1 Folkeskolereform februar 2014\n2 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 2 Indledning... 3 Økonomi... 4 Mål, styringskæde og evalueringskultur... 8 Organisering af skolens dagligdag Personalesammensætning Administrative arbejdspladser Læringsledelse og undervisningsmiljø IT og digitale kompetencer Understøttende undervisning SFO / Fritidstilbud Kompetenceudvikling Åben skole inddragelse af civilsamfundet Lektiehjælp Idræt, motion og bevægelse Indkøb af skole IT udstyr Skolebuskørsel Madordning Forældreansvar /36\n3 Indledning Folkeskolereformen bygger på en aftale om et fagligt løft af folkeskolen og træder samtidig med lærernes nye arbejdstidsaftale i kraft 1. august Reformen har 3 overordnede mål for folkeskolens udvikling: Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis Reformen peger samtidig på tre generelle indsatsområder, som skal understøttes for at målene kan nås: En længere og mere varieret skoledag med mere og bedre undervisning og læring Kompetenceudvikling af lærere, pædagoger og ledere Få klare mål og regelforenkling Arbejdet med folkeskolereformen i Struer Kommune har været varetaget af en koordineringsgruppe bestående af forvaltningsfolk, der har refereret til Børne- og Uddannelsesudvalget som styregruppe. Koordineringsgruppen har løbende afholdt uformelle og inddragende følgegruppemøder med repræsentanter fra FOA, BUPL og DLF. I forhold til lærernes arbejdstid og opgaver sker der en medinddragende proces via sektor-med-udvalget for skole, dagtilbud og fritid. Hertil kommer at de lokale MED-udvalg fra 1. august 2014 håndterer opgaver vedrørende lærernes arbejdsopgaver på lige fod med øvrige medarbejdergruppers arbejdsopgaver. De pædagogiske forhold drøftes eksempelvis i de relevante fagteam, årgangsteam og med ressourcepersoner der har fokus på særlige pædagogiske områder For at afdække alle de delopgaver som folkeskolereformen medfører, har der været oprettet 15 arbejdsgrupper med bred repræsentation, der hver især har arbejdet med specifikke temaer i forbindelse med implementeringen af den nye skolereform i Struer Kommune. Alle arbejdsgrupperne har udarbejdet anbefalinger, der blev præsenteret for politikere og skolefolk på et møde om folkeskolereformen den 18. februar Koordineringsgruppen har udarbejdet denne rapport med en præsentation af de væsentligste beslutninger, der skal træffes i forbindelse med implementeringen af folkeskolereformen i Struer Kommune på baggrund af de 15 arbejdsgruppers anbefalinger. Denne rapport er således koordineringsgruppens præsentation af de beslutninger, der skal træffes som følge af den nye skolereform samt en indstilling til politisk niveau med hensyn til om de enkelte beslutninger skal træffes politisk, administrativt af forvaltningen eller decentralt af den enkelte skoleleder. Erik Østerby Pia Weedfald Hansen Jørn Thomsen Direktør Afd. leder pædagogisk udvikling Afd. leder administration Skole og dagtilbud Skole og dagtilbud 3/36\n4 Økonomi Af "Aftale om budget for 2014 og overslagsårene 2015, 2016 og 2017" fremgår det, at byrådet anerkender, at det er en stor og kompleks omstilling og vil se positivt på de økonomiske konsekvenser af beslutningerne i forhold til den længere skoledag og den kortere SFO åbningstid, når de endelige beregninger foreligger. De økonomiske konsekvenser er nu beregnet, hvilket betyder, at folkeskolerne i Struer Kommune kommer til at mangle kr. årligt. Forudsætninger: Beregningerne er lavet ud fra elevtallet i skoleåret 2013/14. Grænsen for klassestørrelse er sat til 28 elever. Der er regnet med en gennemsnitlig årlig lønomkostning for lærere på kr. Udgiften er inkl. udgiften til undervisningstillæg mellem 750 timer og 772 timer. Årslønnen er uden ledere. Der er regnet med en gennemsnitlig årlig lønomkostning for pædagoger på kr. Børnehaveklasserne er beregnet på samme måde som 1. klasserne. Der er ikke kommet udmelding om fordelingen af timetallet mellem fagopdelt undervisning og understøttende undervisning til børnehaveklasserne. 10. klasserne er beregnet på samme måde som 9. klasserne. Der er ikke kommet udmelding om fordelingen at timetallet mellem fagopdelt undervisning og understøttende undervisning til 10. klasserne. 10. klasserne på gymnasiet er medregnet, da der også vil kommer merudgifter hertil. Beregningerne er på helårsbasis. I 2014 er det 5/12 del af udgiften til skolerne og skolefritidsordningerne, vedr. moderniseringsaftalen, regning fra Deloitte m.v. Fagopdelt undervisning: Byrådet har på sit møde den 28. januar 2014 godkendt, at lærerne skal være 80 timer mere sammen med børnene, set i forhold til skoleåret 2013/14. Beregningen er lavet ud fra Deloittes analyse over den gennemsnitlige undervisningstid for lærere i skoleåret 2012/ timer. Det giver en årlig undervisningstid for lærere på 772 timer Den fagopdelte undervisning er beregnet til kun at blive foretaget lærere. Understøttende undervisning: Byrådet har på sit møde den 28. januar 2014 godkendt, at ressourcetildelingen er baseret på at 50 % af den understøttende undervisning foretages af lærere og de resterende 50 % af den understøttende undervisning fortages af pædagoger/andre. Der er ikke den samme tid til planlægning og tilrettelæggelse til den understøttende undervisning som til fagdelt undervisning. Ifølge KL s (Kommunernes Landsforening) regneark forventes det at én lærer, der kun har understøttende undervisning, kan være sammen med børnene i timer For pædagogerne er der lavet ny overenskomst. Her forventes det, at pædagogerne/andre kan være sammen med børnene i timer. 4/36\n5 Lektiehjælp: Der skal ydes 2 timers lektiehjælp pr. uge fra 0. klasse til 10. klasse, dog skal 4. klasse til 6. klasse have 3 timer pr. uge. Lektiehjælpen sidestilles med den understøttende undervisning i forhold til at andre grupper end lærerne kan varetage undervisningen. Undervisningstillæg: Der skal ydes undervisningstillæg til lærernes tid sammen med børnene jævnfør overenskomst. Timerne mellem 750 timer og 772 timer koster ekstra ca. 108 kr. pr. time. Dette beløb er medregnet. Økonomi: Udgifter: Beregningen er baseret på de ekstra timer eleverne skal have til fagopdelt undervisning, understøttende undervisning og lektiehjælp inkl. ekstra undervisningstillæg samt ændret årsnorm i nuværende budget kr. Finansiering: Kortere åbningstid i skolefritidsordningerne grundet den længere skoledag Forventet, at 20 % af børnene bliver udmeldt ved mindre behov for pasning Ændring af forældrebetalingen fra 72 % til 69,1 % af nuværende takst kr kr kr. Moderniseringsaftalen. Der blev i forbindelse med budget 2014 indarbejdet en besparelse. Det er endnu ikke afklaret, om det er skolerne der skal reduceres eller om det også er i administrationen. Ovennævnte beregning gør, at der ikke kan ske yderligere ændringer end de indarbejdede. I nuværende budget er der i forbindelse med budgetlægningen for 2011 afsat ekstra midler til øget undervisning i folkeskolen. Der er mulighed for at reducere det nuværende budget med beløbet, da der i aftalen om den nye folkeskolereform er indregnet et fast timetal til klasserne kr kr. Folkeskolereformen - reserverede midler - DUT kompensation Manglende finansiering kr kr kr. Hertil kommer regningen fra Deloitte i 2014 på kr. 5/36\n6 Fravalg af lektiehjælp: I budgettet er der indregnet, at alle elever vælger lektiehjælp. Det forudsættes, at skolerne, inden for deres budget, selv afholder udgifterne til skolefritidsordning til de elever der fravælger lektiehjælpen. Diverse andre forudsætninger: Der er ikke indregnet merudgifter til undervisningsmidler/elevaktiviteter. Udvidelsen vil komme via udbygningen af IT-systemerne. Det forventes, at det obligatoriske tilskud for elever på friskoler og efterskoler vil stige i forbindelse med indførelsen af folkeskolereformen. Udgiften kendes endnu ikke Der vil ske ændringer i bustransport til og fra skolerne Hvor vi har råderet over idrætshaller vil der ske en udvidelse i brugen af hallerne Ekstra rengøring ved større udnyttelse af skolerne Ekstra energiforbrug ved længere skoledag Ny ressourcetildelingsmodel I forbindelse med folkeskolereformen har en arbejdsgruppe udarbejdet et forslag til en ny ressourcetildelingsmodel. Koordineringsgruppen indstiller at ressourcetildelingsmodellen sendes i høring. Den nuværende model er hverken tidssvarende, gennemskuelig eller enkel og der er nogle historiske betingede urimeligheder i modellen, der ikke kan forklares. Arbejdet med en ny ressourcetildelingsmodel har været længe undervejs inden arbejdet med den ny folkeskolereform begyndte. Dette betød at arbejdet med en ny ressourcetildelingsmodel blev sat på pause, da udmeldingen kom om folkeskolereformen. Modellen indeholder et tildelingsbeløb som er elevtalsafhængigt og et tildelingsbeløb som IKKE er elevtalsafhængigt. Nøgleord i forhold til den nye model er: Enkel Gennemskuelig Kravet til den ny ressourcemodel er at modellen skal være enkel at arbejde med og til at gennemskue for alle. Det skal være nemt umiddelbart at regne ud hvor meget den enkelte skole får tildelt, ligesom det skal være muligt at lave en simulering ud fra et tænkt elevtal. Det ønskede scenarie er at skolelederen indfører det kommende skoleårs elevtal i et regneark, hvorefter en bundlinje efterfølgende viser årets budget. Principper for den nye ressourcetildelingsmodel 1. Elevtallet opgøres den 1. november med regulering tilbage til den 1. august. 2. Der gives en ressourcetildeling pr. elev (inkl. inklusion, undervisningsmidler, elevaktiviteter, administration, ledelse m.v.) samt en grundtildeling til Humlum skole og 10. klasse på gymnasiet. 3. Der tildeles forlods ressourcer til enkelte større skolevæsens opgaver 4. Ressourcetildelingen til SFO indgår i skolens samlede budget 5. De faste udgifter (bygningsudgifter m.v.) tildeles som en grundtildeling 6. Ressourcetildelingen til specialklasseeleverne tildeles pr. elev (jf. punkt 2) + ekstra tildeling 7. Ressourcetildeling til special-sfo tildeles pr. barn (jf. punkt 4) + ekstra tildeling Følgende er ikke en del af den nye ressourcetildelingsmodel Der omfordeles ikke skolerne imellem pga. læreres anciennitet Små skolevæsens opgaver påtager skolerne sig på skift, og der tildeles således IKKE forlods til små opgaver Der tildeles ikke aldersreduktion Der tildeles ikke i forhold til socioøkonomiske nøgletal 6/36\n7 Skolen gives ikke længere et tillæg når de har børn med diabetes Inklusionsmidlerne er hidtil beregnet særskilt på grundlag af lister over børn i specialtilbuddene og en forholdsmæssig elevtalsafhængig tildeling. Der foreslås en model, hvor inklusionsmidlerne opløses og placeres på henholdsvis en central konto og fordeles til skolerne. Der er tale om en solidarisk løsning, hvor den centrale konto og skolernes konti skal ses som forbundne kar (pr. 1. november vil der ske en regulering med tilbagevirkende kraft, fra det tidspunkt, hvor den enkelte elev enten har fået et andet tilbud eller er stoppet i et tilbud). En korrektion af modellen i henhold til socioøkonomiske nøgletal har været drøftet, men parametrene i beregningen af disse nøgletal vurderes ikke at give oplevelsen af en højere grad af retfærdighed. Derfor er en sådan korrektion fravalgt. SFOen har en selvstændig ressourcetildeling, hvor der sker en tildeling pr. barn pr. måned ud fra de nuværende principper. Dette har vi ikke til hensigt at ændre, men SFOens økonomi foreslås fra 1. august 2014 at blive en del af skolens samlede økonomi, så det er legitimt at flytte penge mellem skolen og SFO. Modellen bør evalueres efter det første år. Politisk beslutning at skolereformens samlede økonomi godkendes via en tillægsbevilling at forslaget til ny ressourcetildelingsmodel sendes i høring 7/36\n8 Mål, styringskæde og evalueringskultur Denne arbejdsgruppe hed oprindeligt Forvaltningens roller og opgaver, men er blevet omdøbt til det mere sigende navn Mål, styringskæde og evalueringskultur. Med folkeskolereformen indføres en ny form for målstyring. Undervisningsministeriet introducerer i løbet af 2014 nye obligatoriske mål for kvaliteten af undervisningen og trivslen i Folkeskolen. Her vil fokus i højere grad end i dag være på den enkelte elevs faglige udvikling. Folkeskolereformens indhold og ambition udfordrer Struer Kommunes overordnede værdier for Børn og Unge, samt skolepolitik. Børne- og Uddannelsesudvalget har allerede besluttet, at Struer Kommunes børneog ungeværdier skal ny-formes og at der i stedet for dagtilbuds-, skole- og ungdomspolitikker skal udarbejdes strategi- og handleplaner, der dækker området 0-18 år. Styringskæde for folkeskolen I forbindelse med det forberedende arbejde af folkeskolereformen, er der udarbejdet forslag til styringskæde for folkeskolen. Styringskæden tager afsæt i det forhold, at kommunalbestyrelsens ansvar for kvaliteten af arbejdet i folkeskolen er skærpet under den nye reform. Nedenstående evaluerings- og dokumentationsmodel anbefales som ledelsesinformationsmodel for den samlede opgave. 8/36\n9 Skoleledelsen En længere skoledag, større fleksibilitet, inddragelse af- og samarbejde med forskellige faggrupper, skolebestyrelse og lokalsamfund er et par af de parametre, der er anført i folkeskolereformen, og dermed stiller større krav til tydelig daglig ledelse af den enkelte skole. Ledelsen skal sætte retning og arbejde målrettet med pædagogisk udvikling. Koordinationsgruppen indstiller at skolelederen: har klare og høje forventninger til elever, medarbejdere og sig selv sikrer at alle har kendskab til skolens mål og forventninger sikrer at skolens virke bygger på nyeste evidensbaserede viden gennem en læringscyklus: erfaring - refleksion - generalisering - afprøvning. lægger vægt på faglighed i forbindelse med ansættelser og efter- og videreuddannelser stimulerer det faglige miljø gennem videndeling såvel på egen skole som mellem kommunens skoler Ledelsen af børnenes læreprocesser i inkluderende fællesskaber er den helt centrale ledelsesopgave for samtlige ledelsesniveauer i forvaltning og skole. Målet er at skabe sammenhængskraft i et børne- og ungeperspektiv. Pædagogisk Råd nedlægges i sin nuværende form. Drøftelser af skolens overordnede pædagogiske virke samt mere detaljerede pædagogiske forhold drøftes i fagteam, årgangsteam og med ressourcepersoner der har fokus på særlige pædagogiske områder samt andre relevante fora. Elevtrivsel Et af de overordnede mål i aftale om et fagligt løft af folkeskolen er at forbedre børnenes trivsel i skolen. Det skal samtidig være et centralt element i kommunernes og skolernes arbejde med at udvikle kvaliteten, at de følger børnenes trivsel på de enkelte skoler. Desuden skal skolerne have rådgivning om arbejdet med undervisningsmiljø og trivsel, så de kan mindske den undervisningsforstyrrende uro og understøtte elevernes sociale og faglige udvikling. Fra skoleåret 2015/16 skal alle skoler hvert år gennemføre en obligatorisk trivselsmåling, og i efteråret 2014 gennemføres en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse om elevtrivsel. Koordineringsgruppen indstiller at klassetrivsel.dk indkøbes til brug for trivselsmålinger, der indgår som en del af den fælleskommunale styringskæde. Tværfaglig samarbejdsmodel I Struer Kommune er der udarbejdet en tværfaglig samarbejdsmodel, der beskriver de samarbejdsstrukturer, der skal understøtte inklusion. Det formaliserede samarbejde skal samtidig medvirke til at den nyeste evidensbaserede viden kontinuerligt bliver en del af den daglige praksis i de forskellige læringsarenaer. Der arbejdes således med fokus på next practice. Målet med den tværfaglige samarbejdsmodel: at understøtte det pædagogiske arbejde med metoder og redskaber, der sikrer kvalificerede handlinger. en fælles indsats, fælles logik samt et fælles sprog (tværfaglighed) Koordineringsgruppen indstiller at skolelederen sidder med i tværfaglige fora der medvirker til at understøtte det tværfaglige samarbejde. 9/36\n10 Folkeskolereformens mål for udviklingen af børns læreprocesser Folkeskolereformen sætter nedenstående mål for udviklingen af børns læreprocesser. Mindst 80 procent af eleverne skal være gode til at læse og regne i de nationale test. o Dansk, læsning på 2., 4., 6. og 8. klassetrin o Matematik på 3. og 6. klassetrin Andelen af de allerdygtigste elever i dansk og matematik skal stige år for år. o Nationale test o 9. klasses afgangsprøve o Standardiserede læse-, stave- og matematiktest i skoleforløbet Andelen af elever med dårlige resultater i de nationale test for læsning og matematik skal reduceres år for år. o Dansk, læsning på 2., 4., 6. og 8. klassetrin o Matematik på 3. og 6. klassetrin Målene tager afsæt i få kvantificerbare måltal, der kan opgøres på kommune- og skoleniveau. I de nationale test bliver det defineret ud fra faglige kriterier, hvornår en elev læser eller regner godt, og hvornår en elev hører til gruppen af de allerdygtigste. Det vil i kriteriebaseringen blive tilstræbt at fastlægge niveauer, der svarer til PISAs kategorisering. Sammenligner man test på de enkelte årgange fra år til år, sammenligner man ret små, og dermed statistisk usikre observationssæt. Skal evaluerings- og dokumentationsarbejdet professionaliseres, anbefaler arbejdsgruppen at man følger de enkelte årgange på en skole, gennem skoletiden. Dermed giver testene et reelt billede af den faglige udvikling i en elevgruppe, og ikke forskellige elevgruppers status på sammen trin. Koordineringsgruppen anbefaler derfor, at skolerne anvender, de af læsevejledergruppen benyttede tests i dansk, dvs. OS-, SL- og TL-prøver, samt FG- og MG-prøver i matematik, så det bliver muligt at følge og dokumentere de enkelte elevers og klassers udvikling. Udviklingen i testresultaterne for klasserne og eleverne skaber rammerne for den løbende og systematiske evaluering, professionaliserer evaluerings- og dokumentationsarbejdet og bliver dermed centrale i ledelsen af børns læreprocesser. Det indstilles desuden, at de enkelte skoler udarbejder en evalueringsoversigt/evalueringsplan. Regelforenkling Moderniseringsaftalen I forbindelse med budget 2014 er der indregnet en besparelse på kr. og kr. pr. år i overslagsårene vedr. regelforenkling moderniseringsaftalen, hvor hovedoverskrifterne er: Videreudvikling af elevplaner Fælles ledelse folkeskoler og fælles ledelse skole/dagtilbud Fælles ledelse ungdomsskole/folkeskole Klasse- og holddannelse Kvalitetsrapporter Fag, fagrække, timetal Koordineringsgruppen indstiller at kommunalbestyrelsen medtænker elementerne i Moderniseringsaftalen i den kommende strukturdebat. Øvrige regelforenklinger Ud over ovennævnte vil forvaltningen se nærmere på følgende: Bestilling, betaling, kontering af transport, buskort m.v. At der laves centrale udtræk af elevtal og dermed undgå at den enkelte skole skal indsende oplysninger (TEA og TRIO). Der er dog behov for en ensartethed i forhold til indberetning i systemerne, da der er 10/36\n11 forskel på hvordan og hvad der indberettes. Hvis der skal laves centrale udtræk skal der være sikkerhed for at det er indberettet rigtigt. Ansættelses- og afskedigelsesprocedure kan og bør optimeres, da det opleves tungt og bureaukratisk, der bør være én lønsagsbehandler pr. distrikt. Der bør laves en tjekliste/procedure for ansættelses- og afskedigelse af personale (løn, telefon, It m.v.). Budgetopfølgning, ledelsestilsyn kan optimeres. Skolerne mangler et brugbart økonomisystem som kan lave simuleringer og som ikke bruger gamle data fra året før. Skolesundhedsplejen og tanklinikken kan ikke selv lave systemudtræk i forhold til det enkelte barn. Det vil være nemmere, hvis de selv havde adgang til disse udtræk, fremfor det skal gå igennem sekretæren på skolen. Retningslinjer for bestilling af taxa kørsel er for bureaukratiske. Arbejdsgangene i forbindelse med indkøbsaftalerne kan med fordel forenkles Politisk kompetence at styringskæden for folkeskolen godkendes at pædagogisk råd nedlægges på skolerne fra 1. aug at der udarbejdes faste rammer for systematisk evaluering i dansk og matematik og elevtrivsel på kommune- og skoleniveau. at regelforenkling i forhold til moderniseringsaftalens punkter om fælleledelse, indgår i byrådets arbejde med organisering af skolevæsnet. at regelforenkling i forhold til moderniseringsaftalens afsnit om kvalitetsrapport, fag, fagrækker og timetal sendes i høring og indarbejdes i Struer Kommunes administrative praksis. at kompetencer, som beskrevet under forvaltningens og skolelederens kompetencer, godkendes. Forvaltningens kompetence at skolelederen deltager i tværfaglige fora for at understøtte samarbejdsstrukturer omkring inklusion at øvrige regelforenklingsforslag sendes til viderebehandling i direktionen at der udarbejdes en fælleskommunal standard for arbejdet med elevplaner at der udvikles fælleskommunal standard for arbejdet med elevtrivsel, og indarbejder det som element i Struer Kommunes styringskæde. Skolelederens kompetence Koordineringsgruppens indstiller: at kompetencen til fastsættelse af klasse- og holddannelse delegeres til skolelederen at skolelederen har klare og høje forventninger til elever, medarbejdere og sig selv at skolelederen sikrer at alle har kendskab til skolens mål og forventninger at skolelederen sikrer at skolens virke bygger på nyeste evidensbaserede viden gennem en læringscyklus: erfaring - refleksion - generalisering - afprøvning. at skolelederen lægger vægt på faglighed i forbindelse med ansættelser og efter- og videreuddannelser at skolelederen stimulerer det faglige miljø gennem videndeling såvel på egen skole som mellem kommunens skoler 11/36\n12 Organisering af skolens dagligdag Med sigte mod folkeskolereformens tre overordnede mål forventes det, at skolerne i Struer Kommune skaber en skoledag for eleverne, som samtidig er varieret og sammenhængende, og hvor skolens medarbejdere har de bedste muligheder for at have fokus rettet mod elevernes læring og trivsel. Der er med den nye folkeskolelov lagt op til regelforenklinger i forhold til timetalsstyringen. Minimumstimetallet for fagblokke afskaffes. I stedet fastlægges et minimumstimetal for den gennemsnitlige samlede skoleuges længde for hvert klassetrin samt for udvalgte fag. Det betyder at den samlede skoletid for alle elever fastsættes som en årsnorm, der er afhængig af om eleven går i indskoling, mellemtrin eller udskoling. Tabel 1 Den samlede skoletid fordelt på indskoling, mellemtrin og udskoling. Klassetrin Årsnorm (på hvert klassetrin) Ugentligt timetal i gennemsnit fordel over 40 uger Længden af den enkelte skoledag og skoleuge er ikke fastlagt, men det forudsættes at undervisningen normalt foregår mellem kl. 8 og 16. Skolen skal gennemføre et samlet årligt antal undervisningstimer i de obligatoriske fag og emner (f.eks. sundheds- og seksualundervisning, færdselslære, SSP undervisning) og som noget nyt understøttende undervisning gældende for hvert klassetrin. Tiden mellem de to typer af undervisning fordeles på følgende måde: Timetallet for fagene og de obligatoriske emner skal opfyldes Gennemsnitlig 45 min. bevægelse og motion pr. dag Understøttende undervisning, herunder lektiehjælp og faglig fordybelse Tabel 2 Sammensætning af undervisning på de enkelte klassetrin Klassetrin Årligt minimumstal pr. klassetrin i fagopdelt undervis- ning Tid til understøttende undervisning og pauser Heraf udgør faglig fordybelse og lektiehjælp minimum I alt Tiden til understøttende undervisning er ikke omfattet af holddannelsesreglerne. Tiden til understøttende undervisning skal integreres med den fagdelte undervisning, så den understøttende undervisning som udgangspunkt ikke planlægges som et separat tilbud på bestemte tider af dagen (sidst på dagen), Frem mod næste folketingsvalg gælder overgangsbestemmelserne, der medfører at lektiehjælp og faglig fordybelse skal ligge sidst på dagen. 12/36\n13 Fag i fagdelt undervisning, der ikke er omfattet af et minimumstal, kan vægtes anderledes end det ministeriet angiver i de vejledende timetal. Dog skal det samlede antal fagdelte timer på hver årgang fastholdes. Kommunen kan beslutte at konvertere timer fra den understøttende undervisning til timer i fagdelt undervisning. Tabel 3 Timetalsplan for fag og klassetrin. Klassetrin (M)= minimumstal Øvrige fag er vejledende timetal Timetal i alt Humanistiske fag Dansk (M) Engelsk fremmedsprog Historie (M) Kristendomskundskab Samfundsfag Naturvidenskabelige fag Matematik (M) Natur/teknik Geografi Biologi Fysik/kemi Praktisk/musiske fag Idræt Musik Billedkunst Håndværk og design samt madkundskab Valgfag Iht. gældende regler Årligt minimumstal pr (ekskl. 0. kl (Inkl. 0. kl) klassetrin Timetallene er angivet i klokketimer á 60 min og uden angivelse af pausetid Som konsekvens af kravet om en varieret skoledag, hvor tilrettelæggelsen af arbejdet desuden retter sig mod det enkelte barns læring og udvikling, må der tages afsked med den grundlæggende forestilling om, at der er én lærer til én klasse i et fag i en lektion (også kaldet ettallernes tyranni), som bærende princip i planlægningen. Organisering af skoledagen med modulordning, tema-, projekt-, og fordybelsesforløb, fag/temadage og forskudt pausetid vil variere fra skole til skole. Det der imidlertid er væsentligt for en stor del af skolens elever, og i særlig grad for de elever, der er udfordret i den traditionelle skolehverdag, er tydelige rammer og strukturer. Det er allerede en udbredt praksis i vore skoler, at medarbejderne arbejder i forskellige former for teamkonstellationer. Det være sig afdelingsteams, årgangsteams eller fagteams mm. Forskning peger på, at afdelingsopdelte skoler er bedre til at løfte elever med svag social baggrund. Det forventes således at skolerne styrker organiseringen af medarbejderne i afdelingsteams omkring opgaverne i henholdsvis indskoling, mellemtrin og overbygning. Det er et væsentligt element i skolereformen, at alle elever følges tæt og hjælpes på vej bl.a. gennem arbejdet med en dynamisk elevplan, der fastholder fokus på det kontinuerlige arbejde med klare mål for elevens faglige, social og personlige udvikling. Arbejdet med en dynamisk elevplan forudsætter, at en fast kontaktperson bistår den enkelte elev og det øvrige medarbejderteam i det koordinerende arbejde omkring elevens læring. Denne medarbejder er i dag bedst kendt som klasselæreren med ansvar for typisk én hel klasse. Frem- 13/36\n14 over vil vi arbejde med potentialet i at denne opgave fordeles på flere hænder, således kan der være ugentlig evaluering på de, i samarbejde med eleven, fastsatte mål. Der er ikke krav om, at kontaktpersonen er lærer. Erfaringer fra andre kommuner viser, at samarbejdet mellem lærere og de øvrige pædagogiske medarbejdere om rullende skolestart giver mere ro i indskolingen og dermed et bedre og tidligere afsæt for det faglige skolearbejde. Rullende skolestart betyder at børnene ankommer til en kultur, der allerede er etableret i modsætning til i dag, hvor børnene fra en årgang samles i grupper af indtil 28 elever for herefter fra grunden at etablere en ny kultur, hvorefter deres skolemæssige læring kan begynde. Rullende skolestart kan eksempelvis organiseres så børnenes skolestart organiseres med tre til fire årlige skolestartsdatoer, hvor børnenes starter i skole iht. til den dato der er nærmest på barnets 6-årige fødselsdag. Der kan med fordel indføres rullende skolestart på overgangen mellem dagtilbud og skole som afløsning for den nuværende førskoleordning. Skolederens opgaver er under forandring. Forventningen er, at skolelederen kommer tættere på udvikling og udmøntning af den daglige pædagogiske praksis med at øge elevernes læring og trivsel. For at imødekomme denne forventning skal skolen have etableret dialogstrukturer, der sikrer at skolelederne kommer bredt omkring de mange pædagogiske forhold - en opgave som skolelederen ikke kan eller skal løfte alene, men altid skal varetage i et samarbejde med medarbejderne. Skolelederne kan vha. ressourcemedarbejdere med særlige fokusområder skabe den nødvendige og inddragende dialog der understøtter den fortsatte pædagogiske udvikling på skolen. Ressourcepersonerne kan eksempelvis være AKT-vejleder, læsevejleder, matematikvejleder og IT-vejleder. Skolens ledelse og medarbejderteam må altså lægge sig i selen for fortsat at være visionære, tydelige og skabe klarhed for elever, forældre og ansatte i folkeskolen i forhold til organiseringen af det arbejde, der foregår i skolen med og omkring elevernes læring. Forvaltningen vil føre tilsyn med at de muligheder, der ligger i den nye skolereform bliver taget i anvendelse til at arbejde målrettet med udvikling af nye måder at organisere skolen på. Politisk kompetence at forvaltningen anmodes om at udarbejde forslag til rullende skolestart og aldersintegrerede klasser at byrådet pålægger forvaltningen at udarbejde en samlet plan for arbejdet med ro i klassen - herunder et særligt fokus på forældreansvaret at klasselærer funktionen afskaffes og erstattes med indførelsen af kontaktperson ordning Forvaltningens kompetence at forvaltningen koordinerer det fysiske og digitale samarbejde mellem medarbejderfora på tværs af skolerne Skolelederens kompetence at skolelederen har fokus på arbejde med modulordninger, fag- og temadage o.lign. i sit daglige arbejde at skolelederen skal sikre et forpligtende og velorganiseret teamsamarbejde at skolelederen organiserer skoledagen med pligtigt hensyn til fleksible pauser at skolerne skal have fokus på anvendelse af ressourcepersoner som en velbeskrevet funktion til at understøtte ledelsesopgaven 14/36\n15 Personalesammensætning Folkeskolereformen indebærer flere fagopdelte timer og ny tid til understøttende undervisning, som skal supplere den fagopdelte undervisning. Hermed får kommunerne mulighed for at udvikle en ny skole med læringsmiljøer, som understøtter, at alle elever lærer, trives og udvikler sig fagligt og alsidigt. Den nye understøttende undervisning kan varetages af lærere, pædagoger og andre medarbejdere med relevante kvalifikationer/kompetencer. Kommunerne tilrettelægger tiden og personalesammensætningen i forhold til opgaven. Opgaver og ansvarsområder følger blandt andet af folkeskoleloven hvori det fremgår at: Lærerne kan varetage undervisningen i fagene og de obligatoriske emner i klasse og opgaver i den understøttende undervisning. Medarbejdere med lærer- eller pædagoguddannelser kan varetage undervisningen på klassetrin. Medarbejdere med pædagoguddannelse, og andre medarbejdere med relevante kvalifikationer/kompetencer kan varetage understøttende undervisningsopgaver. Lærerne har den generelle undervisningskompetence og samarbejder med andre medarbejdergrupper som f.eks. pædagoger og øvrige medarbejdere med relevante kvalifikationer/kompetencer om elevernes udvikling, læring og trivsel. Lærerne skal sikre helhed og sammenhæng i undervisningen, og at fag- og trivselsmål bliver indfriet. Pædagoger og andre medarbejdere med relevante kvalifikationer/kompetencer kan på alle klassetrin inddrages i den fagopdelte- og den understøttende undervisning og de dertil knyttede øvrige opgaver ved at løse opgaver inden for feltet af deres kvalifikationer/kompetencer. De vil kunne støtte og supplere lærerne i de fagopdelte timer samt varetage den understøttende undervisning og de dertil knyttede øvrige opgaver alene. Pædagoger, pædagogmedhjælpere og pædagogiske assistenter har den generelle kompetence i forhold til skolens fritidsdel. De kan varetage alle opgaver i fritidsdelen og skal blandt andet sikre læring, sociale udvikling og trivsel med fokus på relationer og gruppedynamiske forhold. Det øgede samarbejde mellem flere professioner skal ikke alene skabe relevante lærings- og trivselssynergi i barnets/elevens overgange fra dagtilbud til skole og fra SFO til skole, men også bidrage til at forberede elevens deltagelse og medansvar i et demokratisk samfund, der udgør den ydre ramme for folkeskolens samlede virke. Inddragelse af gode kompetencer fra lærere, pædagoger og andre medarbejdere med relevante kvalifikationer/kompetencer forventes at biddrage til at forståelsen af hvad god undervisning er udvides, til glæde og inspiration for vores børn, så alle elever bliver så dygtige, som de kan. Især af denne grund har vi i Struer Kommune et skærpet fokus på, hvordan lærere, pædagoger og andre medarbejdere med relevante kvalifikationer/kompetencer sammensættes. Politisk kompetence byrådet pålægger forvaltningen at udarbejde en ramme for personalesammensætning på skolerne, der spejler intentionerne i folkeskolereformen at ovenstående sker på grundlag af en fordelingsnøgle med 50 % lærere, 40 % pædagoger, 10 % øvrige i forhold til den understøttende undervisning Skolelederens kompetence at skolelederen sikrer at samtlige medarbejdere er ligeværdige medlemmer af et team 15/36\n16 Administrative arbejdspladser Børne- og uddannelsesudvalg besluttede på deres møde den 13. januar 2014, pkt. 3, at frigive kr. fra kontoen til omstilling af folkeskolen til indkøb af inventar. Skolerne tildeles derfor et beløb på kr. pr. pædagogisk ansatte medarbejder. Skolerne har oplyst, at der er ca. 270 pædagogiske ansatte, der fra 1. august 2014 skal have adgang til en administrativ arbejdsplads. Teknisk drift og anlæg har været i dialog med skolerne og på baggrund heraf, udarbejdet et budget til arbejdet omkring klargøring af lokaler m.v. BASCON har været brugt som ekstern rådgiver til at give skolerne inspiration til indretning m.v. Når der korrigeres for de kr. der allerede er bevilget, mangler der kr. til den resterende istandsættelse og den nødvendige ombygning af skolerne. Økonomi og Løn kan opsummere, at etableringen af de ca. 270 administrative arbejdspladser skønnes at koste i alt kr. - heraf kr. til inventar og kr. til istandsættelse og nødvendig ombygning af skolerne. Ved vedtagelsen af Budget blev der afsat følgende beløb til omstilling af folkeskolen: 2014: kr. 2015: kr. 2016: kr. 2017: kr. Siden er der disponeret/frigivet følgende beløb i 2014: Deloitte analysen, kr. Køb af inventar til administrative arbejdspladser, kr. Rest budget i 2014 udgør herefter kr. Politisk kompetence at restbeløbet på kr. gives som en tillægsbevilling, samt at der sker en modregning på kr. i det tilskud der i 2015 afsættes til omstilling af folkeskolen. Skolelederens kompetence at skolelederen har ansvaret for at der til enhver tid er det nødvendige antal arbejdspladser til medarbejdere i henhold til gældende lovgivning 16/36\n17 Læringsledelse og undervisningsmiljø Folkeskolereformen stiller krav om og åbner nye muligheder for læringsledelse med et målrettet sigte på at styrke elevernes læringsudbytte. Ledelsen skal således arbejde med at understøtte fagteamenes arbejde med fagenes læringsmål og systematisk at rammesætte refleksive dialoger på møder og i samtaler. Som led i foleskolereformen sættes en række tiltag i gang, som skal støtte den målstyrede undervisning og udvikling i kvaliteten af undervisning. Fælles Mål skal præciseres og forenkles, så de bliver læringsmål. Dette skal medvirke til, at målene bliver et nyttigt redskab i medarbejderteamenes samarbejde om tilrettelæggelse af undervisningen, som sætter elevernes læringsudbytte tydeligere i centrum. Skoleledelse og medarbejderteams skal sammen arbejde systematisk med: Læringsmål for fagene Målstyret undervisning og læring. At skabe retning gennem at sikre et fælles sprog for læring, trivsel, kvalitet og faglighed. At sikre en tydelig rollefordeling mellem ledelse, ressourcepersoner og medarbejdere på skolen. Facilitering af systematisk analyse og refleksion om elevernes læring og om klasseledelse. Ledelse af reflekterende samtaler og møder med et læringsfokus for såvel enkelte medarbejdere som teams af medarbejdere. I Struer Kommune lader vi os inspirere til at tale om læringsledelse med udgangspunkt i Knus Illeris definition af læring: Læring er en aktiv proces, hvor den enkelte elev konstruerer og rekonstruerer viden, færdigheder, forståelse, og holdninger og arbejdsmåder i en dynamisk samspilsproces med omgivelserne Endvidere har vi fokus på læringsretentionen og læner os op ad Linda Schumann Scheels læringspyramide, der illustrere hvilken læringssituation, der giver den bedste læring, hvilket som illustreret er at undervis andre. 17/36\n18 Vi ser læringsledelse som et dynamisk begreb, der skal give eleverne oplevelse af egen læring og af deres læringsudbytte. Her lader vi os atter Inspirere af Knud Illeris og hans læringscirkel Det forventes, at medarbejderteams bevæger sig væk fra den traditionelle planlægning af aktiviteter til bevidst planlægning af læring ved at arbejde ud fra konkrete og målbare læringsmål, så det bliver tydelig for alle, hvor eleven skal hen. Forskning har vist, at rummenes faglige kodning har betydning for elevens motivation og udbytte af læringen. Endvidere viser den, at fagligt svagt kodede lokaler, som klasselokalet, udgør en afkodningsmæssig udfordring for særligt de bogligt udfordrede børn, da læreren alene personificerer faget. Det forventes, at skolerne anvender forskning, der giver anvisninger ift. større læringspotentiale for eleverne, således også hvis dette udfordrer bestående tænkning om klasselokaler, faglokaler, andre lokaler (kantine, toiletfaciliteter mv.) udearealer, læringsrum i erhvervslivet, foreninger og lign. Læringsmiljøer, der stimulerer den arbejdsrelaterede kontekst (formidling, bevægelse, stillerum mv.) forventes drøftet på de enkelte skoler så der er konsensus om skolens læringsmiljø, så alle tydelig kan formidle til eleverne, forældre og andre brugere af læringsmiljøerne, hvad der forventes af dem. Hvert distrikt kan med fordel udarbejde og definere et fælles læringsgrundlag, således at der skabes sammenhæng mellem mål, læringsrammer og læringsledelse herunder udbrede kendskab til kendte redskaber, der kan anvendes i overgangene i dagtilbuddet, fra dagtilbud til skole og fra skole til ungdomsuddannelse. På nuværende tidspunkt bruger dagtilbudsområdet Kompetencehjulet, hvilket afløses i skolen af elevplaner og i overgangen til ungdomsuddannelsen benyttes uddannelsesplanen. Der kan med fordel udvikles en læringsplan for det enkelte barn, som begynder fra barnets start på livet og følger barnet/eleven frem til ungdomsuddannelse. Nu har vi i dagtilbuddet ofte barnets bog og i skolen ofte porteføljer. Vi tror en barndomslærdoms-ungdoms - læringsplan vil optimere barnets/elevens udvikling og i højere grad bevidstgøre og motivere barnets/elevens egen lyst til læring. Der ønskes et øget og mere formaliseret samarbejde mellem lærere, pædagoger og andre medarbejdere i skole og dagtilbud. Dette dels for, at sikre den røde tråd for det enkelte barn/elev, men også for at vidensdele og at udvikle vore fagkompetencer på tværs som f.eks. i forhold til sprogstimulering af børn i dagstilbud i et samarbejde mellem dagstilbud og skolernes læsevejleder. 18/36\n19 Forvaltningens kompetence at forvaltningen igangsætter forsøgs- og udviklingsarbejde med en bredere vifte af faglokaler end de traditionelle faglokaler som f.eks. fysiklokaler at forvaltningen undersøger mulighederne for at indkøbe/udvikle et redskab i forhold til at angive lærings og trivselsmål for barnet/eleven i hele spændet 0-18 år Skolelederens kompetence at skolelederen og dagtilbudslederen i hvert distrikt udarbejder et fælles læringsgrundlag, således at der skabes sammenhæng mellem mål, læringsramme og læringsledelse at skoleleder og dagtilbudsleder skal sikre et mere formaliseret samarbejde mellem lærere, pædagoger og andre relevante medarbejdere i skole og dagtilbud at skolelederen sikrer at hele skolens virke er præget af tydelig struktur at skolelederen sikrer at medarbejderne bevæger sig væk fra traditionel planlægning af aktiviteter hen imod planlægning af læring, der forudsætter konkrete og målbare læringsmål 19/36\n20 IT og digitale kompetencer Udviklingen i anvendelsesmuligheder for IT er konstant stigende i stort set enhver sammenhæng. Dette gælder også for så vidt angår mulighederne i forhold til børnenes udvikling og læring. For at kunne udnytte disse muligheder er det nødvendigt løbende at opkvalificere de digitale kompetencer hos det pædagogiske personale i dagtilbud og skoler. Målet er at alle pædagogiske medarbejdere har en reel adgang til inddragelsen af relevante digitale læremidler i arbejdet med børn og unge dagtilbud og skoler etablerer en formel struktur til fælles udvikling og gensidig læring baseret på etablering af praksisfællesskaber og med afsæt i aktionslæringsprincippet der etableres en fælleskommunal struktur for kompetenceudvikling med fokus på anvendelsen af IT i det pædagogiske arbejde pædagogiske og didaktiske drøftelser af IT s anvendelse i alle fag indgår i arbejdet i skolernes fagudvalg Resultatmål Ved udgangen af skoleåret er der etableret en formel struktur i forhold til udviklingen af digitale kompetencer hos medarbejderne. En struktur som inkluderer tanken om fælles udvikling og gensidig læring blandt det pædagogiske personale baseret på praksisfællesskaber og aktionslæringsprincippet. Strukturen kan besluttes etableret fælleskommunalt eller i de enkelte dagtilbud og skoler Ved udgangen af skoleåret har de faglige fora på alle skoler med afsæt i de reviderede Fælles Mål udarbejdet en beskrivelse af, hvordan der arbejdes med de digitale læremidler i det pågældende fag Ønsket effekt At medarbejderne har nødvendige kompetencer til reflekteret at kunne anvende og udvikle brugen af IT i det pædagogiske arbejde At der løbende foregår kompetenceudvikling blandt det pædagogiske personale At alle børn i dagtilbud og skoler bibringes nødvendige digitale kompetencer og understøttes i deres digitale dannelse Det forudsættes at der findes velfungerende IT-løsninger og at skolens medarbejdere er i besiddelse af de fornødne kompetencer, så der vitterligt er reel adgang til anvendelsen af it som værktøj i dagtilbud og skoler. I skolerne som bærende element i undervisningen. Politisk beslutning at byrådet pålægger forvaltningen at udarbejde en digital strategi i forhold til at arbejde med digital dannelse for 0-18 årige Forvaltningens beslutning at der i efteråret 2014 udarbejdes en struktur for udviklingen af IT-kompetencer hos medarbejdergrupperne i såvel skole som dagtilbud Skolelederens beslutning at skolelederen sikrer at IT-kompetenceudviklingen tager udgangspunkt i at medarbejdere lærer af og med hinanden at skolelederen skal sikre at der på skolen er en IT-ressourceperson 20/36


Sommerhuse i Grönebach - Cofman.com sommerhusudlejning\n1 sommerhuse i Grönebach\nVidunderligt sommerhus i Grönebach kan bestilles gennem Cofman.com\nGår turen til Grönebach? Angiv dine ønsker i en søgning herunder – det er effektivt. Eller se alle feriehusene i Grönebach nederst på siden. Klik videre, og du får husbeskrivelsen og kan tjekke, hvornår det foretrukne sommerhus er ledigt. God fornøjelse med søgningen – og så ønsker vi jer en rigtig god ferie i Grönebach.\nSommerhuse i nærheden af Grönebach\nGrönebach er en meget lille destination. Derfor er der ikke så mange sommerhuse til udlejning netop der. I stedet har vi her samlet et udvalg af huse, der ligger i nærheden af Grönebach.