræde i kreditors stilling. I disse tilfælde bliver kautionisten kreditor og omfattet de almindelige regler for kreditorer.\nHvis den nu tidligere kautionist eftergiver skyldnerens gæld som led i en akkord, nedsættes skyldnerens underskud med gældseftergivelsen beregnet ud fra gældens pålydende. Tilsvarende gælder, at hvis den nu tidligere kautionist foretager et kapitalindskud, som betales tilbage til ham, omfattes skyldneren af reglerne om kapitalindskud. De tilfælde, hvor kautionisters kapitalindskud efter SEL § 12 C, stk. 1, nr. 5, sidestilles med kreditors kapitalindskud, er tilfælde, hvor kautionisten i stedet for at betale kreditor direkte foretager et kapitalindskud i debitorselskabet. Dette bruger kapitalindskuddet til at indfri gælden til kreditor. Indfrielsen betyder, at kautionisten frigøres fra sin kautionsforpligtelse.\nI følgende eksempel sidestilles en tidligere kreditors kapitalindskud med kreditors kapitalindskud: En person A har en fordring på selskab B, der er på 1.000.000 kr. Kursen er 5. A overdrager den til tredjemand C , der forpligter sig til at betale 1.000.000 kr. for fordringen. Beløbet forfalder dog først efter et tidsrum. A er herefter ikke længere kreditor, men tidligere kreditor. A indskyder herefter 1.000.000 kr. i selskabet, som dette anvender til at betale gælden til C på 1.000.000 kr. C bruger herefter den modtagne million til at betale den million, som han skylder A.\nI eksemplet sidestilles en tidligere kautionists indskud med kreditors indskud: En kautionist A, der kautionerer for det insolvente selskab B's gæld på 1.000.000 kr. til kreditor, overtaler en tredjemand C til med kreditors accept at overtage kautionsforpligtelsen (uden vederlag). A, der nu er tidligere kautionist, foretager derefter et kapitalindskud på 1.000.000 kr. i B, som B betaler til kreditor. De anførte eksempler er tilfælde, hvor tredjemand medvirker som stråmand, og hvor tredjemands indskud allerede af denne grund ville kunne sidestilles med kreditors. Man kan ikke slutte fra bestemmelsen, at andre stråmandstilfælde er lovlige.\nBeregning af underskudsregulering\nEfter bestemmelsen i SEL § 12 C, stk. 2, anvendes SEL § 12 C, stk. 1, kun, hvis nedbringelsen eller indfrielsen svarer til en samlet ordning mellem en skyldner og dennes kreditorer.\nHvis kapitalindskuddet sker i forbindelse med erhvervelse af aktier eller konvertible obligationer i skyldnerselskabet, anvendes SEL § 12 A, stk. 3, også. Ved opgørelsen af nedsættelsesbeløbet bortses fra det foretagne tilskud eller kapitalindskud.\nNedsættelsesbeløbet formindskes med den del af skyldnerens indkomst, der stammer fra det foretagne kapitalindskud.\nDen resterende del af nedsættelsesbeløbet formindskes desuden i det omfang, skyldneren efter reglerne i KGL § 8 på tidspunktet for nedbringelsen eller indfrielsen af fordringen eller den regresfordring, kautionisten ville have opnået ved en eventuel kautionsbetaling, ikke skulle medregne en eventuel gevinst på fordringen eller regresfordringen ved indkomstopgørelsen.\nUnderskudsbegrænsningen kan ikke overstige hverken indskuddet eller indfrielsen.\nUnderskudsbegrænsningen kan altså ikke overstige det mindste af følgende tre beløb:\nForskellen mellem fordringens pålydende og det modtagne indskud/tilskud (eventuelt fordringens kursværdi)\nVed akkord gælder regler om forskellige nedsættelser af underskudsbegrænsningen. I det omfang, reglerne også anvendes på kapitalindskud, nedsætter de det mindste af de ovenfor anførte beløb. Ved akkord nedsættes underskudsbegrænsningen med den del af skyldnerens indkomst, der eventuelt stammer fra hans frigørelse for gældsforpligtelser. Det fremgår udtrykkeligt af SEL § 12 C, stk. 4, at den analoge anvendelse af akkordreglerne på kapitalindskud består i en nedsættelse af underskudsbegrænsningen, hvis indskuddet er skattepligtig indkomst for modtageren. Nedsættelsen udgør samme beløb, som medregnes i modtagerens skattepligtige indkomst. Ved akkord nedsættes underskudsbegrænsningen, hvis\n1) kreditor ikke kan fratrække tabet på debitor, og\n2) det manglende tabsfradrag skyldes reglerne i KGL § 4.\nDet afgørende er, hvorledes forholdene er på indfrielsestidspunktet.\nForestiller man sig, at hovedaktionæren i eksemplet ovenfor i stedet for at foretage en konvertering til aktier foretager et indskud på 1.300.000 kr. (mod udstedelse af aktier), som selskabet bruger til at betale alle kreditorer ud med, vil opgørelsesreglerne ved gældskonvertering finde tilsvarende anvendelse i denne situation. Ved opgørelse af underskudsbegrænsningen bortses fra det foretagne kapitalindskud på 1.300.000 kr.\nVed opgørelse af gældseftergivelsen tages derfor udgangspunkt i følgende opgørelse:\nDet gælder, selv om kapitalindskuddet betyder, at det faktiske bankindestående efter kapitalindskud er 2.300.000 kr.\n300.000 kr. af bankindeståendet bruges til at betale andre simple kreditorer ud.\nBankindestående 700.000 kr.\nBankindeståendet bruges til et kontant afdrag på 700.000 kr. på hovedaktionærens fordring. Den fordring, som reglerne om konvertering skal finde tilsvarende anvendelse på, udgør herefter 1.300.000 kr.\nBankindestående 0 kr.\nGæld til hovedaktionær i hans egenskab af simpel kreditor 1.300.000 kr.\nFordringens pålydende 1.300.000 kr.\nFordringens kursværdi 0 kr.\nEt selskab har aktiver til en værdi på 100.000 kr. og en gæld til sit moderselskab på 500.000 kr. Moderselskabets fordring skyldes et udlån på 500.000 kr. til datterselskabet. Moderselskabet indskyder nu 400.000 kr. i selskabet, hvorefter hele fordringen på 500.000 kr. indfries. Fordringens værdi opgøres som værdien af aktiverne før kapitalindskuddet, dvs. 100.000 kr. Underskudsbegrænsningen før formindskelsen opgøres således:\nFordringens pålydende 500.000 kr.\nKursværdi af fordringen 100.000 kr.\nUnderskudsbegrænsning før formindskelse 400.000 kr.\nFormindskelsen af underskudsbegrænsningen opgøres som moderselskabets tab på fordringen ved en fiktiv indfrielse med 100.000 kr.\nModerselskabets anskaffelsessum 500.000 kr.\nModerselskabets tab = formindskelse af underskudsbegrænsningen 400.000 kr.\nDen formindskede underskudsbegrænsning opgøres dermed som den oprindelige underskudsbegrænsning på 400.000 kr. fratrukket formindskelsen på 400.000 kr. Underskudsbegrænsningen efter formindskelsen er dermed på 0 kr. I kautionstilfælde udgør det beløb, hvormed underskudsbegrænsningen nedsættes, det tab, som kautionisten ville have lidt, hvis der var foretaget kautionsbetaling, hvorefter regresfordringen var blevet indfriet til den værdi, som den fordring, der var blevet kautioneret for, havde på tidspunktet for indfrielsen. Der ses ved opgørelsen af kursværdien dog bort fra det foretagne kapitalindskud.\nI TfS 1997, 729 LR var der ikke grundlag for underskudsregulering, idet det blev lagt til grund, at kursværdien af det indfriede beløb i det konkrete tilfælde var 100, i og med den ansvarlige lånekapital trådte tilbage for de fordringer, der skulle indfries.\nI SKM2006.489.LSR skulle underskudsbegrænsningsbeløbet nedsættes efter LL § 15, stk. 5. Et moderselskab indskød 400 mio. kr. ved at øge datterselskabets aktiekapital med 1.000 kr. Kapitalindskuddet blev anvendt til at nedbringe et lån hos et koncernforbundet selskab. Da der var tale om en kreditor for over 50 pct. af datterselskabets gæld, var forholdet omfattet af LL § 15, stk. 5. Da imidlertid en eventuel gevinst på gælden ikke skulle medregnes til selskabets indkomst, jf. KGL § 8, og et eventuelt tab på fordringen ikke ville være fradragsberettiget for moderselskabet skulle der ske nedsættelse af underskudsbegrænsningsbeløbet efter LL § 15, stk. 5. (Afgørelsen er en genoptagelse af SKM2006.250.LSR).\nI SKM2010.471.BR foretog sagsøgeren et kontant indskud på 1.780.000 kr. i sit helejede selskab. Selskabet ansås af byretten for at have benyttet overkursen ved kapitalindskuddet fra eneaktionæren til at tilbagebetale selskabets gæld til aktionæren. Der skulle ske en reduktion af anskaffelsessummen for aktier jf. dagældende aktieavancebeskatningslovs § 6, stk. 8. Se Skatteministeriets kommentar til dommen i SKM2011.499.SKAT.\nI SKM2014.467.SR bekræftede Skatterådet, at den gæld, som et dansk ApS ville indfri til sit tyske moderselskab GmbH, i det hele skulle kvalificeres som et lån - der hverken var omfattet af KGL § 4, stk. 3, om varetilgodehavender eller af KGL § 4, stk. 4, om rentefordringer - hvorfor indfrielse umiddelbart efter en af moderselskabet GmbH gennemført kapitalforhøjelse, hverken ville medføre skattepligt eller underskudsbegrænsning for ApS.\nTvangsakkord i en rekonstruktion er omfattet af bestemmelsen i SEL § 12 A, både når tvangsakkorden efter det stadfæstede rekonstruktionsforslag går ud på en procentvis nedsættelse af gælden, og når den går ud på, at skyldnerens formue helt eller delvis skal realiseres og fordeles imellem hans kreditorer, imod at skyldneren frigøres for den gæld, der ikke bliver dækket (likvidationsakkord).\nEn tvangsakkord kan også bestå i en foreløbig henstand med kravene mod skyldneren, der derved får udsættelse med at betale gælden, uden at der sker nogen nedsættelse af fordringen (moratorium). Disse tilfælde omfattes ikke af reglerne om den skattemæssige behandling af en akkord.\nI TfS 1997, 565 LSR kunne en afdragsordning i mangel af udtrykkelig aftale om gældseftergivelse ikke begrænse adgangen til underskudsfremførsel. Kombineres et moratorium med en almindelig tvangsakkord eller en likvidationsakkord, anvendes reglerne om begrænsning i retten til at fremføre et underskud fortsat for de fordringer, der akkorderes.\nSe afsnit C.B.1.5 om generelle ordninger om gældseftergivelse - herunder om tvangsakkord.\nFrivillig akkord/samlet ordning\nReglerne om den skattemæssige behandling af en akkord omfatter aftaler om en frivillig akkord, der således i skattemæssig henseende sidestilles med tvangsakkord i en rekonstruktion. Se afsnit C.B.1.5 om generelle ordninger om gældseftergivelse.\nI forbindelse med en frivillig akkord kan skyldneren være insolvent, men der stilles ikke krav herom, for at der foreligger en frivillig akkord. Formålet med en akkord er, at skyldneren får en ordning på sine gældsforpligtelser.\nVed frivillig akkord forstås efter SEL § 12 B, aftaler om en samlet ordning mellem en skyldner og dennes kreditorer om bortfald eller nedsættelse af skyldnerens gæld.\nEn samlet ordning vil typisk omfatte tilfælde, hvor der sker en ligelig reduktion af de enkelte kreditorers fordringer i overensstemmelse med konkurslovens regler.\nI TfS 1998, 558 LSR fastslog Landsskatteretten at der ikke forelå en samlet ordning. Gældskonverteringen vedrørte ansvarlig lånekapital på 1 mio. kr. ud af en samlet gæld på ca. 25 mio. kr., hvoraf der kun var stillet sikkerhed for en mindre del.\nVed en samlet ordning kan også forstås tilfælde, hvor der ikke er en sådan fuldstændig ligelighed, fx fordi småkrav gives en fuld dividende. Det forhold, at der skal være tale om en samlet ordning, er dog ikke i sig selv til hinder for, at der også vil kunne foreligge en frivillig akkord i de tilfælde, hvor kun en enkelt eller enkelte hovedkreditorer er med i ordningen, mens småkrav holdes udenfor. Har aftalen ikke et sådant omfang, at der kan siges at foreligge en samlet ordning mellem en skyldner og dennes kreditorer, har gældseftergivelsen ikke betydning for adgangen til at fremføre underskud.\nDer kan også foreligge en samlet ordning, selv om gæld, som er særligt og tilstrækkeligt sikret fx ved pant, ikke nedsættes samtidig med skyldnerens øvrige gæld.\nDet er uden betydning, om aftalen indgås her i landet eller i udlandet. Det er ligeledes uden betydning, om kreditorerne er hjemmehørende her i landet eller i udlandet.\nSe afsnit C.B.1.5 om generelle ordninger om gældseftergivelse - herunder om forskellige typer af frivillig akkord og om en samlet ordning.\nSærligt om misligholdelse af akkord\nRetten til at fremføre et beløb som underskud, svarende til en tidligere bortakkorderet gæld, genopstår ikke ved skyldnerens misligholdelse af en tvangsakkord eller frivillig akkord. Der kan derfor ikke på grundlag af det forhold, at akkorden bortfalder på grund af skyldnerens misligholdelse, foretages korrektion af ansættelserne for hverken det indkomstår, hvori akkorden er opnået eller noget efterfølgende år.\nSærligt om sambeskattede selskaber mv.\nHvis det selskab, der opnår en akkord, er sambeskattet med andre selskaber, er det kun underskuddet fra det pågældende og tidligere indkomstår i det selskab, der omfattes af akkorden, der nedsættes.\nAkkorden påvirker ikke selve muligheden for at overføre underskuddet til fradrag i et sambeskattet selskab. I akkordåret nedsættes årets underskud dog, inden det kan overføres til fradrag hos andre sambeskattede selskaber. Har selskabet ubenyttede underskud for tidligere år - dvs. restunderskud, som det ikke har været muligt at udnytte i sambeskatningsindkomsten - sker der kun underskudsbegrænsning i restunderskuddet. Der skal derfor ikke foretages genoptagelse af tidligere års ansættelser. I modsætning til hvad der gælder for konkurs, betyder akkorden ikke, at sambeskatningen ophører.\nSagsøgeren havde foretaget et kontant indskud på 1.780.000 kr. i sit helejede selskab. Selskabet blev anset af byretten for at have benyttet overkursen ved kapitalindskuddet fra eneaktionæren til at tilbagebetale selskabets gæld til aktionæren. Der skulle ske en reduktion af anskaffelsessummen for aktier jf. dagældende aktieavancebeskatningslovs § 6, stk. 8.\nSe Skatteministeriets kommentar til dommen i SKM2011.499.SKAT\nUnderskudsbegrænsningsbeløbet skulle nedsættes efter LL § 15, stk. 5. Et moderselskab indskød 400 mio. kr. ved at øge datterselskabets aktiekapital med 1.000 kr. Kapitalindskuddet blev anvendt til at nedbringe et lån hos et koncernforbundet selskab. Da der var tale om en kreditor for over 50 pct. af datterselskabets gæld, var forholdet omfattet af LL § 15, stk. 5. Da imidlertid en eventuel gevinst på gælden ikke skulle medregnes til selskabets indkomst, jf. KGL § 8, og et eventuelt tab på fordringen ikke ville være fradragsberettiget for moderselskabet, skulle der ske nedsættelse af underskuds-begrænsningsbeløbet efter LL § 15, stk. 5 (nu SEL § 12 A, stk. 2).\nSagen vedrørte en fonds køb af aktier tilhørende et "interesse-forbundet" selskab. Landsskatteretten fandt, at købet var sket til overpris, og at selskabet derfor skulle beskattes af et skattepligtigt tilskud. Derudover fandt Landsskatteretten, at dispositionen indeholdte en gælds-eftergivelse fra fonden til selskabet. Gældseftergivelsen ansås for en samlet ordning og var derfor ikke skattepligtig for selskabet, men medførte underskudsbegrænsning efter LL § 15, stk. 2 og 3 (nu SEL § 12 A, stk. 1).\nLandsskatteretten fandt at en gældskonvertering ikke medførte begrænsning i adgangen til underskudsfremførsel efter LL § 15, stk.2. Der var tale om en samlet ordning, hvor kreditor ikke havde fradragsret efter daværende KGL § 6 B (nu: § 4)\nLandsskatteretten afsagde kendelse om, at et selskabs fremførselsberettigede underskud skulle nedsættes med gældseftergivelse i forbindelse med en akkord før anvendelse af underskuddet til modregning i selskabets overskud i akkordåret.\nLandskatteretten fastslog, at der ikke forelå en samlet ordning. Gældskonverteringen vedrørte ansvarlig lånekapital på 1 mio. kr. ud af en samlet gæld på ca. 25 mio. kr., hvoraf der kun var stillet sikkerhed for en mindre del.\nEn afdragsordning kunne i mangel af udtrykkelig aftale om gældseftergivelse ikke begrænse adgangen til underskudsfremførsel. Kombineres et moratorium med en almindelig tvangsakkord eller en likvidationsakkord, anvendes reglerne om begrænsning i retten til at fremføre et underskud fortsat for de fordringer, der akkorderes.\nxA ApS påtænkte at eftergive en gæld på X kr., som det 80 % ejede datterselskab, C ApS, havde til A ApS. Skatterådet bekræftede, at C ApS ikke var skattepligtig af gældseftergivelsen, jf. kursgevinstlovens § 8. x\nxSkatterådet bekræftede videre, at gældseftergivelsen ikke medførte underskudsbegrænsning i C ApS, jf. selskabsskattelovens § 12 A, stk. 2, nr. 2 og 3. x\nSkatterådet afviste at besvare et spørgsmål om, hvorvidt selskabsskattelovens § 12 C fandt anvendelse ved en nærmere beskrevet reetablering af egenkapitalen.\nSkatterådet bekræftede, at et moderselskabs afkald på regresfordring som led i et kautionsforhold i sin helhed var skattefri for datterselskabet, da moderselskabets afkald på regresfordringen ikke var fradragsberettiget, og da regresfordringens kursværdi var 0. Skatterådet bekræftede endvidere, at moderselskabets afkald på regresfordringen ikke medførte underskudsbegrænsning for datterselskabet.\nSkatterådet bekræftede, at den beskrevne kapitalforhøjelse og indfrielse af gæld skattemæssigt skulle behandles som en samlet ordning efter selskabsskatteloven § 12 C, stk. 2, jf. kursgevinstloven § 24. Skatterådet bekræftede endvidere, at de påtænkte transaktioner ikke ville medføre begrænsning af selskab A´s fremførte skattemæssige underskud eller beskatning i øvrigt.\nSkatterådet bekræftede, at det ikke ville medføre beskatning hos Spørger, såfremt långiver, der er et koncernforbundet selskab i X-land, eftergiver sit tilgodehavende hos Spørger på xxx USD.\nSkatterådet bekræftede, at den gæld, som et dansk ApS ville indfri til sit tyske moderselskab GmbH, i det hele skulle kvalificeres som et lån - der hverken var omfattet af KGL § 4, stk. 3, om varetilgodehavender eller af KGL § 4, stk. 4, om rentefordringer - hvorfor indfrielse umiddelbart efter en af moderselskabet GmbH gennemført kapitalforhøjelse, hverken ville medføre skattepligt eller underskudsbegrænsning for ApS. Skatterådet bekræftede samtidig, at såfremt der i stedet gennemførtes en gældskonvertering, skulle denne skattemæssigt behandles på samme måde.\nSkatterådet bekræftede, at en overkurs i forbindelse med en konvertering af gæld til aktier ikke ville have skattemæssige konsekvenser, da overkursen var omfattet af skattefriheden i SEL § 13, stk. 1, nr. 1. Skatterådet fandt, at gældskonverteringen var en samlet ordning omfattet af skattefriheden i KGL 24. Gældskonverteringen var derimod ikke omfattet af KGL § 8, da det udenlandske moderselskab havde fradrag for tabet ved gældskonverteringen. Skatterådet kunne ikke tillægge det vægt ved vurderingen af KGL § 8, at der kunne ske en genbeskatning ved en senere realisation, da der var tale om en genbeskatning, der måske aldrig indtrådte. Skatterådet fandt, at gældskonverteringen udløste underskudsbegrænsning efter den dagældende LL § 15, stk. 2, da gældskonverteringen ikke var omfattet af KGL § 8.\nEt andelsbeskattet moderselskab ønskede at rekonstruere et datterselskab ved gældseftergivelse eller gældskonvertering. Ligningsrådet fastslog først og fremmest, at andelsbeskattede selskaber er omfattet af koncerndefinitionen i KGL § 4, stk. 2. Dernæst afgjorde Ligningsrådet, at en gældseftergivelse ville være skattefri for datterselskabet, men ville medføre underskudsbegrænsning. En gældskonvertering ville derimod være skattepligtig for datterselskabet, men ville ikke medføre underskudsbegrænsning\nDer var ikke grundlag for underskudsregulering, idet det blev lagt til grund, at kursværdien af det indfriede beløb i det konkrete tilfælde var 100, i og med den ansvarlige lånekapital trådte tilbage for de fordringer, der skulle indfries.


af Carine Febre | Adware Published: 2016 April 19, 10:39\nTips om Rdr.harbwire.com fjernelse (afinstallere Rdr.harbwire.com)\nRdr.harbwire.com pop-ups vises i din browsers, fordi du har en anno domini-understøttet program installeret på din PC. Denne applikation er også grunden til, at du se andre annoncer på din besøgte sider. Adware-programmer er sigter mod at øge webtrafik og dermed tjene indtægter til deres skabere. Den software, der er ansvarlig for falske pop-up er ikke anderledes. Det gør penge hver gang du klikker på en af sine annoncer.\nDesværre, dens udviklere ikke gider at kontrollere det indhold, de viser dig, hvilket er grunden til du ser usikre data. Vi foreslår, at du fjerner Rdr.harbwire.com relaterede ansøgning, så snart du kan.\nhvordan virker Rdr.harbwire.com?\nDen falske Rdr.harbwire.com hjemmeside kan præsentere dig med forskellige svindel. Det kan opfordre dig til at opdatere din Flash Player, download angiveligt nyttige programmer, deltage i lotterier, komplet rundspørger og så videre. Disse fupnumre er rettet mod forskellige mål: nogle af dem bruges til at inficere din computer med potentielt uønsket eller endda skadelige apps, andre kan medføre du spilder dine penge, deling af dine personlige oplysninger, eller begge dele. Det er klart, at man ikke skal tage nogen unødvendige risici, hvilket betyder, at du ikke skal interagere med den upålidelige websted på nogen måde.\nFør du går videre til Rdr.harbwire.com fjernelse, bør du vide, hvordan dens relaterede program endte i dit system. Reklame-støttede ansøgningen har højst sandsynligt optaget din computer sammen med andre freeware. Denne fordeling metode kaldes bundling. Når du installere gratis software, du bør være ekstra opmærksom på dens installationsguiden, ellers vil du uforvarende tilføje potentielt uønskede apps til dit system. Disse apps bør undgås, fordi der ikke er noget fordelagtigt om dem. I virkeligheden, de forårsager forskellige forstyrrelser som oversvømmelser din med annoncer, forårsager omdirigeringer, bremse din Internet-browsing hastighed, tracking cookies, og meget mere.\nSådan fjerner Rdr.harbwire.com?\nDu kan fjerne Rdr.harbwire.com fra dine browsere ved at afinstallere sine tilhørende adware. Hvis du ikke er sikker på, hvilket program der er, kan du bruge gratis malware scanner fra vores side. Det vil identificere det uønskede program for dig og afsløre andre potentielle trusler, skulle der være nogen på din PC. Bagefter kan du beslutte om du vil slette Rdr.harbwire.com manuelt eller automatisk. Vi anbefaler automatiske Rdr.harbwire.com afsked valgmulighed, især hvis scanningen viser, at der er andre uønskede komponenter i dit system. Anti-malware-værktøj kan fjerne alle unødvendige filer og programmer. Det kan også give din computer med real-time online beskyttelse og andre gavnlige egenskaber. Alternativt, kan du slette Rdr.harbwire.com relaterede program ved hjælp af vejledningen har vi forberedt under artiklen.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Rdr.harbwire.com Brug vores anbefalede removal tool til at afinstallere Rdr.harbwire.com. Trial version af SpyHunter giver påvisning af computertrusler som Rdr.harbwire.com og hjælper med at dens fjernelse for GRATIS . Du kan slette opdaget indskrive indgange, filer og behandler dig selv eller købe en fuld version.\ntrin 1. Afinstallere Rdr.harbwire.com og relaterede programmer.\nFjerne Rdr.harbwire.com fra Windows 8\nFjerne Rdr.harbwire.com fra Windows 7\nFjernelse Rdr.harbwire.com fra Windows XP:\nFjerne Rdr.harbwire.com fra Mac OS X\ntrin 2. Slette Rdr.harbwire.com fra din browsere\nSlette Rdr.harbwire.com fra Google Chrome\nFjerne Rdr.harbwire.com fra Mozilla Firefox\nFjerne Rdr.harbwire.com fra Safari (Mac OS X)\nKlik på Go-knappen øverst til venstre på skærmen og vælg programmer. Vælg programmappe og kigge efter Rdr.harbwire.com eller andre mistænkelige software. Nu skal du højreklikke på hver af disse poster, og vælg Flyt til Papirkurv, og derefter højre klik på symbolet for papirkurven og vælg Tøm papirkurv.\nTryk på knappen Fjern ved siden af den uønskede Rdr.harbwire.com og slippe af med alle de andre ukendte poster samt. Hvis du er i tvivl om forlængelsen er pålidelig eller ej, blot fjerne markeringen i afkrydsningsfeltet Aktiver for at deaktivere det midlertidigt.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Rdr.harbwire.com Vores research team anbefaler for at bruge en pålidelig automatisk fjernelsesværktøj til at slette Rdr.harbwire.com. Eller du kan bruge alternative programmel (nordpå, Kaspersky, BitDefender), som du kan finde her.


Sæby Kommune. Referat. Økonomiudvalget. Ordinært møde. file://p:\_sæby\_saeby-oekonomiudvalg htm - PDF\nSæby Kommune. Referat. Økonomiudvalget. Ordinært møde. file://p:\_sæby\_saeby-oekonomiudvalg htm\nDownload "Sæby Kommune. Referat. Økonomiudvalget. Ordinært møde. file://p:\_sæby\_saeby-oekonomiudvalg-2006.09.12.htm"\n1 Page 1 of 10 Sæby Kommune Referat Økonomiudvalget Ordinært møde Mødedato tirsdag den 12. september 2006 Tidspunkter 11:00-12:00 Lokale Mødelokale 2 Fraværende Bemærkninger Tommy Thomsen med afbud\n2 Page 2 of 10 Indholdsfortegnelse 223. Renovering af Jernbanegade i Dybvad Åben sag 224. Godkendelse af reviderede vedtægter for grundejerforeningen Vester Sanden. Åben sag 225. Nordjyllands Hallen - årsregnskab Åben sag 226. Registrering af de nuværende kommunevåbner i Skagen, Frederikshavn og Åben sag Sæby Kommuner 227. Redegørelse Lukket sag 228. Eventuelt Lukket sag 229. Fartdæmpning i Syvsten Åben sag file://p:\_sæby\_saeby-oekonomiudvalg htm\n3 Page 3 of Renovering af Jernbanegade i Dybvad J.nr.: G01 Sagsident: Sbh. TF/nbj Åben sag Renovering af Jernbanegade har været sendt i udbud ved 4 entreprenørfirmaer. Arbejdet er udbudt i en etape 1(Tværvej Idskovvej) og en etape 2 (Ålborgvej Tværvej). Etape 2 indeholder torvet/overkørsel ved Tværvej. Der konkurreres på den samlede pris af de to etaper. Sæby Kommune har ret til frit at vælge mellem de to etaper og eventuelt fravælge at udføre en af dem. Udbuddet indeholder ikke gadelys og beplantning, idet Sæby Kommune selv indhenter tilbud på dette. Onsdag den 30. august var der licitation på arbejdet og resultatet af denne er som følgende: Entreprenør Trigon A/S Vennelyst I/S Mortensen & Nymark A/S Sejlstrup Entreprenørforretning A/S Entreprisesum (ekskl. moms) kr kr kr kr Kommunens rådgiver NIRAS har gennemgået tilbudene og har indstillet entreprenørfirmaet Trigon A/S som værende billigst. Følgende økonomiske scenarier kan opstilles: Renovering af hele Jernbanegade Entreprenøromkostninger: Fradrag for arbejdsplads, etape 2: Uforudsete udgifter: Bygherreleverancer (overslag): Beplantning: Belysning: Øvrige (brøndgods): Rådgiver m.v.(boreprøver): I alt (ekskl. moms) kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 Kr ,00 kr ,00 Renovering af Jernbanegade etape 1 (Tværvej Idskovvej) Entreprenøromkostninger: Uforudsete udgifter: Bygherreleverancer: Beplantning: Belysning: Øvrige (brøndgods) : (ekskl. moms) kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 Rådgiver m.v.(boreprøver): kr ,00 I alt: kr ,00 Renovering af Jernbanegade etape 2 (Ålborgvej Tværvej) Entreprenøromkostninger: Uforudsete udgifter: Bygherreleverancer: Beplantning: Belysning: Øvrige (Brøndgods): (ekskl. moms) kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 Rådgiver m.v.(boreprøver): kr ,00 I alt: kr ,00 Det nuværende budget for renovering af Jernbanegade er på kr.\n4 Page 4 of 10 Såfremt et af ovennævnte scenarier vælges, vil det kræve følgende tillægsbevillinger: Renovering af hele Jernbanegade: kr. i tillægsbevilling Renovering af Jernbanegade etape 1 (Tværvej Idskovvej): kr. i tillægsbevilling Renovering af Jernbanegade etape 2 (Ålborgvej - Tværvej ): kr. i tillægsbevilling Hvis budgettet på kr. ønskes fastholdt og etape 1 vælges, vil der kunne udføres ca. 50 % af de udbudte belægningsarbejder. Hvis etape 2 vælges og budgettet på kr. fastholdes, vil der kunne udføres ca. 80% af belægningsarbejderne. Med et budget på kr. ( kr. samt en tillægsbevilling på kr. (Syvsten)) vil der kunne udføres 100 % af etape 1 og eksempelvis belysning på etape 2. Byrådet har tidligere bevilget kr. som kommunal medfinansiering til et projekt, som Nordjyllands Amt har planlagt at gennemføre i Syvsten. Arbejdet i Syvsten er ikke påbegyndt, og amtet har nu meddelt, at man ikke har økonomi til at gennemføre alle de projekter, man oprindeligt havde planlagt at gennemføre i år. På et møde i amtet den 5. september 2006 foretager amtet en prioritering af de omhandlende projekter. På udvalgsmødet vil forvaltningen kunne orientere nærmere om, hvorledes amtets prioritering får indflydelse på projektet i Syvsten. Til orientering kan det oplyses, at såfremt renoveringen af Jernbanegade etapeopdeles, vil Dybvad Borger- og Handelsstandsforeningen gerne have, at det er etape 1, der gennemføres med opstart fra Tværgade og videre mod Idskovvej, så langt budgettet rækker. Økonomifunktions bemærkninger Økonomiudvalget og Byrådet skal tage stilling til eventuelt tillægsbevilling til projektet vedr. renovering af Jernbanegade i Dybvad samt finansiering deraf. Til projektet Fartdæmpning i Syvsten er bevilget kr., og projektet er ikke igangsat p.t. Såfremt finansiering af eventuel tillægsbevilling ikke kan ske indenfor de i budgettet afsatte midler, vil sagen skulle fremsendes til Sammenlægningsudvalget for godkendelse. Indstilling Teknisk Forvaltning indstiller, sagen til drøftelse i udvalget at sagen sendes videre til behandling i Økonomiudvalget og Byrådet for så vidt angår eventuel tillægsbevilling til projektet samt finansiering heraf. Punktet behandles på Teknisk Udvalgs møde 12. september Beslutning - Økonomiudvalget den 12. september 2006 Fraværende: Tommy Thomsen med afbud Der henvises til sag nr. 229 vedrørende "Fartdæmpning i Syvsten". Samlet sagsfremstilling til Byrådet den 19. september 2006 udarbejdes af Teknisk Forvaltning Godkendelse af reviderede vedtægter for grundejerforeningen Vester Sanden. J.nr.: P24 Sagsident: Sbh. TF/soe Åben sag Grundejerforeningen Vester Sanden har fremsendt foreningens reviderede vedtægter til godkendelse. Af de gældende vedtægters 1, stk. 6 fremgår, at foreningens vedtægter skal godkendes af Sæby Byråd.\n5 Page 5 of 10 De indarbejdede ændringer er markeret med blå, jf. bilag 2. Indstilling Teknisk Forvaltning indstiller, at Økonomiudvalget overfor Byrådet anbefaler, at de reviderede vedtægter godkendes. Bilag Grundejerforeningens gældende vedtægter Reviderede vedtægter Fordeling ØU ØU Beslutning - Økonomiudvalget den 12. september 2006 Fraværende: Tommy Thomsen med afbud Anbefales til Byrådets godkendelse Nordjyllands Hallen - årsregnskab J.nr.: S55 Sagsident: Sbh. BK/el Åben sag Nordjyllands Hallen fremsender årsrapport for 2005 samt bestyrelsens beretning. Økonomifunktionen kan til det udarbejdede regnskab oplyse, at de indarbejdede indtægter fra Sæby Kommunes skoler og daginstitutioner er i overensstemmelse med de i kommunen bogførte beløb. Herudover henvises til den udarbejdede revisionspåtegning. Beslutning Børne- og Kulturudvalget den 29. august 2006 Fraværende: Anbefales godkendt i Økonomiudvalget og Byrådet. Bilag: Fordeling 1. Årsrapport for 2005 samt bestyrelsens beretning BKU, ØU 2. Tjekskema for gennemgang af regnskaber BKU, ØU Beslutning - Økonomiudvalget den 12. september 2006 Fraværende: Tommy Thomsen med afbud Hans Jørgen Kaptain forlod mødet som inhabil. Anbefales til Byrådets godkendelse Registrering af de nuværende kommunevåbner i Skagen, Frederikshavn og Sæby Kommuner J.nr.: G01 Sagsident: Sbh. BKT/aje Åben sag Når en kommune ophører med at eksistere, bliver det gamle kommunevåben slettet af varemærkeregisteret i Patent- og Varemærkestyrelsen. Hvis man vil bevare kontrollen over det gamle kommunevåben, kan kommunen bruge varemærkeretten. For at sikre de gamle kommunevåbener har Patent- og Varemærkestyrelsen anbefalet følgende:\n6 Page 6 of 10 De nye kommuner registrerer de gamle kommunevåbner som varemærker for de kommuner, der indgår i den nye kommune. Registreringen skal ske, før de gamle kommuner nedlægges, hvilket kræver tilladelse fra de gamle kommuner Et varemærke kan registreres for forskellige varer og tjenesteydelser disse er inddelt i klasser. Der er 45 klasser i alt. Man opnår den bedste beskyttelse, hvis varemærket er registreret for alle 45 klasser, hvilket selvfølgelig også er det dyreste. Vi anbefaler, at de gamle kommunevåben som minimum registreres for hovedparten af tjenesteydelsesklasserne, nemlig klasserne 35, 36, 37, 39, 40, 41, 42, 43, 44 og 45. De nye kommuner har mulighed for at give tilladelse i form af licens til brugere, som de mener gerne må bruge de gamle kommunevåbner som varemærke. Det kan fx være lokalhistoriske foreninger eller et lokalhistorisk museum. Patent- og Varemærkestyrelsen kan notere sådanne licenser i registeret, så kommunen til stadighed har nøje check på, hvem der må bruge varemærket Ansøgningsgebyret for registrering af kommunevåben er kr. og dækker de første 10 års registrering. Principielt kan varemærkebeskyttelsen vare evigt, men registreringen skal fornys hvert 10. år. Man skal være opmærksom på, at man kan miste sin varemærkeret, hvis man ikke bruger sit mærke indenfor fem år fra registreringen. Kommunikationsgruppen i Ny Frederikshavn Kommune anbefaler, at byrådene i henholdsvis Skagen, Frederikshavn og Sæby Kommuner giver den fornødne tilladelse til, at Ny Frederikshavn Kommune sikrer varemærkeretten til de tre gamle kommunevåbener. Kommunikationsgruppen vil i givet fald sørge for den nødvendige registrering. Indstilling Borgmesterkontoret indstiller via Økonomiudvalget til byrådets godkendelse, at Ny Frederikshavn Kommune for at bevare kontrollen over kommunevåbnet får tilladelse til at registrere Sæby Kommunes kommunevåben for tjenesteydelsesklasserne 35, 36, 37, 39, 40, 41, 42, 43, 44 og 45. Beslutning - Økonomiudvalget den 12. september 2006 Fraværende: Tommy Thomsen med afbud Anbefales til Byrådets godkendelse.\n7 Page 7 of Redegørelse J.nr.: Sagsident: Sbh. Lukket sag\n8 Page 8 of Eventuelt J.nr.: Sagsident: Sbh. Lukket sag 229. Fartdæmpning i Syvsten J.nr.: P20 Sagsident: Sbh. TF/osh Åben sag Udvalg og Byråd har tidligere vedtaget, at kommunen ønsker at anlægge cykelstier samt fortovsoverkørsel ved 5 sideveje i Syvsten i forbindelse med amtets arbejde med anlæg af to fartdæmpende byporte på Ålborgvej i Syvsten. Kommunens supplerende ønsker til amtets projekt blev beregnet til kr. Amtet har herefter foretaget opmåling og udarbejdet detailprojekt. Amtet bemærker nu, at det er nødvendigt at renovere fortovsarealerne langs den planlagte cykelsti. Dette medfører en merudgift på ca kr. Amtet kan ikke påtaget sig denne udgift, hvorfor det har været nødvendigt at overveje besparelser på projektet, så budgetrammen kan overholdes. Amtet er pt. ved at udarbejde forslag til justering af projekt og økonomi. Forslagene vil blive forelagt og gennemgået på mødet. Indstilling Teknisk Forvaltning indstiller til udvalgets drøftelse og godkendelse, at fastlægge justeringen af projektet på baggrund af gennemgangen på mødet forvaltningen bemyndiges til at indgå aftale med amtet om det ændrede projekt byrådet orienteres om de ændrede budgetforudsætninger Beslutning Teknisk Udvalg den 27. juni 2006 Fraværende: Projektet som angivet i pkt. 2 i brev af 19. juni 2006 fra amtet godkendes til udførelse inden for budgetrammen. Det anbefales endvidere over for Byrådet, at projektet i sin helhed til i alt 2 mio. kr. gennemføres med tillægsbevilling på kr. Økonomifunktionen oplyser, at Byrådet den 18. april 2006 har frigivet kr. til projektet. Hvis det besluttes at vælge en løsning, som udgiftsmæssigt overstiger det afsatte beløb, skal finansieringen anvises. Hvis finansiering ikke kan ske via afsatte midler i budget 2006, skal sagen forelægges sammenlægningsudvalget til godkendelse. Beslutning Økonomiudvalget den 1. august 2006 Fraværende: Erling Thomsen med afbud. Økonomiudvalget indstiller, at projektet gennemføres i sin helhed ved anvendelse af "vulst" som skitseret i alternativ 4, jf. bilag 1. Bilag Fordeling 1. Brev af 19. juni 2006 fra Nordjyllands Amt, Vejkontoret TU, ØU, BR Beslutning Byrådet den 15. august 2006 Fraværende: Ingrid Hejslet, Per Therkildsen, Ole Jørgensen og Erling Thomsen med afbud. Hans Krarup Olesen deltog ikke i punktets behandling. Økonomiudvalgets indstilling kom til afstemning: For stemte 16, imod 0, hverken for/imod 0. Godkendt Ved brev af 8. september 2006 meddeler amtet, at Vejkontoret desværre ikke har mandskab til at udføre de supplerende anlægsønsker, fortovsoverkørslers og cykelsti anlagt som vulst -løsning som tidligere aftalt med kommunen, udført af\n9 Page 9 of 10 amtet, men finansieret af kommunen. De to byportheller anlægges dog af amtet som planlagt, og dette arbejde forventes påbegyndt i næste uge. På baggrund af amtets udmelding har forvaltningen drøftet to mulige forslag til det videre forløb. Forslag 1: Kommunen indgår aftale med en rådgiver om at færdiggøre projektmaterialet, indhenter mindst to underhåndsbud ved entreprenører og fører tilsyn med de supplerende anlægsønsker, som byrådet tidligere har vedtaget at udføre og finansierer. Arbejdet planlægges fortsat gennemført i indeværende år. Forudsat kommunen udfører de supplerende anlægsarbejder i år, vil amtet bidrage med kr. til arbejdet, idet den planlagte afstribning af cykelbane i kommunens projekt erstattes af cykelsti som vulst -løsning. Af tidsmæssige hensyn foreslås, at Teknisk Forvaltning efter behandling i Økonomiudvalg og Teknisk Udvalg bemyndiges til at udvælge rådgiver og entreprenør. Kriteriet for valg af entreprenør er laveste bud. Forslag 2 Projektet gennemføres som oprindeligt foreslået af amtet. Amtet anlægger en byporthelle i hver ende af byen og udfører en indsnævring af vejen i form af afstribede cykelbaner gennem Syvsten mellem byportene. Sæby Kommunes supplerende anlægsønsker udgår i denne omgang og søges gennemført på et senere tidspunkt. Det vedtagne budget til kommunens supplerende anlægsønsker tillægges kommunens kassebeholdning. Indstilling Teknisk Forvaltning indstiller sagen til udvalgets drøftelse og afgørelse Teknisk Udvalg behandler sagen på sit møde 12. september Bilag Fordeling 1. Brev af 8. september 2006 fra Nordjyllands Amt TU, ØU 2. Brev af 6. september 2006 fra Syvsten og Omegns Borgerforening TU, ØU Beslutning - Økonomiudvalget den 12. september 2006 Fraværende: Tommy Thomsen med afbud Forslag 2 anbefales til Byrådets godkendelse. Anlægsbevilling på 1 mio. kr. anbefales frigivet til Jernbanegade - projektet i Dybvads endelige færdiggørelse.\n10 Page 10 of 10 Underskrifter:\nPage 1 of 20 Sæby Kommune Referat Byrådet Ordinært møde Mødedato tirsdag den 16. november 2004 Tidspunkter 18:30-19:45 Lokale Fraværende Bemærkninger Byrådssalen Erling Thomsen og Knud Hjørnholm med afbud\nSæby Kommune. Referat. Økonomiudvalget. Ordinært møde. file://p:\_sæby\_saeby-oekonomiudvalg-2005.12.06.htm\nPage 1 of 16 Sæby Kommune Referat Økonomiudvalget Ordinært møde Mødedato tirsdag den 6. december 2005 Tidspunkter 10:00-13:50 Lokale Mødelokale 2 Fraværende Bemærkninger Page 2 of 16 Indholdsfortegnelse


Marie på video - "Se bloggerens verden indefra til modeugen" med Berlingske - Nemesis, Babe\nSom jeg kvikt nævnte før jeg tog til modeuge, skulle en sød video-journalist ved navn Ditte fra Berlingske følge mig hele den første dag under modeugen. Hun har nyligt lagt videoen op på Berlingske; der er interview, shows, events og en masse billeder, der bliver taget og jeg skal liiiige vænne mig til at se mig selv på video.\nDet var en ret pudsig oplevelse at blive fulgt hele dagen med et kamera i nakken, men samtidigt er det super sjovt at se det endelige resultat – og så får I mig endelig at se på video, medens jeg snakker og alt muligt!\nI KAN TJEKKE VIDEOEN UD HER – og husk endelig at vende tilbage og fortælle mig hvad i synes(og se endelig bort fra hvor rød jeg er i bærret)!\nMarie på video – “Se bloggerens verden indefra til modeugen” med Berlingske was last modified: august 8th, 2014 by Marie My\nnew in: BRØØØL


Virksomhedskultur har stor indflydelse på kreativitet. Det er bevist, at diversificerede teams leverer bedre resultater på tværs af forskellige brancher og medier. Reklamebranchen er ingen undtagelse. Men det er stadig en lang vej at gå, før den implementeres.\nHvad sker der når det drejer sig om at sprede de ideer, der er udviklet? Hvordan afspilles denne kreative besked? Meget af det i dag er baseret på algoritmer og dataplatformer: Er det vigtigt, hvem der programmerer disse algoritmer? Jeg tror det.\nProblemet med den såkaldte “algoritmiske bias” er ikke nyt, men påvirker reklamebranchen især stærkt. Den “algoritmiske bias” betyder, at en algoritme kun kan bestemme og klassificere såvel som dens programmering tillader det. For eksempel, hvis en programmør bestemmer, at reklamer er særlig vigtige for et bestemt publikum, kan algoritmen ikke bryde denne regel og vil følge programmørens beslutning.\nTeknologiplatforme i dag har et kreativt ansvar\nVores afhængighed af teknologiplatforme til digital distribution af annoncer vokser meget hurtigt. IPG Mediabrands seneste Magna-rapport forudsiger en vækst i digitale medier på 10 procent i 2018 procent i 2018, ifølge denne annoncør, der investerede 21,3 milliarder euro i hele reklamebranchen sidste år. Og hvorfor skulle vi ikke fortsætte med at investere i digitale kanaler i fremtiden, hvis vi ved, at forbrugerne bruger mere og mere tid der?\nI henhold til Postbank Digital Study 2018 tilbringer tyskere 46 timer om ugen på Internettet i dag – mere end den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid. Frem for alt skal teknologiplatforme være opmærksomme på, hvordan forbrugeren opfatter den annoncerede reklame, uanset om det drejer sig om at øge brandmærke eller sælge direkte. Målet skal være at skabe mere relevant og mindre påtrængende reklame, så afskyet fra annoncerne ikke øges yderligere.\nEn nylig Forbes-artikel placerer denne diskussion i en global sammenhæng. Den beskriver diversitetens rolle i virksomheder som et obligatorisk krav, så udviklingen af algoritmer, for eksempel af partiske programmerere, ikke skaber multiplikatoreffekter og ikke forværrer forskellene mellem klasser, køn og etniske grupper. I øjeblikket diskuteres for eksempel teknologierne til ansigtsgenkendelse i denne henseende: Hvis softwaren fungerer for mandlige og hvide til 99% fejlfri, er fejlfrekvensen højere, jo mørkere hudtype. Det bemærkes, at de værste resultater opnås hos sorte kvinder.\nEn diversificeret vidensbase, hvor nye ideer springer fra, kan kun føre til flere gode ideer, ikke mindre.\nHvis vi ser på Silicon Valley, ser vi succesrige virksomheder, der har lagt deres grundlag et par år tidligere, på et tidspunkt, hvor der var få programmerere, og de var næsten udelukkende hvide mænd. Desværre har denne idé imidlertid opretholdt og etableret en bestemt “Bro-Culture”.\nEmily Chang har klart beskrevet i sin bog “Brotopia”, hvordan Silicon Valley mener, at det har fundet den perfekte løsning til “Rockstar Leader” a la Steve Jobs og “geek” ingeniører. Denne mandsdominerede “Bro-Culture” er et større problem, end vi oprindeligt ville have mistanke om. Vi interagerer alle dagligt med reklame på nettet. Hvis platforme, der producerer sådanne annoncer i det væsentlige blev udviklet af en meget lille gruppe, der ikke er repræsentativ for verdens befolkning, skulle det få os til at tænke.\nTekniske etiske faldgruber og deres undgåelse\nDen største skandale i den nylige fortid er bestemt udvekslingen af data mellem Facebook og Cambridge Analytica. Her blev brugerens personlige data lidt eller ingen respekt. Selvom adfærden skal dækkes af generelle vilkår og juridiske formuleringer, skal industrien spørge sig selv, om den gerne vil fremme denne adfærd. DSGVO var designet til at give brugerne mere klarhed om, hvilke data virksomheder bruger, og hvad de gør. Dette giver brugerne mere kontrol over deres egne data.\nNavnlig har brugere mistet tilliden til, at måderne og midlerne til at bruge deres data ikke har været gennemsigtige og ikke ser, hvordan brugerne specifikt er målrettet mod brandplatforme. Gennemsigtighed er afgørende her, når mærker og forbrugere ønsker at genopbygge et respektfuldt forhold. Platforme skal spille en formidlende rolle og tilbyde adgang i stedet for selv at kommercialisere dem.\nHvis forskellige teams arbejder på teknologisk udvikling på lang sigt, vil ikke kun mere kreative resultater dukke op, men også teammedlemmernes forskellige perspektiver, en kritisk og faktisk mangfoldig diskussion af emnerne. Hold af mennesker med samme baggrund, uddannelse, etnicitet og alder producerer kun homogen tænkning. Det er den sidste ting, du forventer af kreative teams, så hvorfor skulle det være anderledes i teknologiudviklingen?\nDesværre er der ingen hurtig løsning. De mest lovende tilgange begynder dog med en regulering ovenfra. Vi har set, at succes er mulig, når regeringer handler. Norge indførte en lov i 2003, der krævede, at virksomheder i alle sektorer skulle besætte mindst 40 procent af direktionens stillinger med kvinder, og siden 2006 har indført lovgivningsmæssig manglende overholdelse.\nEfter en oprindelig afdragsfri periode på to år for eksisterende virksomheder, ville manglende nå 40-procentsrenten i værste fald føre til et tab af selskabets børsnotering. Men er regeringerne virkelig nødt til at garantere håndhævelse af mangfoldighed i teknologiindustrien og videre? Bør vi nu aktivt lobbyvirke i Californien for at opleve et paradigmeskifte i Silicon Valley? Hvad med virksomheder, der flytter deres hovedkvarter eller generelt er aktive i andre lande?\nFra iværksættersynspunkt er vi nødt til at vise virksomhederne, hvad kønsbalance handler om ud over at opfylde kriterier som en kvindekvote og stigende marginer. For eksempel er det bevist, at det at have et job i et forskelligt team skaber et mere behageligt arbejdsmiljø og reducerer personalets omsætning. Det fremmer også innovation og forbedrer den samlede kreative ydelse. Dette er ikke mindst en afgørende konkurrencefordel for virksomhederne. Medarbejderne er gladere, og de tjenester, der kan tilbydes, er bedre. Hvis medarbejderne kan leve en livlig udveksling af ideer og bringe deres forskellige kvaliteter ind, resulterer dette i store ting.\nVi må selv tage ansvaret for at bestemme, hvordan teknologiselskaber skal oprettes og drives i fremtiden. Når vi først har gjort det bevidst og forankret i vores sind, er vi nødt til at omsætte det til praksis. Under ingen omstændigheder må vi falde ind under en ordning med “prædik vand og drikke vin”. Vi er selv nødt til at sikre, at for eksempel vores ansættelsesprocesser er gratis, åbne og uden forbehold, så vi tiltrækker et bredest muligt talentudvalg.\nTeknologiselskaber har et etisk ansvar for, hvad de skaber. Teknologigiganterne har også et socialt ansvar. At acceptere dette ansvar betyder derfor også at leve ideen om en mangfoldig arbejdsstyrke. For kun hvis teamet fra ledelse til udøvende magt faktisk er nedsat i henhold til disse principper, kan der skabes bedst mulige resultater for brugerne – brugere som dig og jeg.\nForvrængningen på grund af manglen på mangfoldighed i teknikken er reel, men den kan overvindes. Lad os udfordre status quo og gøre teknologi bedre for alle.\nTil forfatteren: Paul Wright er administrerende direktør for iotec. Han har mere end 30 års marketingerfaring, har arbejdet for Sky i det allerførste salgssalgsteam og har arbejdet og været involveret i flere digitale startups Direktør for International hos iAd, Apples mobile annonceplatform.


Roderi i skovbunden\nØstre Gasværk Teater: Cykelmyggen Egon møder Tommelise\nCykelmyggen Egon (David Schnabel) og Dansemyggen Dagmar (Nadia Dahl) får kæresteriet sat på prøve, da Tommelise dukker op. Foto: Oliver Grubb Hoffmeyer/Østre Gasværk Teater\nØstre Gasværk Teater: Cykelmyggen Egon møder Tommelise -\nTekst: Flemming Quist Møller. Sangtekster: Clemens. Musik: Jesper Mechlenburg. Scenografi: Astrid Lynge Ottosen. Iscenesættelse: Steen Koerner. Medvirkende: David Schnabel, Nadia Skriver Dahl, Chenying Lu, Flemming Quist Møller m.fl. Aldersgruppe: Fra 3 år. Varighed: Halvanden time inkl. pause. Set 14. maj 2016 på Østre Gasværk, hvor den spiller stationært til 12. juni. www.gasvaerket.dk\nÅh, den svære toer. Hvor 'Cykelmyggen Egon' – premiere på Holbæk Teater i 2011 og senere spillet på Østre Gasværk Teater – var en varm og charmerende familieforestilling, er 'Cykelmyggen Egon møder Tommelise' noget af en usammenhængende omgang, der ikke mindst døjer med det problem, at titlens kvindelige hovedperson, Tommelise, er fuldkommen overflødig.\nSom bekendt fra Flemming Quist Møllers børnebog anno 1967 har cykelmyggen jo dansemyggen Dagmar som sin faste partner. Det er dette kæresteri, der angiveligt sættes på prøve, da Tommelise dukker op. Men det bliver sært nok aldrig mere end til anslaget – en jaloux og fornærmet Dagmar – inden vi haster videre.\nDet gør vi i det hele taget ret meget. Haster. I en historie, der virker mere skitseret end egentlig sammenhængende. Var den ikke skrevet af Flemming Quist Møller selv, ville jeg mene, at den var noget af en fornærmelse over for forfatteren.\nDet giver ikke mindst problemer for Tommelise. Vi ser hende blive født ud af et stort blad, men hvorfor og hvem hun egentlig er, får vi aldrig at vide. Heller ikke, hvorfor hun jonglerer med store stykker tøj hele tiden.\nJa, det gør hun selvfølgelig, fordi hun er en artist, der kan det kunststykke, men i historien giver det ingen mening. Som hun heller ikke selv gør det. For dramaet drejer sig om myrernes kommende dronning, der endnu kun er en slags smilende æggehoved-prinsesse-eksistens. Hende stjæler de fæle skarnbasser for at bruge til afpresning. Hundrede dråber honningdug vil de have af arbejdsmyrerne for at levere hende tilbage.\nEn stor larve, en sulten tudse og andre af skovens eksistenser bringes i spil – hver får deres lille scene, uden at det altid bliver tydeligt hvorfor – lige som stakkels Tommelises eneste berettigelse senere i historien synes at være, at hun kan fortælle Dagmar, at tudsen, der har ædt den søde cykelmyg, får kvalme og brækker sig, når den bliver kysset.\nMen det kunne hvem som helst jo have fortalt hende, tænker jeg. Så Dagmar kysser, ud vælter Egon, og sammen med myggeprinsessen, der i mellemtiden er blevet en noget skrækindjagende og operadiva-syngende dronning, får de omsider nedkæmpet skarnbasserne. Hvorpå Tommelise drager videre – ind i sit eget eventyr, får vi meddelt.\nSom en grammofon på repeat\nDet kunne der snildt være kommet en sød og sammenhængende familieforestilling ud af. Men når man fra Østre Gasværks side beder rapperen Clemens om at skrive de mange sangtekster, og samtidig sætter aldersgrænsen til tre år, er der noget helt galt.\nClemens’ friskfyragtige bunker af voksenord fløjter hen over hovedet på de små – det er rapsmart, blottet for poesi og sødme, og virker, efterhånden som man har hørt på hans ordguirlander i temmelig mange Steen Koerner-produktioner, som en grammofon sat på repeat.\nÅbningen er ellers både poetisk og lovende. Vi ser i en sø af røg og laserlys, hvordan myg bliver til, også cykelmyggen Egon, der dukker frem af lasersøen med flunkende rød cykel og det hele.\nMen netop som myggeuniverset er etableret, afbrydes vi brat og umusikalsk af en flok rappende cirkuslopper, der skal vise sig at være forstyrrende og overflødige elementer forestillingen igennem.\nReelt er de bare en krydsning mellem fyld og praktiske scenefolk, men deres klovnekostumer virker umanerligt irriterende i enhver skovsammenhæng. Og bagefter tænker man, at hvad var det så egentlig, vi lige skulle bruge åbningsbilledet til.\nNoget der fungerer: Scenografi, lysdesign og kostumer\nMen sådan hopper vi fra miniscene til miniscene med Flemming Quist Møller som en noget fumlende og ikke voldsomt fraserende fortæller, mens skarnbasserne (Oliver Gbabre Zohore Bergsted og Nicky Andersen) freestyler flot, dansemyggen Dagmar (Nadia Skriver Dahl) snurrer smukt på tå og Egon selv boltrer sig virtuost på sin cykel. Tyske David Schnabel – nej, navnet er ikke en vittighed – er både kær og kvik.\nKlogelig nok er alle replikker og sange indspillet, så de medvirkende artister kan koncentrere sig om det, de er gode til, lige som de fantasifulde kostumer, lysdesignet med spændende brug af laserlys, og scenografien med enorme vifteblade og stejle ramper til at løbe og cykle på, fungerer fint.\nMen det hjælper alt sammen ikke rigtig, når historien humper sådan af sted på usikre ordkrykker. Hvad skal vi fx med det flotte sølvskinnende stankelben eller med den store larve? Og hvorfor forsvinder Egon alt for tit ud af historien for at give plads til endnu et cirkusnummer, som fx den ret fyldige Tommelise, der hele tiden svinger store grydelapper?\nDerfor er forsøget på at forene bifaldsfremkaldende cirkusnumre, street dance og poetisk eventyr desværre ikke ret vellykket denne gang.\nKommentar til anmeldelse - Cykelmyggen Egon møder Tommelise


Løvens tegn, den 23. Juli 2019 :-) | Silicia.dk\n← Juli måned 2019\nAugust måned 2019 :-) →\nLøvens tegn, den 23. Juli 2019 :-)\nUdgivet den 22. juli 2019 af silicia\nLØVENS TEGN 23/7 – 2019 til og med den 22/8 – 2019\nEn ny stjernetegnsenergi er i spil for os alle fra i morgen\nLøvens tegn er astrologisk et ildtegn, Løven er styret af solen og den er fuld af varme, energi, kreativitet og initiativ, den er handlekraftig og stærk. Den rummer gode lederegenskaber og en evne til at imødekomme udfordringer og overvinde dem. Den er perfektionistisk anlagt og går efter det optimale og så er den også social og til glæde fest og farver. Den er naturligt i centrum og Løver trives selvfølgelig bedst med ros, hvorimod de ofte står af på kritik.\nEksempel: er du født den 19. Oktober så læs under tallet 19, er du født den 23. Marts så læs under 23.\nEr du født den 1, 10, 19 eller 28 i måneden, så målrettes din energi, der skabes overblik i forhold til detaljer og med god evne til at strukturere og få system hvor der er behov. Energien samles og koncentreres og vi ser på hvor vi vil hen og hvordan vi skal handle for at komme det. Den er loyal, trofast og beskytter det nære og de nærmeste, og den kan godt være reserveret overfor nye mennesker og nye muligheder som lige skal ses lidt an for at se om de kan godkendes eller lukkes ind i mere private områder, tættere på og kan de det så lukkes de gerne ind skridt for skridt, ind i varmen. Energien er perfektionistisk og kan lide at have styr på tingene\nEr du født den 9, 18 eller 27 i måneden så går du ind i det stærke, engletal som retter fokus på din vej og dit livsformål. Dine evner som vejleder eller vejviser aktiveres endnu mere, og de nye områder som du er med til at åbne for vil du arbejde dybere på nu, så du kan bane vejen for andre, gå foran og hjælpe andre fremad, inspirere. Energien vil også spørge dig om du følger din vej og arbejder med det som er det rigtige for dig, for ellers er det måske på tide at korrigere din kurs. Husk også at der er god kontakt opad til dine engle, ekstra hjælp at hente, hvis du beder om det og ekstra beskyttelse at trække på. Da du går foran og hjælper andre fremad, skal du huske at det er dine engle som bærer dig, som hjælper dig fremad hvis de må. Så brug dem og giv dem lov.\nHusk også at læse under juli månedenergien som jeg tidligere har postet, da vi jo også har en månedsenergi i spil og den er ret vigtigt også at kende


Vælgerne svigter K i Hillerød - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland\nDe fire borgmesterkandidater ved kommunalvalget i Hillerød var fredag samlet til debat. Fra venstres er det borgmester Dorte Meldgaard (K), Klaus Markussen (V), Christina Thorholm (R) og Kirsten Jensen (S). Foto: Allan Nørregaard\nArtiklen: Vælgerne svigter K i Hillerød\nVælgerne svigter K i Hillerød\nNordsjælland - 28. oktober 2017 kl. 04:00\nVar der valg nu, ville vælgerne straffe det parti, der sidder med borgmesterposten i Hillerød. De Konservative fik ved sidste valg 10,2 procent af stemmerne, denne gang står partiet til at få 6,8 procent af stemmerne og til at gå tilbage fra tre mandater ved sidste valg til to mandater ud af 27 i byrådet. Det viser en meningsmåling, som er foretaget af Jysk Analyse for Frederiksborg Amts Avis.\nLæs også: Alternativet får et mandat i Hillerød\n55,4 procent af respondenterne, der sidste gang stemte på Konservative, svarer, at de fortsat vil stemme på partiet, mens resten af Konservatives vælgere går til andre partier. Flest, 23,3 procent, går til Venstre.\nBorgmester Dorte Meldgaard (K), har ikke umiddelbart en forklaring på tilbagegangen.\n- Det er dejligt, at 55 procent bliver. Og så tænker jeg ikke, det er vildt overraskende, at de fleste af de andre siger, at de vil stemme på Venstre, siger hun.\nOm vælgerskiftet til Venstre siger Venstres borgmesterkandidat, Klaus Markussen:\n- Jeg tror, det hænger sammen med den skuffelse, som mange konservative vælgere havde/har efter sidste kommunalvalg, hvor man havde håbet på et samarbejdende borgerligt bystyre, siger han.\nI stedet konstituerede De Konservative sig med »rød blok« i Hillerød Byråd.\nVenstre står atter til at blive Hillerøds største parti og går frem med et enkelt mandat til 10 mandater. Også Socialdemokraterne går frem, nemlig til ni mandater.\nLA kæmper for andet mandat\n28. oktober 2017 kl. 15:41 Opdateret: kl. 23:37\nDF går tilbage i meningsmåling\n28. oktober 2017 kl. 15:18 Opdateret: kl. 23:36\nKristendemokrater forventer mere\n28. oktober 2017 kl. 14:36 Opdateret: kl. 23:37\n1. Se fotos: Her er den mystiske ø\n5. Politi om mistænkeligt dødsfald: Der er tale om en 39-årig mand\n6. Galskab eller sund fornuft: Her er de steder, vi glemte\n7. Billeder: Over 500 gik for hospice\n8. Kommunaldirektør stopper øjeblikkelig\n9. Mand fløjet på hospitalet efter arbejdsulykke med rodfræser\n10. Danske helte hædret for at redde jøder til Sverige\nVåben fundet ved grussti\nSøndag eftermiddag omkring klokken 15.15 fandt en 73-årig kvinde...\n6. Boligdrømme på en pløjemark og tæt på Kronborg\n7. Sommerhusbrand startede i køkkenet\n5. Se billederne: 60 års historie skal tilbage på vejene\n6. Ny hestestald blev indviet\n7. Mand fløjet på hospitalet efter arbejdsulykke med rodfræser\n8. Farvel til folkekære Larsen\nAnbragte børn skal ikke slå bunden ud af kommunekassen\nAnbringelser af svært belastede børn og unge koster kommunerne...\nTo anonyme kilder fortæller CNN, at Saudi-Arabien vil indrømme,...


Øget trussel fra Rusland: Skrydstrup kan blive Nato's front mod Rusland | Regionalt | jv.dk\nSelvom planerne muligvis aldrig kommer i brug, så anbefaler en ny rapport de danske politikere at planlægge, at Fighter Wing Skrydstrup kan blive operationsbase for internationale kampfly under en eventuel krise med Rusland. Her ses et F-35-fly fra Danish Air Show i 2014, som fandt sted på Flyvestation Karup. Arkivfoto: Henning Bagger/Scanpix\nEn ny rapport anbefaler, at Danmark skal forberede sig på, at Skrydstrup kan blive base for ikke bare danske F-35-fly men også internationale kampfly. Det vil betyde flere flyvninger og mere støj på basen.\nKampfly: Det er ikke blot de danske F-35-fly, som kan komme til at støje på Fighter Wing Skrydstrup i fremtiden. Basen kan nemlige også komme til at huse flere internationale kampfly ifølge en ny rapport, som anbefaler de danske politikere at planlægge en eventuel modtagelse af udenlandske fly.\nRapporten, som er udarbejdet af Center for Militære Studier ved Københavns Universitet, peger på, at Skrydstrup ligger centralt placeret som F-35-base, hvis Nato får behov for at være mere til stede og patruljere oftere i det baltiske luftrum.\n- Hvis det bliver en realitet, så vil det klart betyde, at der vil være flere flyvninger fra basen. Det kan komme til at minde meget om 80'erne, hvor der i en periode var 58 F-16-fly i Skrydstrup, siger Hans Peter Michaelsen, militæranalytiker og major ved Center for Militærstudier, som har været med til at udarbejde rapporten.\nKampfly i Skrydstrup\nI år har i alt 21 syd- og sønderjyder klaget til enten Haderslev Kommune eller Forsvaret over støjgener fra F-16-kampfly fra Skrydstrup. I alt er der afleveret 35 klager i år.\nFlyvestation Skrydstrup hedder officielt Fighter Wing Skrydstrup og er hjemsted for de 30 danske F-16-kampfly. Flyvestationen har omkring 700 ansatte og er derfor også områdets største arbejdsplads.\nIfølge rapporten ''Dansk diplomati og forsvar i en brydningstid'' fra maj 2016, så udgør truende udtalelser og øvelsesaktiviteter fra Rusland i sig selv ikke en øget konkret trussel mod Danmark, men derimod en betydelig udenrigs- og sikkerhedspolitisk udfordring for Danmark og Nato's østlige allierede, Estland, Letland og Litauen.\nF-35-basen i Skrydstrup kan blive relevant som operationsbase for andre nationers F-35-fly under en krise, fordi den geografisk ligger så tæt på Østersøen, at der ikke vil være behov for at anvende lufttankning.\n- Vi mener ud fra vores analyse, at det vil være fornuftigt at planlægge. Ingen ønsker en større konflikt med Rusland, men planerne skal være der, selvom de ikke bliver taget i brug. Det er en del af afskrækkelsen over for Rusland. Derfor er der brug for planer og øvelser, som viser, at Nato har evnen, viljen og planen til at beskytte de baltiske lande, siger Hans Peter Michaelsen.\nIfølge Hans Peter Michaelsen og rapportens anbefalinger, så skal det planlægges, hvor udenlandske F-35-fly konkret skal placeres i Skrydstrup, ligesom det skal forberedes, hvordan de skal opereres.\n- Jeg tænker selv på, hvad vi gjorde i 80'erne, da der var årlige amerikanske træninger i Skrydstrup. Det halve af Jylland blev fyldt med kampfly, og der bør kigges på, hvordan vi håndterer det, hvis Nato siger, at de skal være mere til stede, siger han.\nDe baltiske lande, Estland, Letland og Litauen blev alle medlem af Nato i 2004.\nSønderjyske Hans Peter analyserer Skrydstrups kampfly fra København: Jeg så den første F-16 lande...\nForsvaret: For få nye kampfly til Sønderjylland kan koste menneskeliv\nFolk fra hele landet generes af sønderjyske kampfly


Diæter til bestyrelsesmedlemmer m.fl. i foreninger - Anette SandAnette Sand\nSkrevet af Anette den 8. oktober 2014\nNår man modtager honorar, betragtes det som et vederlag for et stykke arbejde, som er udført uden for et tjenesteforhold eller selvstændig erhvervsvirksomhed. Det vil sige, at der skal skelnes mellem at være lønmodtager (i et tjenesteforhold) og honorarmodtager – og så selvfølgelig den tredje gruppe: Selvstændigt erhvervsdrivende. Men lige nu handler det om honorarmodtagerne.\nPersoner, som modtager et honorar for udført arbejde og hvor der ikke er udstedt faktura, er honorarmodtagere. Eksempler på honorarmodtagere kan være konsulenter og fordragsholdere.\nSom honorarmodtager kan man ikke få udbetalt skattefri rejse- og befordringsgodtgørelse. Sådanne godtgørelser skal indberettes som honorar og beskattes som B-indkomst. (Reglen gælder dog ikke for ulønnede medlemmer af fagforening, arbejdsløshedskasse eller pensionskasse, som får udbetalt befordringsgodtgørelse efter en reduceret sats.)\nUdbetaling af godtgørelser til honorarmodtagere skal indberettes som honorar (B-indkomst) i felt 36 i eIndkomst. Af arbejdsgiveren – eller rettere: Udbetaleren af honoraret. Men hvis udbetalingen sker efter Skatterådets satser, altså at man i stedet for et egentligt honorar betaler, hvad der svarer f.eks. til rejsegodtgørelsen, indberettes det særskilt i felt 38 (uden AM-bidrag).\nSom honorarmodtager kan man fradrage:\nfaktiske rejseudgifter, som er medgået til at udføre jobbet\ndokumenteret erhvervsmæssig kørsel i egen bil med den høje takst (kilometerpenge)\nFradraget tages i det indberettede honorar og nettobeløbet selvangives som personlig indkomst. Der kan derfor komme noget “rod” på selvangivelsen, hvis udbetaleren af honoraret har indberettet hele udbetalingen, mens det beløb, der skal beskattes er lavere, fordi der har været afholdt udgifter.\nDer er ikke indberetningspligt, når der findes faktura inkl. moms for udført arbejde. Men så er det heller ikke efter honorarreglerne – men selvstændig erhvervsdrivende virksomhed.\nGodtgørelse til ulønnede\nEn forening kan udbetale skattefrie godtgørelser til ulønnede bestyrelsesmedlemmer eller til frivillige, ulønnede medhjælpere.\nDet er en forudsætning, at godtgørelsen dækker udgifter afholdt på foreningens vegne og at de ikke overstiger satserne fastsat af Skatterådet (populært kaldet Statens satser – tilmeld dig nyhedsbrevet, hvis du vil opdateres, når der kommer nye satser..)\nForeninger, som udøver skattefri virksomhed og som ikke er omfattet af fondsbeskatningslov\nForeninger, som er nævnt i fondsbeskatningsloven.\nSom udgangspunkt er ulønnede bestyrelsesmedlemmer og frivillige, ulønnede medhjælpere omfattet, hvis der udføres arbejde for nedenstående foreninger og arbejdet sker i forbindelse med foreningens skattefri aktiviteter:\nforeninger på arbejdspladsen (firmaidræt og kunstforeninger)\nteaterforeninger og andre kulturelle foreninger\npolitiske forninger og partier\ngrundejer- ejer-, have- og andelsboligforeninger\nalmennytige boligforeninger og boligselskaber.\nFaglige organisationer er ikke omfattet af de særlige regler.\nDer kan udbetales skattefri godtgørelse til ulønnede bestyrelsesmedlemmer eller frivillige ulønnede medhjælpere til foreningens skattefri virksomhed.\nAlternativt kan foreningen refundere faktiske udgifter mod dokumentation.\nDe 2 alternativer kan ikke benyttes inden for samme indkomstår (gælder pr. person).\nForeninger skal ikke indberette udbetalinger til Skat, når udbetalingerne sker efter reglerne i ligningslovens §7.\nForeninger skal ikke indberette vederlag til en person, hvis det ikke overstiger 1.500 kr./år. Det er personen selv, som skal angive beløbet til skat.\nbestyrelsesmedlemmer, diæter, foreninger, foreningsregnskab\nLeder for en dag 2014: Introduktion til iværksætteri\nBeskatning af arbejdsgiverbetalt iPad/tablet


En smuk facade - Mod - Movellas\nHun faldt. Ramte jorden på knæene og lå fladt. Og i et enkelt sekund kæmpede hun efter vejret, og så ramte grenen hende i ryggen. Hun skulle til at skrige af smerte, men så ramte de manglende sanseindtryk hende, følelsen af at kvæles langsomt, følelsen af mørket, af frygten, af skyggen, lyden af træet, der bristede. Alt det der før havde været utilgængeligt for hende, væltede ind i hende og kolliderede mod hendes tankernes mur.\nVar det hendes vægt, som havde knækket træet? Var det flæsket, som hun så inderligt havde ønsket sig af med, som redede hende? Hun var i hvert fald et menneske igen og hun vidste nu, at det var skyggen, som havde bedraget hende. Der var nogen, som skreg; var det fugle, eller var det et barn? Drengen? Hun løb, hun løb så hurtigt, som hun kunne i mørket og for vægten, som klaskede ned af hendes lår. Hun skulle væk. Skriget lød igen, skreg om hjælp. Hun stoppede op. Stirrede ned af sig selv, huskede drengen ved døren. Han ville have hjulpet hende.\nHun vendte sig og løb tilbage mod huset.\nSkyggen var ikke i nærheden, så hun løb op mod døren, som var ulåst. Der var helt mørkt inde i huset, så hun måtte famle sig frem, mens hun prøvede på at glemme beskrivelserne, som sanserne gav hende. Det svampede træ i dørkanterne, lugten af bræk og død, lydende af små dryp og pilen af små fødder. Hun så efter et par minutter to lysende røde pletter, der lignede øjne helt nede ved gulvet. Pletterne løb forbi hende.\n“Hallo? Er du herinde?” kaldte hun stille, for hun turde ikke tilkalde skyggen. Hun havde så meget lyst til at skynde sig hjem, ud af huset og skoven, men nu havde hun truffet et valg, og hun var ikke engang sikker på, om hun ville kunne finde ud af huset igen. Hun fortsatte i mørket og var lige ved at glide i endnu en pyt af bræk. Stanken fik hende til at vende hovedet væk og klemme øjnene sammen, også selvom at det intet gjorde, intet ignorerede. Brækket var der stadig, hun kunne mærke det med fødderne.\nHun mærkede en dør, den måtte være noget specielt, for alle de andre var revet af og efterlod kun dørkarme. Så hun åbnede den og trådte ind.\nDer var mere lys på den anden side i det, hun så var en slags trappegang, lyset kom oppe fra, ikke noget stærkt, nok bare månelyset, som trængte igennem og forbi fuglene. Trappen var lige så faldefærdig som resten af huset. Stille med små skridt kantede hun sig op af trappen. Hun kastede ofte blikket bagud for at se, om der stod nogen bag hende, men nej, ingen skygge. Den hidtil største pøl af bræk modtog hende øverst og da hun trådte over den og ind i en slags ildstue, så hun i en stol, en dreng med ryggen til ham.


Klip klappere fra Ilse Jacobsen - hele udvalget af klipklappere\nKlip klappere fra Ilse Jacobsen\nDe bedste klipklapper nogensinde, er designet af Ilse Jacobsen. Klipklapperne er super lette og dermed ekstremt behagelige. Fremstillet i super blød gummi, der sidder godt på foden. Sålen er nobret og rar at gå på og remmen er fuld af flot glimmer, der gør den lidt smartere end almindelige klip klappere. Fås i et kæmpe udvalg af farver - til en super pris! Se hele udvalget fra Ilse Jacobsen her\n1. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Cheer0590\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen med glitrende remme og herlig sommerblomst. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 250,00\n2. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Cheer0590\n3. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Cheerful01\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen med glitrende remme i herlig sommerlig farve. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n4. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Cherry0190\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen med brede glitrende remme. Sålen har lidt ekstra højde og en virkelig god pasform og komfort.DKK 350,00\n5. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Cherry0190\n6. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Cherry0190\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen med brede glitrende remme. Sålen har lidt ekstra højde og en virkelig god pasform og komfort.DKK 375,00\n7. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (army)\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen med glitter på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n8. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (Atmosphere)\n9. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (indigo blå)\nSkøn klipklapper i flot mørkeblå farve fra Ilse Jacobsen med glitter på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n10. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (mulberry)\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen i lækker lilla farve med glitter på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n11. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (rose)\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen i sart rosa farve med glitter på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n12. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (rubino)\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen med glimmer på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n13. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (sunny lime)\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen i flot limegul farve med glitter på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n14. Ilse Jacobsen - Klipklapper - glimmer (wine)\nSkøn klipklapper fra Ilse Jacobsen i smuk dyb rød farve og med glitter på tåstropperne. Sålen er super blød og smidig og rigtig rar at gå på.DKK 175,00\n15. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Evergreen)\nFede grønne Ilse Jacobsen klip klapper med glimmer på stroppen og en rigtig god, "flettet" sål der er både let og behagelig at have på. Stropperne er ligeledes bløde og lækre og gnaver ikke. Simpelthen verdens bedste klipklapper. DKK 175,00\n16. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Grapefruit)\nSøde rosafarvede Ilse Jacobsen klip klapper med glimmer på stroppen og en rigtig god, "flettet" sål der er både let og behagelig at have på. Stropperne er ligeledes bløde og lækre og gnaver ikke. Simpelthen verdens bedste klipklapper. DKK 175,00\n17. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Guld)\nGuldfarvede klipklappere fra Ilse Jacobsen med glimmer på tåstroppen. Super fine og rigtigt behagelige. DKK 175,00\n18. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Gule)\nFine gule flip flops med glimmer på stropperne fra Ilse Jacobsen. Sålen er letvægt og nobret, hvilket gør den super behagelig at have på. DKK 175,00\n19. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Misty Rose)\nRosa flipflops fra Ilse Jacobsen med glimmer på tåstropperne. Flip flopsne er super lette og dermed nemme og behagelige at gå med. Sålen er nobret og er rigtig rar at gå på. DKK 175,00\n20. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Prune)\nSmarte klip klappere fra Ilse Jacobsen med glimmer på tåstropperne. DKK 200,00\n21. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Sky Blue)\nSøde, lyseblå klipklappere med glimmer og behagelig sål fra Ilse Jacobsen, HornbækDKK 175,00\n22. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Sort)\nDen absolut bedste klip klap nogensinde. Den sorte klipklap fra Ilse Jacobsen, med glimmer på stropperne og nobret bund, er super behagelig og vejer næsten ingenting - men glimmeret gør den alligevel lidt fin og kan derfor bruges ved flere lejligheder. DKK 175,00\n23. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Glitter (Sølv)\nKlip klappere fra Ilse Jacobsen i flot sølv-grå farve, med sølv glimmer på stroppen. Super lette og nemme at stikke i. DKK 175,00\n24. Ilse Jacobsen - Klipklapper - similisten (aqua)\nFlotte lyseblå klipklappere fra Ilse Jacobsen med fine similisten belagte tåstropper. Lækker blød og behagelig sål, supergode at gå i! TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n25. Ilse Jacobsen - Klipklapper - similisten (creme)\nFlotte cremefarvede klipklappere fra Ilse Jacobsen med fine similisten besatte tåstropper. Lækker blød og behagelig sål, supergode at gå i!TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n26. Ilse Jacobsen - Klipklapper - similisten (creme)\n27. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Similisten (Prune)\nFlotte klipklappere fra Ilse Jacobsen med fint similistenmønster på tåstropperne. Lækker blød og behagelig sål, supergode at gå i!TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n28. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Snakeprint\nSuper søde Ilse Jacobsen klikklappere med beige tårem og slangeskindsmønster på trædefladen. DKK 175,00\n29. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Stones (Black)\nFlotte sorte klipklappere fra Ilse Jacobsen med fine similisten-besatte tåstropper. Lækker blød og behagelig sål, supergode at gå i!TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n30. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Stones (Grey)\nSøde Ilse Jacobsen klipklappere med flotte similisten på stropperne. Rigtig god "flettet" sål der er både let og behagelig at gå på. Stropperne er ligeledes bløde og lækre og gnaver ikke. Simpelthen verdens bedste klipklappere!TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n31. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Stones (Indigo)\nFlotte mørkeblå klipklappere fra Ilse Jacobsen med fine similisten-besatte tåstropper. Lækker, blød og behagelig sål, supergode at gå i!TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n32. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Stones (Misty rose)\nFlotte rosa klipklappere fra Ilse Jacobsen med fine similisten-besatte tåstropper. Lækker, blød og behagelig sål, supergode at gå i!TILBUD: DKK 249,00 DKK 200,00\n33. Ilse Jacobsen - Klipklapper - Stones (misty rose)