Stangbygning - Byg din egen fluestang - scandicAngler.com\nByg din egen fluestang\nDet er en dejlig ting for den indre ro, at fremstille sin fiskestang selv. Det giver muligheden for, selv at disponere over stangaktion, farvevalg og løsdele.\nArtikel opdateret 15.08.2020\nGenerelt er der nok mellem 30 og 40 % at spare ved at bygge sin egen fluestang. På de dyrere stænger kan man virkelig spare mange penge.\nJeg har valgt at bygge 2 stænger; En tredelt tørfluestang på en Sage SP 490-3 klinge og en LOOP Yellow Line 588-3.\nLOOP’s Yellow line:\nPacific Bay hjulholder down lock 3 – sorteloxsert aluminium\nSlangeringe fra Perfektion\nSkydering foret med Silicium Carabid ( SIC ),\nEt færdigslebet kork håndtag i AAA kvalitet,\nSkulderkappe i nysølv.\nBeviklingstråd fra Gudebrod A-tråd i farven 441 grå (farven er ikke original – men valgt for at give kontrast)\nTil pyntebeviklinger er brugt Gudebrod metallic tråd 9002 sølv.\nSAGE SP 490-3:\nStruble U-20 hjulholder i nikkelsølv\nSlangeringe fra Perfection\nSkydering foret med Silicium Carabid (SIC)\nKork-ringe af den bedste kvalitet (betegnet “flor grade”)\nSkulderkappe som afslutter korkhåndtaget i nysølv\nBeviklingstråd fra Gudebrod A-tråd i farven 5896 grøn\nDen første del af stangbygningsprocessen er valget af klingen. Først må du gøre dig klart, hvad stangen skal bruges til.\nEr det til stalling og bækørred i åen med en let enhåndsstang, havørred i åen/ kysten eller laksefiskeri i elven. Længden af stangen kan variere fra 6 til 15 fod, og den kan være delt i 2 til 5 dele.\nDerudover er der stangens aktion at tage hensyn til. Man kan sige det kort ved, at stangens aktion er evnen til at bøje sig under belastning og derefter til at finde tilbage til grundstillingen. Aktionen har derved også noget at gøre med hurtigheden af stangen. Aktionen bestemmes af formålet. Som en tommelfingerregel skal man bruge en hurtig stang til lange kast – med rygrad der kan kroge en fisk langt ude.\nOg en langsommere stang til kortere kast som skåner et tyndt forfang i tilslaget ved f.eks. tørfluefiskeri. Stænger med langsom aktion giver relativt store line-bugter og er let kastende for en nybegynder. Stænger med en hurtig aktion stiller større krav til kasteren. Kastet skal times mere præcist for at udnytte stangen. Er kasteren ikke i stand til dette, vil stangen føles stiv og kedelig.\nFor at få en hurtig stang skal stivheden af den anvendte fiber op. Skal stangen være rigtig hurtig så anvendes en endnu stivere fiber og samtidig sættes klingevægten lidt ned. Dermed er der mindre masse, som skal sættes i bevægelse.\nKulfiberens stivhed/spændstighed omtales ofte som modulus og måles i Mpsi (Milioner Pound per square inch.)\nØvrige tekniske informationer\nDet sker at der oplyses yderligere data på stænger og klinger. Hvad betyder de? Når stangen belastes bliver fibrene på undersiden presset sammen og oversiden strukket. Denne belastning giver klingen et ovalt tværsnit. Dette nedsætter stangens evne til at opbygge energi og derfor tilstræbes det, at klingen bevarer et cirkel tværsnit.\nHoop strength er den måleenhed, der bruges til at beskrive, hvor stor modstanden er mod ovalitetsdannelse. Fibrenes strækevne måles i tensilstyrke. Scrimværdien beskriver, hvor mange fibre der er lagt på tværs eller i vinkel på længderetningen for at modvirke ovaliteten.\nStangens aktion bestemmes derudover af bindemidlet (epoxy), tapering, radius og vægtykkelse. Desuden kan der være tilsat boronfibre, titaniumfibre eller kevlarfibre. Alt sammen meget teoretisk, men nok også en forklaring på hvorfor nogle klinger er meget dyre og andre er meget billige.\n2 delte contra 3, 4 eller 5 delte stænger\nDu skal gøre dig klart, om du vil betale ca. 15 – 20 % mere for at få en 3 eller 4 delt klinge i relation til en tradiotionel 2 delt klinge. Det er unægteligt en hel del lettere at rejse med flerdelte stænger. Det er nok også den eneste forskel, der er på 2 delte og flerdelte stænger i dag.\nNår klingen og delene er købt, er det første du bør gøre, at sammenligne længderne på de enkelte dele som stangen består af. Jeg vil foreslå at montere hjulholderen således, at bunddelen bliver ½ cm længere end de øvrige dele.\nDet skåner topdelen under transport.\nDet næste der skal ske, er at finde klingens rygrad. Når klingen fremstilles vikles kulfiberklædet op om en stålkerne (mandril). Der hvor klædet starter, opstår der en linie hvor klingen er stivere. For at undgå at stangen vrider sig under kast skal punktet findes.\nRygraden befinder sig modsat det punkt, hvor klingen giver sig mest under pres. Øjerne placeres oftest på “mave-siden” siden – diametralt modsat rygraden. Nogle klinger er forsynet med markeringer af “mave-siden”, når de købes. Er man ikke fortrolig med metoden, kan du få forhandleren til at markerer den.\nEn anden ting at tage hensyn til er, stangens logo. Det tager sig bedst ud på højre side af stangen, når den er færdigbygget.\nHjulholderen samles med epoxylim. Jeg kan anbefale 10 minutters epoxylim til hele stangbygnings-processen. Lad være med at sætte bundpladen i. Det er faktisk det sidste der skal gøres. Gerne efter at stangen er lakeret helt færdig og afprøvet.\nVær 100% sikker på om det er en hjulholder med up – lock eller down-lock. Up-lock betyder, at gevindstykket sidder under hjulet, og således at der spændes fra bundpladen og op. Ved down-lock sidder gevindstykket mellem korkhåndtaget og hjulet spændes ned mod bundpladen.\nNår samling og limning af hjulholderen er tør efter ca. 10 min, finder du ud af, hvor hjulholden skal sidde på klingen, således at logo vender rigtigt og bunddelen bliver den længste af stangdelene. Der rulles tape om stangen på tre steder, således at hjulholderen passer stramt over disse. Der blandes en omgang epoxy, som fordeles på og mellem tapen. Og hjulholderen skubbes på plads.\nMontering af Kork\nNår hjulholderen er tør efter 10 min, kan montering af korkhåndtaget begynde. Det kan bestå af et færdigtkøbt håndtag eller det kan opbygges at enkelte korkstykker. Når du køber kork, så køb en god kvalitet!\nSuper god kork kan desværre være svær at skaffe, men undersøg markedet. Fordelen ved god kork er, at den er hårdere, med færre porer, nemmer at slibe og holde ren, og endvidere er man helt fri for at spartle. Og hvad skal du så kigge efter? Du skal se efter kork med færrest porer. (se billede). De ses som mørke pletter i endefladen og går typisk igennem hele korkskiven. Ringen til højre er næsten uden porer.\nNår du sliber korkhåndtaget, vil porene komme til syne som langsgående mørke sprækker, som de to ringe, der står på højkant. Er porene store skal de spartles på det færdige håndtag – og det holder ikke. Ringen i højre hjørne på billedet, er af fineste flor grade kvalitet, og koster ca. 8 kr. pr løbende cm. Så god kork er dyr og som nævnt svær at skaffe, men ulejligheden værd.\nUnder tilpasningen drejes de enkelte korkstykker således, at de lægger sig med mindst mulig mellemrum. Positionen markeres med en tværstreg over samlingen og ringene nummereres. Det sikrer, at det er hurtigt at finde placeringen igen, hvilket er en stor fordel, når der bruges epoxylim.\nDet færdigslebne håndtag tilpasses i længden, og hullet files op med en rundfil, til det passer stramt på klingen. Derefter limes det med epoxylim. Bland epoxylim. Der skal være nok til hele arbejdsgangen. Epoxylimen påføres klingen. Ved det færdig håndtag smøres limen på klingen i den højde hvor det øverste af håndtaget kommer til at sidde.\nNår håndtaget skubbes på plads, drejes samtidig rundt og epoxylimen fordeles jævnt. Er der for meget epoxylim fjernes det overskydende inden håndtaget presses mod hjulholderen.\nVed korkringene smøres en smule epoxylim på klingen og den forrige korkring. Næste korkring presses på plads, mens den drejes en omgang. Det gøres i et raskt tempo og afslutningsvis sættes håndtaget i en korkpresse.\nFordelen ved epoxylim er, at den er vandfast, fleksibel, hurtig, holdbar og tilpas blød at slibe i, når håndtaget skal slibes i form. Korkpressen er lavet af et stykke gevindstang og 6 møtrikker købt ved byggemarked. Gevindstangen er halveret, og der er yderligere brugt to stykker træ. Resten giver sig selv. Pris ca. 10 kr.\nSlibning af håndtag\nNu er håndtaget klar til slibning. Klingen er dækket med tape ca. 10 cm op over håndtaget. Hjulholderen bør ligeledes tildækkes.\nDet er vigtigt, at du har en klar forestilling om, hvad du ønsker før slibningen påbegyndes. Prøv nogle stænger ved forhandleren og find det håndtag, der passer dig bedst. Herefter kan du evt. få forhandleren til at tage en fotokopi af håndtaget. Derved har du en målfast kopi, som du kan støtte dig til under slibningen. Til slibningen bruger jeg en Accu boremaskine, slibepapir i korn 120, 240, 400 og 600. Jeg tager et bor og sætter tape omkring, så det passer stramt op i klingen ved hjulholderen.\nBoret med klingen sættes i boremaskinen. Sørg for at boret sidder så stramt, at klingen drejer med rundt, når der slibes. Hodl godt fast og gerne med venstre hånd. Skulle klingen begynde at slå eller der sker noget andet ukontrolleret, så er accu-boremaskiner forsynet med bremse, så der ikke er efterløb.\nSlip knappen og klingen stopper med det samme. Ved håndtag som er samlet af korkringe, skal du først slibe det helt rundt. Derefter starter du på, at give det den facon du ønsker. Start med korn 120. Når du nærmer dig, så mål på fotokopien og korriger. Skift til korn 240 til håndtaget har faconen.\nPolér efter med korn 400 og til sidst 600. Sørg for, at slibespor fra forrige stykke papir er helt væk, før du skifter til næste kornstørrelse. På den måde får du et glat og jævnt håndtag, der ikke så nemt tager imod skidt. Håndtaget er færdigt og boret fjernes. Bundduppen monteres ikke.\nBevikling og montering af øjer\nFørst monteres topøjet med epoxylim. Husk at vende det rigtigt i relation til stangens rygrad! Før skulderkappe, kroghvil og øjer monteres, skal du kende deres nøjagtige placering.\nSage har en hjemmeside hvor det er muligt at finde målene på nøjagtig den Sage klinge jeg her er ved at bygge. Der står både størrelse, antal og afstand fra topøjet. Afstanden er givet i tommer. Jeg har taget et båndmål og ved 61 cm er der sammenfald med 24 tommer. Dvs. 61/24 svarer til at 2,5417 cm er = 1 tomme.\nStangen samles sådan som den skal monteres. Find et sted med gulvplads. Læg båndmålet og klinge ved siden af hinanden. Brug en tusch i en kontrastfarve til at markerer midtpunktet af øjneplaceringen. Nu skal skulderkappe monteres. Den kan være lavet gummi, plastic eller af nysølv.\nBeviklingstråden trækkes gennem skulderkappen. Skulderkappen sættes ned over klingen til den afslutter korkhåndtaget. Nu er stangen klar til den første bevikling. Da den også skal holde kroghvilet, fæstes det øverste ben med et lille stykke malertape. Det er på samme måde de øvrige øjer middlertidligt fæstnes.\nDer kan laves forskellige pyntebeviklinger, og ferulerne plejer jeg at markere med en pyntebevikling, men det vil jeg gerne vende tilbage til når jeg har en metode til at illustrere det bedre. Når den sidste bevikling er færdig, skal beviklingerne lakeres.\nBeviklingsprocessen er vist med de fem ovenstående illustrationer der taler for sig selv. Jeg anbefaler at bevikle øjerne i hånden og spænde tråden lidt med fingerne. Der findes beviklingsstativer og trådspændingen kan opnås ved at lade tråden løbe gennem en bog eller over nogle trisser, mens stangen roteres.\nLakeringen er beregnet til at fiksere tråden således, at den ikke forskubber sig. Og samtidig danner lakken et beskyttelseslag, der forhindrer beskadigelse af tråden fra slid og skarpe genstande.\nLakeringen skal være så tyk, at den lige akkurat dækker tråden og lægger en glasering hen over beviklingen. Der er ingen grund til at ofre dyre penge på en let klinge, for derefter at lakere beviklingerne så meget, at vægten forøges betydeligt.\nDen en-komponente laktype hærder op ved, at opløsningsmidlet damper af. Denne type efterlader i sagens natur “kun” fyldstoffet, og det betyder, at der skal lakeres flere gange for at opnå et tilfredsstillende resultat.\nI øvrigt er opløsningsmidlet anvendt i denne type lak, fortynder og det kan som bekendt give alvorlige hjerneskader. Den to-komponente laktype, hærder ved en kemisk reaktion af de to komponenter. Den svinder ikke under ophærdningen.\nDet du ser – er det du får. Der kan med held lakeres en gang og opnås et rigtigt flot resultat. Hærdetiden er ca. 1 døgn og fuld styrke efter 7 dage. Jeg anbefaler at lakere beviklingerne to gange; første gang mættes beviklingerne. Derved suger beviklingerne lakken ind ved øjerne og fylder evt. hulrum.\nAnden gang dækkes tråden, og der opnås en perfekt glasagtig overflade. Jeg bruger den to-komponente laktype, fordi det relativt nemt giver et godt resultat og yderligere er utroligt holdbart. Jeg anvender FlexCoat.\nFlexCoat findes i to typer, en almindelig der er velegnet til tykkere lag, og en Lite der bruges ved tyndere lag eller som 1. gangs lakering. Det er epoxylak og kan ved gentagede påvirkninger give hudallergi – derfor er et par handsker en god forebyggende hjælp. Der findes desuden en Color Preserver der kan bruges før lakering. Den forhindrer, at lakken gør tråden mørkere.\nFør lakeringen påbegyndes\nFor at undgå problemer med at den to-komponete lak ikke hærder helt op, skal du være meget omhyggelig med at afmåle de to komponenter (her kaldet A og B). Komponenterne reagerer kemisk i forholdet 1:1. Hvis der er forskel i blandingsforholdet, vil der være en overskydende del, og den vil opleves som en klistret hinde, når resten er hærdet op.\nDet er muligt at redde en sådan lakering, ved at smøre en enkelt bevikling ind i et tyndt lag af ren komponent A og derefter vente for at se op det hele hærdede op. Gør det ikke det, så gentag med komponent B. Efter at det er konstateret, hvilken komponent, der får beviklingen til at hærde op, giv da de resterende beviklinger en tilsvarende tur med den manglende komponent. Efter et par døgn kan beviklingerne tørres af med en spritklud for at fjerne evt. overskud.\nGiv nu et tyndt lag perfekt blandet lak som dækker evt. skader. Det er ikke optimalt, men alternativet er at skrælle alle beviklingerne af og starte forfra. Så det anbefales, at være meget omhyggelig med opmålingen og også at blande mindst 2 ml af hver komponent. Alternativt kan du tælle dråber. Det kan gøres ved at dyppe en pind, sugerør eller lignende i flasken og derefter overføre 3-4 dråber af gangen til et stykke plastfolie. Tæl nøjagtig. Det er her det kan gå galt, fordi der ikke blandes store mængder.\nPå den anden side er 8-10 dråber af hver komponent nok til at lakere en halv stangdel, og det er jo lidt ærgerligt at smide 2/3 af blandingen ud. Byt aldrig låg på flaskerne, og brug altid to forskellige sprøjter, pinde, sugerør til at måle med. Hvis der sker en fejl her og samme pind bruges i begge flasker, så er lakken ødelagt.\nDet kan lade sig gøre, at slibe en lakering med slibepapir (vandslibepapir korn 600 anbefales) og derefter lakere et tyndt lag oven på. Det kan ikke ses.\nJeg brugte tidligere en batteridreven gearmotor til, at roterer mine stænger under hærdning. Koblingen røg af en nat, og næste morgen stod motoren stadig og kørte, men stangen stod stille, og lakken hang i gardiner på undersiden. Det lykkedes, at slibe gardinerne væk og give et tyndt lag og redde lakeringen.\nLakken er til en vis grad selv-nivellerende, hvilket jeg udnyttede da jeg gav vores dørskilt et lag lak. Hvis hele området der skal lakeres er godt mættet, så fordeler lakken sig næsten af sig selv. Den hærder først til en tyktflydende masse i løbet af de første par timer og efter ca. 4 timer er den så fast, at den ikke længere er flydende – men blød.\nEfter 12 timer kan man røre lakeringen og ca. 36 timer efter kan stangen bruges. Men gør det til en vane, at holde fingrene væk i 48 timer. Jeg har flere gange ærgret mig over, at sætte fingre på en ellers perfekt lakering, der næsten, men også kun næsten var tør!\nLakering og finish\nTil at anbringe stangen i under hærdningen bruger jeg en papkasse med 2 V-udskæringer i siderne. Roterende motorer er prøvet, men jeg syntes at det er for besværligt. Til at blande lak på/i bruger jeg enten et stykke plastic eller et engangs-snapsebæger.\nTil at lakere med bruger jeg en engangspensel med plastskaft, som de bl.a. sælger i Bilka. Ved evt. uheld er husholdningssprit glimrende til afrensning af uhærdet epoxy lak og delkomponenter.\nDet anbefales, at varme komponent A og B op til ca. 30 grader Celcius. Det gør det lettere, at afmåle lakfordelingen og blandingsforholdet nøjagtigt p.g.a. at, blandingen bliver tyndere. Så stiger luftboblerne i lakblandingen lettere op til overfladen og forsvinder. Brug penselskaftet til at blande med og rør grundigt rundt.\nTør penselskaftet af og vent 5 minutter. Varm evt. lakken mellem hænderne eller med et halogen spot og pust ned i bægeret. På den måde fjernes de fleste luftbobler. Alternativt kan der bruges en hårtørrer. Hvis stangen skal have lak to gange, hvilket jeg vil anbefale, skal første lag lak være tyndt.\nNu lakeres beviklingerne. Jeg gør det ved at jeg styrer penslen med lak med højre hånd, og så roterer stangdelen med venstre hånd. For at fordele lakken ud over beviklingens kant, uden at smøre for meget lak ud på klingen, bruges en nål der trækkes rundt langs kanten af beviklingen. Det bryder overfladespændingen og giver et flot resultat.\nTil sidst blæses der med en hårtørrer på beviklingerne, det fjerner evt. luftblærer og gør lakken tyndtflydende således, at den fylder alle ujævnheder ud.. Nu anbringes stangdelen i V-udskæringerne i papkassen – uden at beviklingerne rører pappet. Derefter drejes stangen hver 6 min. den første halve time.\nDerefter forlænges til 9 min. den næste halve time. 12 min. den næste og efter 1 ½ time forlænges til 15 minutter. Det interval holdes i en time. Så skulle lakken gerne have sat sig. Sørg for at øjerne hænger nedaf til sidst.\nEfter 24 timer er stangen klar til at få 2. gang lak. Først efterses alle beviklinger og alle ujævnheder. Det gælder især rester af enderne på beviklings tråden, der eventuelt kan stikker op hist og her. De skæres af med en skarp hobbykniv.\nDerefter lakeres der anden gang og nu skal trådens kontur forsvinde og overfladen skal være ubrudt. Ellers samme procedure som ved første lakering. Det er hensigtsmæssigt, at have papkassen stående et sted, hvor der ikke er færdsel – børn og dyr er forment adgang.\nStangen er nu næsten færdig. Den skal prøvekastes – og gerne prøvefiskes. Er håndtaget i orden kan du lime bundpladen i – det gøres med epoxylim.


Gorillaen Ndakasi forlader denne verden i armene på sin plejer - Udforsk Sindet\nGorillaen Ndakasi forlader denne verden i armene på sin plejer\nDette billede fik hele verden til at græde. Virungaparkens ansatte Andre Bauma holder den gorilla, som han selv har reddet, opdraget og beskyttet i 14 år, mens hun tager sit sidste åndedrag.\nHvis der er én ting, som gorillaen Ndakasi kendte i sine 14 korte år i Virunga National Park (Den Demokratiske Republik Congo), så var det kærlighed. Faktisk voksede denne bjerggorilla op i armene på den samme mand, som for nylig holdt hende i sit skød, da hun tog sit sidste åndedrag.\nDet var en smertefuld oplevelse for Andre Bauma, som havde en grænseløs kærlighed til gorillaen.\nFaktisk var dette smukke dyr en del af ham, et stykke af hans egen historie. Han reddede Ndakasi fra den visse død, da hun var kun to måneder gammel.\nNår man ser det billede, der blev taget, lige før hun døde, kan man ikke undgå at tænke på taknemmelighed, engagement og tilknytning. Desuden er der en vis sorg, da hun uden tvivl døde før sin tid.\nGorillaer har nemlig normalt en forventet levetid på 35-40 år. Sandheden er dog, at selv om parker og reservater er den eneste måde, hvorpå de kan forblive sikre mod krybskytter, er de ikke gorillaernes naturlige levested.\nFaktisk har disse dyr virkelig brug for at være i skovene, i deres naturlige omgivelser, i deres sociale grupper. Ndakasi blev syg i en tidlig alder, og der kunne ikke gøres noget for at stoppe hendes sygdom.\nDette billede, der nu er udbredt på de sociale medier, rører os og opfordrer os til at tænke over det. Det skyldes, at vi som mennesker ofte ses som dem, der er i stand til at udrydde hele dyrearter. Men som dette billede viser, er vi også i stand til at beskytte og passe på dem.\nGorillaen Ndakasi, pigen fra bjergene\nAndre Bauma har brugt halvdelen af sit liv på at arbejde i gorillareservatet i Virunga Nationalpark i det altid urolige Congo. Dette sted blev oprettet i 1925 og er i dag en af de vigtigste og smukkeste turist-enklaver i Centralafrika. Så meget, at det blev erklæret for verdensarv i 1979.\nDet er hjemsted for omkring en tredjedel af de tusinde tilbageværende bjerggorillaer i verden. Dette har været og er fortsat ikke nogen let bedrift. Faktisk er der ofte grupper af jægere at finde i området. Det er ret almindeligt, at de ansatte af og til bliver overfaldet og dræbt. Det siger sig selv, at de har et hårdt liv og er ekstremt modige.\nUden disse engagerede mænd ville denne art faktisk være uddød nu. I dag er tallene imidlertid opmuntrende. For i 2007 havde de 720 gorillaer, og lige nu har de omkring 1.063 gorillaer. Desværre er Ndakasi ikke længere en af dem.\nHun var klog, unik og speciel\nAndre Bauma beskrev gorillaen Ndakasi som sin mest specielle og intelligente pige. Det er faktisk ikke overraskende, at hver passer har sin “favorit”. Ndakasi var helt sikkert Andres, denne gorilla, som han reddede, da hun var kun to måneder gammel.\nDet var i juni 2007, under skybrud, at Andre fandt hende, mens hun omfavnede sin mors livløse lig, som var blevet brutalt myrdet af krybskytter. Han tog hende forsigtigt fra sin mor og bar hende mod sit eget bryst, mens han dækkede hende til med sin jakke. Andre gav hende konstant omsorg i de første måneder og år.\n“Ndakasi var anderledes end de andre. Hun var en meget intelligent gorilla, som elskede at lege. Hun var fascineret af alt, hvad der var menneskeligt, og nogle gange troede hun endda, at hun også var det.”\nGorillaen Ndakasi på de sociale medier\nVi har kendt til gorillaen Ndakasi siden 2019. Du husker uden tvivl billedet af en dyrepasser, der tager en selfie med to gorillaer, der poserer bag ham. De fotobombede hans selfie.\nDeres menneskeliggjorte holdning på kameraet fangede os alle. Disse gorillaer var Ndakasi og hendes ven Ndeze, en anden forældreløs gorilla ligesom hende, som levede lykkeligt på Senkwekwe Center i Virunga Park.\nPå det billede “poserede” begge dyr med deres plejere. Det var dog Ndakasi, der så ud til at have et velvilligt smil og et mere imødekommende og endog menneskeligt udtryk end sin kammerat.\nFordi Ndakasi, som Andre med rette påpeger, var speciel og ikke som nogen anden abe. Hendes tilstedeværelse berigede de andre på en bemærkelsesværdig måde. Hun var nemlig kvik, sjov og meget tæt knyttet til Andre.\nFaktisk var denne bjerggorilla med i flere dokumentarfilm. I en af dem ser hun ud til at “grine” højt, mens hendes plejer kilder hende. Hun fangede kameraet og fortryllede alle, der var sammen med hende.\nVi alle i Virunga vil savne hende, men vi vil være evigt taknemmelige for den rigdom, som Ndakasi bragte ind i vores liv i hendes tid i Senkwekwe.\nVirunga National Park, et særligt sted\nHistorien om gorillaen Ndakasi bør få os til at tænke dybt over det. Der er ingen tvivl om, at menneskers tilstedeværelse til tider kan være den mest skadelige for vores økosystemer og naturlige miljøer.\nKrybskytteri er ved at udrydde unikke og vidunderlige arter fra jorden. Ligeledes har de væbnede konflikter i lande som Congo også en voldsom indvirkning på mennesker.\nVirunga National Park er et af de vigtigste steder i Centralafrika. Det er ikke kun hjemsted for en tredjedel af alle de resterende bjerggorillaer i verden. Faktisk findes der i dette land tusind arter af unikke væsener – pattedyr, padder, fugle, krybdyr.\nDet mest chokerende er imidlertid, at fire millioner mennesker, der er berørt af væbnede konflikter, bor i udkanten af parken. Faktisk er dette område et tilflugtssted for alle, der flygter, har brug for beskyttelse og ønsker at lægge deres fortid bag sig.\nTre utrolige dødsritualer hos gorillaer\nDødsritualer hos gorillaer, som blev udforsket af Amy Porter, viser, at denne art har et væld af følelser meget lig dem, vi mennesker har.


Samarbejdspartnere - PGU\nPGU’s gartneri leverer varer til MENY i Rønde. Blandt et bredt udvalg af leverandører finder du friskt økologisk grønt direkte fra PGU’s gartneri.\nPGU driver kantinen på Syddjurs Rådhus. Madlavning, kundekontakt og god hygiene er med til at give rådhusets medarbejdere en god frokostoplevelse, hver dag.\nPGU’s medielinje leverer grafisk materiale til Rosenholm Festival. Alt fra billetter til plakater designes af medielinjen. Ligeledes levere PGU’s gartneri planter til festivalen. På flere forskellige måder er PGU med til at definere festivalens visuelle udtryk.\nPGU’s gartneri leverer til Gammel Estrup, og er på den måde en del af et levende museum med aktiviteter og arrangementer. Især i juletiden kan man se gartneriets kranse, pynte hos Gammel EstrupDanmarks herregårdsmuseum – Gammel Estrup.\nPGU’s gartneri leverer til Super Brugsen. Blandt et bredt udvalg af leverandører finder du friskt økologisk grønt direkte fra PGU’s gartneri.\nPGU’ træværksted er en af de socialøkonomiske virksomheder, anbefalet af ELRO fonden. Handler man med PGU’s træværksted, er der derfor mulighed for at søge midler hos ELRO Fonden.\nPGU’s gartneri er en del af det lokale samarbejde ‘Molbordet’. Her samarbejder det lokale erhvervsliv om at promoveres lokale produkter og virksomheder.\nPGU’s gartneri leverer til Aarhus Sovsen. Smager du på Aarhus sovsens chili sovs, kommer det der brænder på tungen, direkte fra PGU’s gartneri.\nPGU’s gartneri leverer til Allingåbro Blomster Butik. Især i juletiden kan man se gartneriets kranse pryde blomster butikken.


Afholdt i København 6. april 2013.\nBrian Scharling blev valgt.\nTorben Thellefsen blev valgt.\nAflæggelse af og godkendelse af bestyrelsens beretning\nBrian Scharling oplæste bestyrelsens beretning. (se herunder) Den blev godkendt.\nVed DM 2012 i Rebild havde der været et ønske om en “godt bakket” rute. Det må siges at lykkedes, da landevejsløbet havde ca 13 højdemeter/kilometer. Til sammenligning har et af de mest bakkede motionscykelløb i Danmark “kun” 10,5 hm/km. De mange bakker til trods endte det alligevel med at en velomobil var hurtigst.\nI november 2012 afholdtes det første Juleræs i samarbejde mellem Velomobilcenter.dk og Liggecykelforeningen. Det bedømtes af deltagerne til at have været et godt arrangement og vil blive gentaget i 2013 (24. november). Det er dejligt med arrangementer ud over de faste (forårsweekend og DM).\nForårsweekenden afholdes nu uden en egentlig udstilling. Det har ikke været muligt at få tilsagn fra Cykel-Optimisten og Velomobilcenter.dk, og i stedet for kun at udstille private cykler har vi valgt kun at mødes og køre et par ture sammen.\nDM 2013 afholdes ved Odense.\nDM 2014 afholdes måske ved Værløse.\nVi har droppet vores medlemsblad og arbejder med nye måder at holde kontakt med medlemmerne på. Vores hjemmeside er under kraftig ombygning, og vi forventer os en del af den. Feedback ønskes, fra medlemmer og brugere. Vi synes at vores forum har bedre potentiale end Facebook, især i forhold til at “huske” tidligere diskussioner.\nVores logo er blevet opdateret, og vi har planer om at bruge det i forskellige sammenhænge.\nBestyrelsen har siden sidst holdt 2 fysiske møder og 2 møder via Skype.\nVi vil gerne opfordre til at vores medlemmer finder på og/eller foreslår arrangementer af forskellige arter.\nC.G. har søgt EU-støtte, via os, til Eurotour 2013. Der er tilmeldt 28 personer fra 7 lande. Eurotouren er afledt af ROAM (2011), men den blev for stor (~130 personer) og faldt sammen under sin egen vægt. C.G. er hovedmanden bag “plan B” som gennemføres til sommer.\nAflæggelse af og godkendelse af revideret regnskab\nSelve regnskabet blev ikke taget til referat. Kommentarerne blev:\nUdover renter betaler vi nu 300 kr i kontogebyr årligt. Det foreslås at vi overvejer at skifte bank.\nKontingentet ser lavt ud? Det svarer kun til 125 medlemmer.\nMedlemstallet er muligvis stabilt fra 2011.\nVil folk betale kun for hjemmeside? Det ved vi ikke. Vi håber det, og vi har også andre tilbud til medlemmer end kun hjemmeside.\nEr der sponsorindtægter til DM? Det varierer. Farum kommune støttede i 2011, og DM i Aalborg fik en del støtte (fra firmaer).\nBudgettet blev ikke taget til referat.\nBestyrelsen foreslår 95 kr i kontingent for 2014. Det vedtoges.\nGenvalg til alle opstillede (Poul, Brian, Hans Jørgen). Jørgen Pedersen valgt som suppleant.\nGenvalg til Jan og Jon, med Halfdan som suppleant. Jon beder om at få eksplicit besked når det er tid til revision.


ANALFABETEN DER KUNNE REGNE af Jonas Jonasson | Modtryk\nForside 01AF843F-8F41-4FB2-8C49-2A028E0E1A59 Analfabeten der kunne regne\nOriginal titel Analfabeten som kunde räkna\nMed ANALFABETEN DER KUNNE REGNE kunne Jonas Jonasson sagtens vinde det nordiske mesterskab i fed fantasi.\nJonas Jonasson skriver i et ukrukket og lakonisk sprog, og det er en fornøjelse at læse.\nMen hvis det grimmeste, man kan kalde en roman, er perfekt, så må det nok være en ganske hæderlig bog.\nDet er vittigt, sprudlende, bidsk og en fornøjelse at læse.\nBogen har de samme kvaliteter, der gjorde Jonas Jonassons Den hundredårige der kravlede ud ad vinduet og forsvandt til en bestseller. Situationskomik, absurde drejninger og et lune, der får en til igen og igen at ville læse højt.\nHvis man hørte til dem, der elskede Den hundredårige der kravlede ud ad vinduet og forsvandt, så vil man også være vild med Jonas Jonassons nye roman Analfabeten der kunne regne.\nSpøgefuglen Jonas Jonasson boltrer sig veloplagt i stoffet, og han bruger hele vejen igennem faktiske hændelser og virkelige personer ved siden af de fiktive.\nDet er underholdende, svimlende og tankevækkende


Kender du børn der har problemer med hyppige forkølelser, næsen løber næsten hele tiden. Nogle gange også ondt i ørerne. (4) | AstmaCare & ButeykoClinic\nSom Buteyko behandlere arbejder vi på at fjerne årsagen til de forstørrede polypper\nIflg. Professor Buteyko er årsagen til forstørrede polypper hyperventilation/overånding. Som en konsekvens af overåndingen er det nødvendigt at afhjælpe årsagen til de forstørrede polypper for så vil symptomer forsvinde.\nDet er vores opgave at hjælpe barnet med at normalisere vejrtrækningen og få det til at trække vejret gennem næsen igen. Et barn der ikke er i stand til at trække vejret gennem næsen vil altid have forskellige helbredsmæssige problemer.\nOg ja, det er lettere sagt end gjort!\nDet kan være en ganske vanskelig opgave og derfor er det vigtigt at have en erfaren behandler at samarbejde med. For det er jo vanskeligt for et barn med forstørrede polypper at trække vejret gennem næsen.\nPå den ene side blokkere polypperne luftstrømmen gennem næsen mens på den anden side så er næsen blokeret af opsvulmede slimhinder i næsen. Væskeansamlingen begrænser luftpassagen og kan ultimativt dække selve polypperne.\nPå det tidspunkt holder næsen helt op med vejrtrækningen. Det vil så sige, at problemet består at to dele: forstørrede polypper som i de fleste tilfælde ikke kan holde op med at vokse nu de en gang er gået i gang og i anden del, den væskefyldte slim, som vi kan reducere.\nHvis vi får styr på den ophobede slim i slimhinderne vil slimhinderne i næsen blive normale og barnet vil igen kunne trække vejret gennem næsen. Polypperne vil forsvinde af sig selv når barnet bliver omkring de tolv.\nGodt spørgsmål: Hvad sker der hvis ødemet ikke forsvinder?\nSom et resultat af ødemet bliver den normale luftcirkulation i næsesvælg området (ører, næse og svælg) beskadiget og derfor er også den naturlig væske drænage (afledning af væske) beskadiget. Resultatet af det er, at polypperne bliver betændte og hvis der så også kommer bakterier ind i billedet, er det klart at der også bliver dannet pus.\nØdemet begynder at sprede sig, langsomt med sikkert – nærmer sig hele øret, næsen og svælget og påvirker ventilationsåbningen til ørerne. Når ødemet dækker disse kanaler, åbninger bliver det indre øre betændt og følgen er ofte nedsat hørelse.\nHeldigvis er det ikke en ”ægte” døvhed!\nBarnet er i en tilstand hvor dets ører er fyldt op – noget i retning af når du er oppe at flyve og du får ørepropper, eller du føler at du mister noget af hørelsen og skal lige udligne trykket. Det at eliminere slim-ødemet gennem vejrtrækningsøvelser gør ofte at barnet fortæller ”nu kan jeg høre igen!”.\nForældre tænker nogle gange, det lyder da virkelig som en ”mirakel kur!” Det er en forståelig observation forældrene foretager, ofte på grund af mangel på viden, at forældre tager deres børn til lægen som henviser til kirurgen for at få fjernet de betændte polypper.\nKonsekvensen, der dannes en slags ”hul” i næsen og derfor bliver det nemmere for barnet at trække vejret.\nØdemet vil stadig være der, det har man jo ikke gjort noget ved, kun fjernet polypperne. På et eller andet tidspunkt vil det igen dække over hullet og barnets næse vil igen være sat til, tilstoppet.\nHistorien gentager sig selv!\nØdemet gør det også ret svært for kirurgen at fjerne polyppen helt og konsekvensen er så, at der er en lille smule betændt væv tilbage, selv om kirurgen er omhyggelig. Og så kan genvæksten begynde forfra.\nSå efter et halvt års tid mere eller mindre, skal barnet ofte have fjernet polypperne igen. Derfor er det vigtigste for barnet og behandlingen af barnet først og fremmest at tage sig af hævelsen i slimhinden.\nBehandlingen kan med fordel begynde inden polypperne bliver et “stort” problem – eller efter polypperne er fjernet for at forhindre at de kommer tilbage.\nDet der er vigtigt er at træne det bedste åndedræt således at vores børn får de bedst muligheder for at opretholde et godt helbred resten af livet.\nOg vejrtrækningen er hvor det hele begynder!


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Sport - Brexit strammer transferreglerne for engelske klubber\nAndreas Christensen var bare 15 år, da han skiftede til Chelsea, men i fremtiden skal unge spillere være 18 år, før de kan skifte til engelske klubber.\n01. december 2020 kl. 21:26 Af Ritzau\nLandsholdsspilleren Andreas Christensen var bare 15 år, da han i 2011 byttede Brøndby ud med Chelsea.\nMen kommende danske stortalenter kommer ikke til at kunne lave samme skifte. På grund af Brexit kommer der nemlig mere strikse regler for transfervinduet i britisk fodbold.\nI fremtiden er det ikke tilladt at hente udenlandske spillere under 18 år. Samtidig skal alle EU-borgere have arbejdstilladelse for at kunne skifte til en britisk klub.\nDet skriver nyhedsbureauet Reuters på baggrund af meddelelser fra Det Engelske Fodboldforbund, De Engelske Fodboldligaer (EFL) og Premier League.\nReglerne træder i kraft, således de også omfatter det kommende transfervindue i januar.\n- Efter Brexit vil klubber ikke frit være i stand til at hente spillere fra EU. Spillere fra EU-lande, som vil spille i de britiske ligaer, skal have en arbejdstilladelse på lige fod med de nuværende regler for alle andre ikke-EU-spillere, lyder det.\nKriterierne for at få en arbejdstilladelse er bygget på et pointsystem, og her spiller det blandt andet ind, hvor mange landskampe- eller ungdomslandskampe spilleren har opnået.\nDesuden vil det fremover maksimalt være tilladt at hente op til seks U21-spillere på en sæson.\nAlle restriktioner vil blive evalueret og gennemgået igen inden sommerens transfervindue.


Forældre ønsker forskellige dagtilbud | Fagbladet FOA\nForældre ønsker forskellige dagtilbud\nElizabeth Faurskov (bagerst) har valgt at få sine to sønner, Daniel og Tobias, passet hos dagplejer Randi Jensen (i midten) fra Nyborg. Det har været afgørende for Elizabeth og hendes mand, at drengene blev modtaget af den samme hver morgen. Heidi Lundsgaard\nDaginstitutioner og dagpleje er tæt på at være lige populære pasningsformer, viser ny undersøgelse blandt forældre.\nPersonalets engagement, fysiske rammer og et godt ry vægter højt, når forældre vælger\npasningsform. Det fremgår af en ny undersøgelse af forældres ønsker om dagtilbud for\nde 0-2-årige udført af Bureau 2000.\n29 procent af forældrene ønsker dagpleje, mens 34 procent mener, at daginstitution er det bedste tilbud. 35 procent af forældrene mener ikke, at man generelt kan sige, at det ene dagtilbud er bedre end det andet. Forældre fremhæver især det pædagogisk uddannede personale som en fordel i vuggestuerne.\nI dagplejens favør peger forældrene på det hjemlige miljø og det forhold, at barnet ikke oplever skiftende personale til daglig.\nMogens Bech Madsen, formand for FOAs Pædagogiske Sektor, glæder sig over, at forældrene er mere optaget af kvalitet end typen af dagtilbuddet.\n“Derfor skal kommunerne først og fremmest udvikle kvaliteten af begge tilbud og give\nforældrerne valgmuligheden,” siger han.\nVil efterleve forældres ønsker\nFærre fødsler frem til 2017 har betydet afskedigelser\npå hele pasningsområdet, men især dagplejen har været ramt af nedskæringerne.\nLæs også: Mary bekæmper mobning blandt de yngste\nAalborg er en af de kommuner, der tidligere har skåret i dagplejen, men det gjorde man\nudelukkende, fordi der i forvejen var så få 0-2-årspladser i daginstitutionerne, lyder det\nfra Mai-Britt Iversen (S), der er formand for Familie- og Socialudvalget.\n“Hos os vil forældrene have valgmuligheden, så det vil vi gerne efterleve, og i øjeblikket er\nvi så privilegerede, at vi på grund af stigende børnetal igen kan ansætte dagplejere,” siger\nAnders Dollerup har valgt vuggestue til sine børn, Eskil og Inge. Den større gruppe af børn har givet dem en masse sociale kompetencer, vurderer han. Jørgen True\n"Eskil var klar til den store verden"\n“Min søn var virkelig parat til at blive prøvet af.”\nSådan lyder det fra Anders Dollerup, der underviser på Københavns Erhvervsakademi og er medlem af forældrebestyrelsen i børnene Eskil og Inges institution, når han taler om, hvorfor valget faldt på vuggestue frem for dagpleje.\n“Vores børn trives med mange børn samlet, så der var ikke brug for en stille indkøring. Der er selvfølgelig meget gang i den i en vuggestue, men vi føler, det har lært dem en masse sociale kompetencer,” siger Anders Dollerup.\nHan og kæresten havde flere grunde til at vælge vuggestue. De vægtede blandt andet en integreret institution for at lette overgangen til børnehave, et sted indrettet til børn samt uddannet personale.\nAnders Dollerup har dog fuld forståelse for, at nogle forældre vælger dagpleje.\n“Jeg synes, dagplejen er særligt god til omsorg, og havde vi haft mindre robuste og mere generte børn eller meget sygdom, havde vi måske overvejet en anden pasningsform,” siger han.\nElizabeth Faurskov har sat stor pris på, at hendes søn Tobias (tv.) blev modtaget af den samme voksne hver morgen. Tobias er for nylig startet i børnehave, men stornyder at være på besøg hos sin dagplejer Randi Jensen. Heidi Lundsgaard\n"Mine børn blev set hver dag"\nHver gang Elizabeth Faurskov afleverede sine to sønner, fik de den samme varme velkomst. Elizabeth Faurskov er lærer og formand for forældrebestyrelsen i Nyborgs dagpleje og valgte at få passet sønnerne Daniel og Tobias hos dagplejer Randi Jensen.\n"Jeg følte, de blev set, og at Randi gav sig god tid til vores drenge i løbet af dagen. Hun fik de små historier med, og det, tror jeg, er svært i en institution," siger Elizabeth Faurskov.\nDer ligger ellers en vuggestue lige over for hjemmet, men hun og mandens mavefornemmelse var dårlig.\n"Vi var ikke i tvivl om, at de ansatte var dygtige. Men vi kunne være sikre på at aflevere vores små gutter til den samme hver dag, og det gjorde udslaget," siger hun og peger også på, at hendes første søn er stille af natur og ikke trivedes godt med legestuer som helt lille.\n"Derfor ville det også være forkert at aflevere ham på en fyldt stue. Vi kan mærke, at han tør kaste sig ud i flere ting nu".\nFærre børn i dagplejen\nFaldende børnetal fra 2010 til 2016 har medført:\nKnap 30.000 færre 0-2-årige indskrevet i dagpleje.\nKnap 14.000 færre 0-2-årige i daginstitution.\nKnap 10.000 af de færre pladser i dagplejen kan tilskrives fremgang i privat børnepasning.\nVarm atmosfære er det vigtigste\nForældrene lægger især vægt på "bløde" værdier som personalets engagement og en varm atmosfære, når de skal vælge pasning.\n90 % af forældrene har mulighed for at besøge flere daginstitutioner, inden de beslutter sig for deres førsteprioritet. Derimod er det kun 24 %, der kan besøge mere end ét dagplejehjem.\nKilde: "Forældrenes valg", Bureau 2000 for Pædagogisk Sektor i FOA.


1988 - Den store pris - Det Danske Akademi\nTale for Halfdan Rasmussen ved overrækkelsen af Det Danske Akademis Store Pris den 28. november 1988, samt Halfdan Rasmussens takketale.\nFor børn og andre voksne\nSom alle ægte lyrikere har Halfdan Rasmussen et suverænt forhold til tidsbegrebet. I digtsamlingen Den som har set september (1949) har et digt titlen Tilbage til fremtiden, og i 1985 udgav han digtsamlingen Fremtiden er forbi. Derfor vil jeg ikke behandle forfatterskabet strengt kronologisk, men begynde med slutningen - den hidtidige slutning - som rummer begyndelsen, for derpå at gå tilbage til begyndelsen, som viser sig at indeholde den senere fremtid.\nFremtiden er forbi indeholder digte, som uddyber nogle af Halfdan Rasmussens faste temaer, hans politiske og sociale engagement, hans foragt for autoritære systemer af enhver art, for fastlåste meninger og dybfrosne ideologier. Her er en række digte til afdøde venner. Til de gamle der faldt fra, vel at mærke de gamle som var unge, som kendte til at bide fra sig der, hvor vi andre bed negle. Men også til de unge der døde unge: Så ung var din død at du nu er i live. Hovedstammen i bogen - og samtidig det nye i den - er imidlertid nogle digte om den alder, der nu så mildt benævnes „den tredje alder“, men som Halfdan Rasmussen ubarmhjertigt stempler som Skrumpealderen. En nøgtern kortlægning af forfaldsprocessen, psykisk som fysisk: Hver dag du lever, døer du lidt står der et sted. Og: Din glatte hud er blevet tør og runken/din røv er kold/og din begejstring lunken. Angsten for at falde uden at favne, afmagten, vreden, håbløsheden blotlægges uden formildende omstændigheder. Selv lyspunkterne er sorte, sort humor: Du lyner ned/for bukserne og håber/at du vil kunne morse et par dråber'. - Man kunne kalde det et SOS a la Samuel Beckett. Men den personlige undergangsstemning er hinsides selvynk. Det artistiske udtryk er klart, rystende og rensende: Du er udslidt/og du er gammel/Du har fået din/alder dom.\nMen hvad så, når selv fremtiden er forbi? spørger ens kronologiske hjernehalvdel. Halfdan giver svaret ved samme år at gå tilbage til fremtiden i Tante Andante, hvori han dementerer, eller snarere modstiller denne alder dom gennem en klase sprælske og struttende børnerim. Titelfiguren, Tante Andante, er selv gammel og grå og døv og gigtsvag, men ikke desto mindre er hun ganske kvik og varm som en hånd i en vante/og spiller trompet til solen står op/og danser'for Tante Andante. Det er aldrig for sent at tage musikundervisning. Den fregnede gartner fra Bagsværd standser krigen ved hjælp af hurtigtskydende blomsterfrø, et rim der må appellere såvel til sikkerhedspolitikere, avancerede gensplejsere som til barnlige sjæle. Den røde Kvinkelinke, Rabalder-Helge og andre forunderlige væsener opstår af Halfdans ordiske frodighed, Per Fid og Per Fekt/og Per Nittengryn/gik tur med Per Pleks og Per sille, og de møder bl.a. en englænder ved navn Per Haps, som jeg vil vende tilbage til senere, for ikke at sige tidligere. Voksne spekulationer om fortid og fremtid går her op i et barnligt undrende nu: Hvor er man henne når man er borte/og hvor er man henne når man sover hen ?/Det er svært at forstå når man ikke forstår det/for om morgenen er man der altid igen.\nHalfdan Rasmussens første digtsamlinger udkom i årene under besættelsen. Det sproglige talent og den formende evne er iøjnefaldende. Og selv om adskillige af digtene svarer til anden lyrik i tiden, med rigelig anvendelse af store ord og begreber, har de bedste af dem stærkt personlige udtryk for konfrontationen med en dyster og utryg tid. Bevidstheden om døden giver digtene konturer. Et sted er sujettet så stærkt, at det sprænger det klassiske formskema og fremstår som en lille film, tilsyneladende ren beskrivelse uden forfatterkommentar. Strejke hedder digtet om en dødspatruljes brutale nedskydning af strejkende arbejdere, et af de stærkeste og voldsomste digte i dansk lyrik.\nI digtsamlingen På knæ for livet (1948) er der et digt om solen og natten, der lever fjernt fra hinanden, men finder sammen i solsorten: ... natten sidder/i sit mørke træ/og fløjter/gennem solens gule næb. Endnu 40 år efter kan dette billede dukke op, når jeg ser en solsortehan fløjte sin aftensang i en trætop med sit solgule næb. Men ellers er der ikke mange farver i samlingerne fra efterkrigstiden, Den som har set september, Aftenland, Forventning. De er mere beslægtet med den grafiske kunst, som var inde i en frodig periode i disse år. Følsomme skraveringer såvel som markante stregætsninger. Og ved genlæsning slår det én, hvor mange af disse linjer der har ætset sig ind i ens unge, modtagelige bevidsthed og er blevet stående, enkeltlinjer, titler, strofer: Angsten i vort hjerte./Tvivlen i vor hånd./Alt skal gennemleves/for at blive ånd. Og Vi går i flok bag hver sit flag. Eller: Alle små profeter brænder inde med en sang. Prægningen er mest uudslettelig der, hvor digtene skærer direkte og lodret ned i koldkrigens og atomtruslens tidsbillede, som i Generation: Det store drama/ ved Hiroshima/blev vores klima!\nAndre af digtene kan forekomme en nutidig læser mindre håndgribelige, mere „poetiske" i tråd med tidens poesi. Ensomhedens blæsende marker og tankens vingeskudte fugle, forventningen om den ukendte gud - alt det var in i disse års lyrik. Ligesom trangen til at gå tilbage til barndommen for at hente fornyet styrke og indsigt. Denne frugtbare regression affødte digte, noveller og romaner hos flere betydelige forfattere i halvtredserne. Men just her skilles vejene: Hvor de andre gik tilbage til barndommen som erindrende voksne, tog Halfdan sit udsagn Tilbage til fremtiden helt bogstaveligt. Et par linjer i Forventning kan give et fingerpeg om hvorfor han gik sin egen vej: Børn med blanke øjne og mærkelige smil,/tag min hånd i jeres hånd/og følg mig mange mil.\nMærkelige smil. Mærkelige for den voksne, der voksent bøjer sig ind over sin barndom, men ikke spor mærkelige for barnet selv. Halfdan begyndte ikke at skrive barndomserindringer, men valgte at lade barnet i sig se gennem sine øjne, og nu var det ikke øjnene der var mærkelige, men det de så, det var højst mærkeligt.\nHan havde allerede skrevet direkte for børn, børnerim som for længst er blevet klassikere for flere generationer, elsket af børn som af forældre. Alene titlerne er nok til at man genkalder sig sine nu voksne børns egentlige barndom: Tullerulle Tappenstreg, Lange Peter Madsen, Den lille frække Frederik, Kasper Himmelspjæt. De blev til i samarbejde med tegnere, der også havde barnesindet intakt, Ernst Clausen, Kaj Matthiessen, Ib Spang Olsen. Mange af rimene er sat i musik og blevet en væsentlig del af den danske børnesangskat. Og hvad man i barndommen nemmer: Min kone og jeg var sammen med et par af vore tårnhøje efterkommere, som plejer at sætte hård rock og heavy metal på maskinen for at falde i søvn. Men en aften lå de i stedet og konkurrerede om hvem der bedst kunne huske Rapanden Rasmus fra Rinkenæs Sogn - der som bekendt kørte en tur i en enspændervogn. Ordlegen og vokalmusikken i versene er så medrivende, at man som beslægtet poet svinger mellem beundring og misundelse: En kælling og en kylling en killing der var tvilling/tog til Kolding med en rolling/for at købe for en skilling - det ærgrer mig den dag i dag at jeg ikke skrev det først!\nMen hos Halfdan sublimeres ærgrelser og misundelse til nye rim: Om fem tusind år/skal en slyngel få ram/på en sød lille pige/der rødmer af skam. - Hvor er det dog trist, at jeg ikke er ham!\nCitatet er fra et af Tosserierne, en egen genre, som Halfdan Rasmussen tog fat på i 1951. Samme år som han udgav digtsamlingen Forventning og børnebogen Den lille frække Frederik.\nGrænsen mellem børnerim og Tosserier er porøs. Flere af børnerimene kunne godt have stået blandt Tosserierne og vice versa. Begge former er frembragt af en barnlig, men meget artistisk og raffineret voksen. Hvis Halfdan havde været engelsk forfatter - og måske heddet Per Haps - ville han være indgået i en flot tradition af forfattere, som skelner mindre skarpt mellem digte for børn og for voksne end vi gør her i landet. I engelske antologier af børnerim optræder digtere som T.S. Eliot, Keats, Kipling, Tennyson, Blake og Swift side om side med forfattere som Edward Lear og Lewis Caroll, som skrev for børn, men på en måde der inspirerer voksenforfattere endnu i dag. Ligesom H.C. Andersen. Men i Andersens fædreland har man fastholdt det skarpe skel mellem den finere voksendigtning og pjattet, harmløs børnelitteratur, lige til Halfdan overskred grænserne og banede vej for os der fulgte. Og der er stadig langt igen.\nSkønt mange af Tosserierne appellerer til børn og barnlige sjæle, er deres begrebsverden - til forskel fra de egentlige børnerim - ofte udpræget voksen, med talrige henvisninger til fænomener og navne inden for videnskab, kunst, historie, musik, religion og politik, isprængt mere eller mindre skjulte citater fra verdenslitteraturen. Einstein, van Gogh og Shakespeare dukker op i de mest intime sammenhænge, og det føles ganske rimeligt, at Johann Sebastian Bach sammen med digterens muse frembringer gamle melodier på divanens orgelværk. Georg Brandes skrev om Det uendeligt smaa og det uendeligt store i Poesien, som han savnede i samtidig dansk digtning, men fandt hos Shakespeare og andre klassikere. Ærgerligt at Brandes levede noget forskudt for Halfdans æra. Tosseriernes udgangspunkt er næsten altid det små, et tilsyneladende ærkeprovinsielt mikrokosmos. Men lidt efter, i løbet af en linje eller to, udvides perspektivet og bliver universelt. Et af de korteste tosserier starter som et børnerim: Fidelibom! Fidelibam! /Den der er skaldet,/må re’ sin madam! - Skægt nok. Men næste strofe lyder: Fidelibam! /Fidelibom! /Klog er den tosse,/som ved, han er dum!\nDet er jo sokratisk visdom.\nHumoren i Tosserierne kan ved første blik forekomme harmløs, men i løbet af følgende blikke føler man sig ikke alene selv ramt, men medansvarlig for verdenspolitikken, f.eks. i Noget om nonintervention, hvor den lille mand gennem sine briller ser en stor bandit tæve sin mor, og løser konflikten således: At han slår sin mor er svært at ta/når det smerter i ens egen krop/jeg tar hurtigt mine briller a’/for at få ham til at holde op!\nDe egentlige Tosserier hører op med udgangen af 50’erne, om end genren føres videre gennem 60’erne og 70’erne med titler som Julekalender for voksne og Noget om Nanette. Men samtidig har Tosseriernes samspil mellem ekspanderende fantasi og skærpet sprogbevidsthed frigjort en ny energi, som kommer hans „voksne” digtning til gode i de følgende år. Holdningen, engagementet er umiskendelig som tilforn, men rykkes nu ind i centrum af oplevelsen, så den ikke længere er noget man læser om og ser udefra, men oplever udfra, ser, lugter, lytter og sanser ud fra. Hans mange rejser i disse år spiller naturligvis ind. Han besøger Grønland og Grækenland sammen med Ernst Clausen, og det bliver til digtsamlingerne Torso (1957) og Stilheden (1962). Med Erik Stinus og Ivan Malinowski rejser han til de daværende diktaturstater Portugal, Spanien og Grækenland, og de skriver sammen Med solen i ryggen (1963). Her møder man Halfdan Rasmussen både som lyriker, men også i den sjældne rolle som prosaist, og hvilken prosaist! På niveau med stærke digterjournalister i dansk litteratur, Baggesen, Andersen, Bang, Jensen, Kristensen, men med sin egen personlige stil og synsvinkel. En symbiose af nøgtern reportage og prosadigt, interviews og samtidshistorie, politiske facts og nærgående portrætter af ofre, bødler og indifferente. Og i digtene bliver fortid, fremtid og nutid til samtid: På torvet ruiner./Bag ruinerne fortiden. /Bag fortidens ruiner fremtidens. Citatet er fra det store digt Athen uden guide, og i det digt går der en direkte ledning fra Tosseriernes fabuleringer til den barske politiske fabel i beskrivelsen af et marked: Den eneste form for oprør: Tomaternes. /Men bønnerne nedlægger protest og abrikoser anklager/melonerne for revolutionær virksomhed./I slagtehallen revolterer de slagtede får. Forsent. Forsent. /Blæksprutterne dømmes for samarbejde med Galilæi./Muslinger agerer hemmeligt politi. /Krabber står vagt om kongehus og regering/På torvet ingen Sokrates./I parlamentet blomstrer skarntyder over oppositionen ...\nI 1977 går han igen tilbage til fremtiden, til barnet, men denne gang til sin personlige barndom i bogen og det var det -. Tiden er årene lige efter første verdenskrig, stedet er arbejderkvarteret på Christianshavn. Set udefra har det nok forekommet gråt, trist og slummet, men erindret og set gennem barnets voksne øjne oprulles et væld af brogede detaljer og uudslettelige indtryk, brutale og rørende oplevelser side om side. Vi får en række portrætter af snurrige og groteske skikkelser, stærke og svage, helte og slyngler, skolelærere, familiemedlemmer, skolekammerater: det forkuede wiener- barn Merry, syndebukken Svenner, mormor fra Småland, moderen der sled sig op i rullestuen. Og det forfærdelige og urkomiske digt om dengang farfar skulle kradse af, og faderen forgæves prøver at få fingre i tegnebogen under den døendes hovedpude. Kontrasterne er grelle: rottemørke og spirende kærlighed. Nogle af digtene har mytisk karakter, som historien om den lille Halfdan der drømmer om at flyve og efter nogen tøven springer ud fra første sal, så paraplyen- vendte vrangen ud/og jorden og din røv blev presset sammen/til en slags asfalteret gåsehud. Men i kammeraternes beundrende blikke ser han sit forgrædte ansigt stå med stråleglans. En christianshavnsk variant af Ika rosmyten.\nPerspektivet i disse digte fra fremtidens begyndelse rager ind over og falder sammen med perspektivet i Fremtiden er forbi, og hermed er vi tilbage ved begyndelses-slutningen af denne langtfra udtømmende beskrivelse af et stort og originalt forfatterskab. Paradoksalt nok har det netop i kraft af sin egenart overskredet generationskløfter, klasseskel og genregrænser, så det er blevet nationalt fælleseje. Og ikke nok med det. Ganske vist er mange elementer i Halfdans digtning så bundet til det danske sprog, at man kunne anse dem for uoversættelige. Ikke engang alle danskere vil få det fulde udbytte af dem. Jeg mener, man skal nok tilhøre de årgange, der endnu havde morgensang i skolen, for at kunne goutere underfundigheden i beskrivelsen af et par store fyrretræer som „de harpiksklædte kæmper“. Men pyt med det, der er overskud nok til at forsyne den øvrige verden. Indtil videre er gendigtninger foretaget til norsk, svensk, finsk, tysk, engelsk, hollandsk, fransk, italiensk, russisk og japansk. Flere vil sikkert følge, og det har den store verden rigtig godt af, som vi herhjemme har haft det og vil have i fremtiden.\nDerfor har Det danske Akademi tildelt dig, Halfdan Rasmussen, vores store pris, med en vedhæftet check til dækning af fremtidige udgifter. Muligvis har du - med dit specielle forhold til fremtiden - allerede brugt pengene på forhånd. Men det skal ikke hindre mig og os i at se frem - med voksne barneøjne - til næste gang, du vender tilbage til fremtiden for at gøre kål på den.\nHalfdan Rasmussens takketale\nSiden jeg fik at vide, at jeg skulle have Akademiets store pris, har jeg været en skygge og en parodi på mig selv. Jeg har ikke kunnet formulere en fornuftig sætning og tænkte i min afmagt hele tiden på en betjent vi under besættelsen havde på Vesterbro, som vi kaldte „Den gloende blyant”. Min blyant var ikke gloende med glo’ende. Den gloede på papiret. Jeg går ud fra, ved et løseligt skøn, at jeg ved denne uvirksomhed har mistet ca. 100.000 kr. i tabt arbejdsfortjeneste.\nJeg har haft det som en hollænder jeg traf i Paris i 39, som begyndte med at være højt oppe og kom langt ned med nakken. Vi kaldte ham „The flying Dutchman“, fordi han altid for rundt på motorcykel. Da han kørte galt og brækkede benet, kaldte vi ham „The crying Dutchman", og da han kom ud fra hospitalet på krykker, døbte vi ham om til „The dying Crutchman“.\nSådan har sproget sine finurligheder, for ikke at tale direkte om komiske fejl, som når vor lokale murer averterer med „Stormskader udføres”. Jeg går ud fra, at han har haft en ordentlig blæser på. Eller en bondemand, som i den lokale sprøjte også skrev „Grus fra egen grav“. Og det berører jo en, når man selv har vrøvl med nyrerne.\nNå, selv kommer jeg fra et hjem med mundharmonika og flere børn end bøger, og jeg har tænkt: ku' man lave bøger som man laver børn, ville vi ha’ haft et helt lille bibliotek. Men af bøger havde vi kun to. Det var Bergsøes „Fra den gamle Fabrik" og en billedbibel. Og jeg tænkte: mærkeligt at en dame kan tegne så godt. Tegneren hed Dora. Hun skiftede senere køn og antog navnet Doré.\nAt jeg med den kulturelle baggrund sku’ finde på at skrive, kan kun karakteriseres som højrøvethed, skønt det, min ringe højde taget i betragtning, kan forekomme noget selvovervurderende.\nNu er det altid svært at vurdere sig selv efter fortjeneste, men nu, hvor jeg har fået hvad jeg har fortjent, selvom nogen vil hævde, at det er ufortjent, så føler jeg mig underlig identitetsløs, som en person Pirandello bl.a. har beskrevet i „Een, ingen og - aktuelt nok - 100.000.“\nDa jeg debuterede i 41, beskrev en journalist mig som en ung arbejdsløs med et fanatisk udtryk i ansigtet. Han tog desværre fejl. Det var ikke fanatisme, der satte sit præg på mit ansigt, det var, prosaisk nok, hæmorroider.\nLigesom disse kom Akademiets Store Pris bag på mig, men her blandt fuldblods intellektuelle vil mit ansigtsudtryk sikkert blive tydet rigtigt, nemlig som et klodset forsøg på at se normal og åndfuld ud på samme tid.\nNå, jeg vil slutte med et ganske lille digt:\nNår man får en pris i den store stil\nføler man sig viis skønt man er senil\nskal dét snakkes bort\nbør det gøres kort


Alle restauranter i La Serena Restauranter i nærheden af Valle del Elqui\nAlle aktiviteter i La Serena Aktiviteter i nærheden af Valle del Elqui\nSøg Sydamerika›Chile›Coquimbo Region›La Serena›Forslag til aktiviteter i La Serena›Valle del Elqui\nNr. 1 af 59 aktiviteter i La Serena Udmærkelsescertifikatet Mystiske steder, Dale, Seværdigheder og vartegn, Natur og parker Skriv en anmeldelse\nSpørgsmål og svar (21) Placering Mere Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: La Serena, Chile Telefonnummer:\n512451917 Websted Forbedr denne registrering\n“Winetour, Elqui Valley”\nDenne tour var arrangeret af Protours. Vi var ledsaget af chauffør og en meget kompetent engelsktalende guide. Der er 2 vingårde i Elqui-dalen, og vi besøgte begge: Falernia...\nlæs mere Anmeldt 7 februar 2017 Henning L, Århus\n662 anmeldelser 134.3 km\n470 anmeldelser 76.7 km\n463 anmeldelser 133.6 km\n1.000 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i La Serena er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Valle del Elqui Klik her for at vurdere\nBidrager på niveau 14 anmeldelser 7 nyttige stemmer “Winetour, Elqui Valley”\nDenne tour var arrangeret af Protours. Vi var ledsaget af chauffør og en meget kompetent engelsktalende guide. Der er 2 vingårde i Elqui-dalen, og vi besøgte begge: Falernia Winery og Cavas Del Valle, der begge producerer vine af meget høj kvalitet. Det var interessant at smage en hvidvin på Pedro Ximenez fra Falernia. Det er dog næppe den samme drue...\nMere Nyttigt? Tak, Henning L Indberet Forrige\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Valle del Elqui, kiggede også på\nLa Serena, Coquimbo Region Alle aktiviteter i La Serena (63)\nHar du været i Valle del Elqui? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Valle del Elqui og andre besøgende\n21 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Valle del Elqui og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Valle del Elqui Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 44 anmeldelser Cavas Del Valle\n352 anmeldelser Fundo Los Nichos\n469 anmeldelser Destileria Pisco Mistral\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 339 anmeldelser Mistral\n384 anmeldelser El Durmiente Elquino\n75 anmeldelser Colores de Pisco


Tommy's Restaurant, Trenton - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Trenton Restauranter i nærheden af Tommy's Restaurant\nAlle aktiviteter i Trenton Aktiviteter i nærheden af Tommy's Restaurant\nTrenton VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Velkommen tilbage! OPRET PROFILnærSøg Om TrentonHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nCanada Ontario Quinte West Trenton Restauranter i Trenton Tommy's Restaurant\nNr. 11 af 58 Restauranter i Trenton $$ - $$$\nGræsk, Canadisk 68 Front St, Trenton, Quinte West, Ontario K8V 4N4, Canada+1 613-392-3202Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 53 anmeldelserFremragende16 %Rigtig god61 %Gennemsnitlig13 %Dårlig9 %Frygtelig1 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Græsk, Canadisk PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 68 Front St, Trenton, Quinte West, Ontario K8V 4N4, CanadaAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende6Rigtig god20Gennemsnitlig3Dårlig2Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (31)Engelsk (53)Sprog Dansk (31)Engelsk (53)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejalwaysdannyTrenton, Canada4211Anmeldt 6 dage siden fra mobile enheder Venligt og hurtigtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGregg ABelleville, Canada20849Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Godt Familie SpisestedHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej723judyTrenton, Canada66Anmeldt 21 maj 2017 GodHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdodge2Canada6750Anmeldt 26 april 2017 fra mobile enheder Endnu et lækkert måltid!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRobert FTrenton, Ontario, Canada4616Anmeldt 3 marts 2017 Aldrig har et dårligt måltidHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJohn S51Anmeldt 14 januar 2017 fra mobile enheder MiddagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKim F537Anmeldt 20 december 2016 fra mobile enheder Fru samtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMichael B61Anmeldt 5 december 2016 Godt sted - god valuta for pengeneMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRaineyRaineyOntario175Anmeldt 13 september 2016 Top-Notch RestaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKeckyluvsmike1210Anmeldt 11 september 2016 fra mobile enheder Førtidspension middagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenTomasso's Italian Grille552 anmeldelser 0,1 km væk Jim's Pizzeria107 anmeldelser 0,08 km væk The Riverbrake Cafe37 anmeldelser 0,13 km væk The Grind Cafe89 anmeldelser 0,05 km væk Seværdigheder i nærhedenCentre Theatre38 anmeldelser 0,29 km væk Trent Port Marina23 anmeldelser 0,6 km væk Centennial Park32 anmeldelser 0,61 km væk Trent Port Museum7 anmeldelser 0,21 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Tommy's Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n68 Front St, Trenton, Quinte West, Ontario K8V 4N4, Canada Placering:


Eventyr med bagside | Information\nGuldregn og aske. Norske Per Petterson har oplevet, hvad de færreste nordiske forfattere oplever. Med romanen 'Ud og stjæle heste' er han slået godt og grundigt igennem internationalt, salgstallene vokser, og de store priser regner ned over ham. Han lægger ikke skjul på, at berømmelsen har kunnet drive ham til fortvivlelse. Den har forhindret ham i at skrive\nI slutningen af 1980erne, hvor den norske forfatter, Per Petterson, var midt i 30erne og arbejdede som boghandlermedhjælper, fik han at vide, at hvis han ikke nu tog sig sammen og begyndte at skrive, ville han dø ulykkelig. Hidtil havde han ikke vovet det, for hvis det nu mislykkedes, ville alt være slut, syntes han, men nu tog han mod til sig og skrev novellen »Aske i munden.« Da forlagsredaktør Torleiv Grue på Oktober havde læst den, ringede han til Per Petterson og bad om flere. – Blot havde Petterson ikke flere. Men opringningen var det skub, der fik ham til at fortsætte, og resultatet blev hans første bog, novellesamlingen Aske i munden, sand i skoene med umiskendeligt selvbiografiske træk. Alle novellerne handler om drengen Arvid, hans opvækst til han er omkring 12 år, samt om hans søster og far og mor.\nPriser i stimer\nOp igennem 1990’erne skrev Per Petterson fire romaner, som alle blev vel modtaget, men uden at opvise sensationelle salgstal. Så i 2003 udsender Per Petterson romanen Ud og stjæle heste. I begyndelsen af 2005 har den solgt over 100.000 eksemplarer i Norge. I foråret 2006 modtager romanen The Independent Foreign Fiction Prize på omkring 100.000 danske kroner. I januar 2007 følger Prix Médicis, en af de tunge franske litteraturpriser. I Tyskland går den som varmt brød og er på kort tid kommet i 10 oplag. Det går rigtigt godt, men det kommer til at gå endnu bedre.\nDen 14. juni 2007 falder appelsinen i turbanen, verdens største pris for et enkelt værk, IMPAC prisen på ca. 800.000 kr. Den internationalt set endnu relativt ukendte nordmand vinder prisen i konkurrence med J.M. Coetzee, Cormac McCarthy, Jonathan Safran Foer og Salman Rushdie. Out Stealing Horses er nu solgt i næsten 150.000 engelske eksemplarer. Den er oversat til 11 sprog.\nNu udsendes den i USA, og i december 2007 er den blandt årets\nti bedste bøger ifølge The New York Times. Og mens Information interviewer Per Petterson i København, er den norske forfatter blevet nomineret til endnu en pris, Los Angeles Times Book Prizes 2007. Det ved han dog ikke noget om selv, og jeg har strenge pålæg fra hans norske forlag om ikke at røbe nyheden for ham.\nEn vis forskel\nI stedet vender jeg mig derfor mod hans første bøger. Aske i munden, sand i skoene samt romandebuten Ekkoland fra 1989 udkommer nemlig begge på dansk i år. Så hvordan opfatter Per Petterson selv sin udvikling fra slutningen af 1980erne til i dag?\n»Der er en vis forskel, ikke sandt? Jeg har kigget lidt i mine første bøger, og jeg kan se, at sætningerne i den seneste er omkring en tredjedel længere, end i de første. Jeg var meget forsigtig i begyndelsen, kunne kun kontrollere helt små sætninger,« smiler den vejrbidte nordmand. »Men Aske i munden, sand i skoene var den eneste bog, jeg kunne skrive på det tidspunkt.«\nPer Petterson kommer ikke fra nogen boglig baggrund. Hans far var skovarbejder, og selv om sønnen havde fået udgivet sine to første bøger, før faderen døde, nævnte denne dem aldrig med et ord. Per Petterson tror ikke, han vidste, hvad han skulle sige. Hans egen interesse for bøgerne blev vakt, da faderen indførte ’et møbel’ i huset, fuldt af bøger. Vistnok en bogreol fra et dødsbo. Selv åbnede faderen aldrig bøgerne, han var fuldt tilfreds med falde i søvn med Walt Slade. Men moderen, der ligeledes var arbejder – hun havde job på Freias chokoladefabrik – læste altid. »Hun var intellektuel. Men hun var jo også dansker,« griner Per Petterson.\nOgså hos sønnen fængede det skrevne ord imidlertid, så snart han fik fingrene i boghyldens indhold. Han læste rub og stub, og da han nåede til Hemingways noveller, vågnede forfatterdrømmen. »Jeg kunne ikke se, hvad det var, Hemingway gjorde, men jeg kunne se, at han gjorde noget,« har Petterson udtalt.\nFamilien igen og igen\nDer skulle gå næsten 20 år, før Per Petterson vovede at føre drømmen ud i livet, og sin familie har han aldrig forladt. Det er den han, i det mindste indtil Ud og stjæle heste, atter og atter har kredset om. Fra bog til bog rutscher han op og ned ad generationsstigen, vælger snart barnets, snart den voksne søns og snart moderens eller den unge piges synspunkt, men temaet er det samme. »Hvorfor skulle jeg dog gå over åen efter vand,« har han spurgt.\nNu siger han: »Nogle forfattere skriver om forskellige emner fra bog til bog, nogle kredser om det samme tema. Og det er rigtigt, at min familie er mit tema. Det opdagede jeg dog først efter den fjerde bog, men man skriver jo det, man kan skrive. Også det, der forekommer tilfældigt, føjer sig ind i et mønster, hvilket man dog først ser bagefter. Jeg planlægger ingenting.«\n– Derimod skaber du problemer for dig selv, som du så er nødt til at løse, har du tidligere sagt?\n»Som når jeg i Ud og stjæle heste skriver, at faderen og hans nabo ikke kan se hinanden i øjnene, ja. Først skriver jeg det, og så begynder jeg at tænke på, hvordan det nu kan være. Og når vi er i 1948, så kan det næsten kun være noget med krigen.«\n– Og så kan årsagen næsten kun være enten illegitim kærlighed eller at naboen har været nazist?\n»I Norge ville det være en kliché at gøre ham til nazist, og det ville heller ikke være ordentligt af mig, følte jeg. Ikke at gøre præcis den mand til nazist.«\n’En såret mand skal man ikke spøge med’\nAlverdens journalister har efterhånden ønsket udtalelser af Per Petterson om Ud og stjæle heste, og en af hans genkommende forklaringer er, at han tidligere har skrevet så meget om dårlige og besværlige far-søn forhold, så han i Ud og stjæle heste ville skrive den modsatte historie: Om en far og en søn, som elskede hinanden. »Det var min klare intention, at det skulle være en kærlighed, der varede bogen ud,« har han sagt.\nRomanens fortæller, den 67-årige Trond, beretter både om sit nutidige liv og historien om den sommer, hvor faderen og han selv som femtenårig var sammen i den hytte på sæteren, som faderen netop havde købt. I romanens løb afsløres det, at faderen som kurér til Sverige under krigen har været på sæteren før, hvor han også mødte den gifte kvinde, som han nu vælger at blive sammen med deroppe. Han lader Trond rejse hjem fra ferien med et løfte om, at han snart vil følge efter. Men han kommer aldrig.\nFaderen forsvandt altså ud af den femtenårige Tronds liv i 1948. Så jeg foreslår Per Petterson, at en del af hans tema måske også drejer sig om umuligheden af at være far.\nPer Petterson tænker sig lidt om. Så fortæller han, at læsere tit vil vide, hvorfor Trond ikke senere rejste op og fandt sin far. Det vil jeg også gerne, nu Pettersons læsere har bragt mig på sporet, men han svarer, at han heller ikke selv ved det. »Men folk vil vide, hvordan det egentlig har været,« siger han. Så forsøger han alligevel en slags forklaring.\n»Hvis der er nogen, der kan blive såret, så er det mænd, særligt sønner. Døtre tænker lidt anderledes, de tænker, ’far behøver mig’, de bygger bro, hvor sønnen vender ryggen til.«\n»En såret mand skal man ikke spøge med! Mænd er bange for at strække hånden ud, for tænk nu, hvis den ikke bliver taget. Så er alt slut, og de har tabt ansigt.«\nPer Petterson har selv to døtre, fortæller han, og de ringer og spørger, hvordan han har det, hvis de ikke hører fra ham. »Selv kan jeg sætte mig ned på en stol og tænke over noget, at så er der gået 14 dage. Men de passer på mig.«\nI Ud og stjæle heste lader Petterson faktisk Tronds datter opsøge ham, »jeg tænkte på mine egne døtre, da jeg skrev hans datter ind i historien.«\n– Da hun spørger, om hun hellere skulle være blevet væk, svarer han, at han ikke ved det ...\n»... men så bliver han rædselsslagen for, at hun skal gå og ikke komme igen!«\nDet tomme mellemrum\nI Ud og stjæle heste flyder handlingen frem og tilbage mellem sommeren 1948 og nutiden. Det samme gør sig gældende i romandebuten Ekkoland fra 1989, men dér kommer flash backs’ne unægtelig snublende noget mere bardus og knap så elegant. Her kan man virkelig se en udvikling, foreslår jeg.\n»Det er noget, jeg har arbejdet med,« svarer Per Petterson. I Det er okay med mig fra 1992 opererer jeg med to tidsspand, det ene hvor hovedpersonen er 12 år, det andet, hvor han er 18. I Til Sibirien er fortælleren en 60-årig kvinde, men hendes nutid har ingen plads i bogen. Derfor tænkte jeg, at hvis jeg skal operere med en gammel fortæller som Trond i Ud og stjæle heste, så skal han have sin egen nutidige platform. Det er spændende at insistere på at skrive om to tidsspand, uden at der er noget imellem dem. Jeg synes, det er dejligt ikke at fylde dem ud med noget. Selv om altså læserne bliver nysgerrige.«\n»I min nye roman er der ligeledes et stort tidshul – måske er det ved at blive en maner,« fortsætter han eftertænksomt. »Men for mig er det frugtbart ikke at fortælle hele historien. Det er spændende at tænke på det tomme mellemrum.«\nPræcision og emotion\nOgså i sit sprog dyrker Per Petterson antydningen. Som i Aske i munden... hvor den 12-årige hovedperson, Arvid, en aften kalder på sin søster med bemærkningen: »Mor går tur igen«, hvilket får søsteren til at vågne og vælte ud af sengen. Læseren kan gætte, at der er noget galt mellem forældrene, men hvad får vi kun enkelte korte vink om.\nDet er ikke vigtigt at forklare, mener Per Petterson. »Sammen med nogle forfattervenner har jeg lavet en slags manifest: At skrive drejer sig om præcision og emotion. Det er vigtigt at være præcis i detaljen, snarere end at forklare. Det almene forbinder man alligevel ikke noget med. Men alle lever i en slags præcision, og der skal være rum for læserens følelser.«\nAdspurgt understreger Per Petterson, at det med manifestet ikke skal tages alt for alvorligt. De norske forfattere har ikke dannet et broderskab eller en hemmelig loge. »Det er bare nogle, som jeg har drukket nogle pilsnere sammen med,« smiler han.\nMen hvad mener han præcist med præcision?\n»Den litteratur, som er præcis, tilfører læserens liv den præcision, som det faktisk har, men som ikke dagligt bliver reflekteret.«\n– Den trækker læsernes liv op i konturerne?\n»Ja, og præcision skaber genkendelse. Også en læser, der aldrig har set Norge, kan genkende noget, hvis ens beskrivelse er præcis. Så kan en læser i Minneapolis få lige så stort udbytte af læsningen som en nordmand.«\nEn forfatter er nødt til at være lokal, mener Per Petterson, fordi man ikke kan genkende det almene. Man må være det sted, man er. »Hvis der er en elv, må man beskrive den, som man ser den, og selv om folk aldrig har set en elv, vil der opstå en slags genkendelse, også for folk, som bor i Mississippi.«\n- Og emotionen?\n»Det bliver ikke sentimentalt, hvis præcisionen er til stede,« erklærer Petterson, men afbryder sig selv: »Det lyder vel nok fint, ikke? Det er første gang, jeg har formuleret det, og jeg har ikke tænkt det igennem, men jeg tror, det hænger sådan sammen. Jeg tror, der er en dialektik mellem præcision og følelse. Mens sentimentalitet bare er noget, der skvulper rundt.«\n»Men man skal ikke være bange for følelser. For nylig læste jeg op fra min nye roman, og da der var to, der græd, tænkte jeg: Yes!«\nLykken, derimod, er ikke litterært interessant, siger han. I sin nye bog har han et ungt par, som vi møder i 1975, hvor det hele går fint. »Det er vældigt ondt af mig,« erkender ophavsmanden, »for til slut går alt ad helvede til. Men livet er nu engang livet,« tilføjer han så, og hæver spøgefuldt-belærende pegefingeren. »Mao Tse Tung har sagt, at ’enhver tendens dækker en anden.’ Og måske bevæger den sig en anden vej, så man får den lige i fjæset.«\n– Gælder det også romanskriveri?\n»Jeg er forberedt på, at næste gang bliver helt anderledes,« svarer Per Petterson. Måske alene af den grund, at de seneste tre år har formet sig så kaotisk, at han har måttet opgive sin vante skriverutine. Han har tidligere fortalt, at han var så langsom og nøjeregnende og omhyggelig i sine beskrivelser, at han aldrig skrev om, når han først var færdig. Han afleverede kapitlerne til forlaget ét for ét. Nu siger han:\n»Når jeg skriver, skriver jeg normalt på min intuition, dog med en vis disciplin. Men de sidste par år har der været så megen virak, at min sædvanlige måde at skrive på er helt ødelagt. Når man skriver på sin intuition, er det vanskeligt at komme tilbage, hvis der er gået et stykke tid. Jeg har prøvet alligevel, men har for første gang været ude for, at jeg måtte kassere noget, jeg havde skrevet. Det var en uvant følelse, og ikke nogen god følelse! Jeg blev faktisk vældig deprimeret.«\nJa til Istanbul\nPer Petterson understreger, at de seneste år har været et eventyr for ham, »men eventyret har også sin bagside. Det holder mig væk fra det, jeg vil. Jeg har prøvet at sige nej. Men nogle gange siger jeg alligevel ja til indbydelser. Jeg har aldrig før været i Paris og New York, og nu har jeg været der to gange inden for det seneste halve år. Hvis nogen ringer fra Istanbul og inviterer mig, ja så kommer jeg også.«\nHan kan altså arbejde på andre måder?\n»Omstændighederne tvinger mig til det. Men det betyder en anden slags komposition med korte scener, nærmest som i filmen Babel. På en mærkelig måde går det dog alligevel op. Min nye roman er skrevet i en slags fortvivlelse over hele tiden at tabe tråden. Men i stedet for at synke hen i depressionen, skrev jeg bare noget andet i stedet for!«\n– Fordi det, som du engang har sagt, lykkes til sidst, blot du ikke arbejder imod materialet, men med det, ligesom en billedhugger?\n»Denne gang har jeg arbejdet imod materialet! jeg kunne godt se det, men alligevel fortsatte jeg.«\n– Det lyder irrationelt?\n»Jo, men hvis man er fortvivlet nok, så gør man det!«\nPer Petterson er blevet »definitivt meget klogere,« siger han. Og samtidig er han forberedt på, at sådan som det er gået med Ud og stjæle heste, kommer det ikke til at gå igen.\n»Men som Dag Solstad har sagt til mig, så må jeg være forberedt på, at jeg aldrig mere vil kunne gå tilbage. Jeg ved, at mit liv er anderledes fra nu af.«\nDag SolstadPer PettersonSalman Rushdie\nLos Angeles TimesThe IndependentThe New York Times


Baggrund: Jagt og kærlighed | forfatterweb\nBaggrund: Jagt og kærlighed\nAlexandre Dumas voksede op i relativ fattigdom – Napoleon havde ikke nogen pension til enken efter en general, som var faldet i unåde – med en storesøster og en mor, som tilbad ham. Han var gode venner med jagtbetjentene i skovene omkring Villers-Cotterêts, og strejfede i en tidlig alder rundt og plaffede småvildt.\nEt par anekdoter giver en ide om hans karakter: Den første skoledag stod de ældste drenge klar ved indgangen til skolegården og fra et rækværk pissede de ned på ham. Alexandre havde arvet sin fars styrke og fik rasende fat i kraven på anføreren og sendte ham på flugt med en gang stryg. Under flugten tabte anføreren en bog. Alexandre samlede den op og tog den med hjem som krigsbytte. Det var en afhandling om onaniens forbandelse. Hans mor beslaglagde den, og der gik to år, før Alexandre fik fat i den igen og erfarede, at masturbation førte til sterilitet, døvhed og til sidst døden. Rædselsslagen nedtonede han visse vaner.\nEn mere afgørende erfaring fulgte efter yderligere et par år: Han havde set en ungersvend på frierfod blive til grin efter at være afvist af en rig gårdmandsdatter, og han havde set ham vende byens latter mod datteren og hendes familie ved hjælp af et smædedigt. Alexandre prøvede selv med digte, men det faldt ham svært, og han opgav – ikke desto mindre en indikation af, at hans våben ikke skulle blive sablen, men pennen og ordet.\nSom sekstenårig fik han sin første elskerinde, den fire år ældre Aglaé Tellier. Nat efter nat sneg han sig gennem den lille by og over plankeværket til hendes forældres hus og ned under hendes dyne. I samme periode kom en omrejsende teatertrup til byen. Alexandre så “Hamlet”. Det var en åbenbaring, og sammen med vennen Adolphe Leuven grundlagde han en amatørtrup. De skrev deres egne stykker, små lystspil. Senere kom Alexandre i lære som skriver hos en lokal sagfører. I 1823 fik han en stilling i Paris i hertugen af Orleans, den senere kong Louis Philippes sekretariat. Han gjorde forskellige nyttige bekendtskaber i kulturlivet. Sammen med Adolphe og endnu en ven fik han vaudevillen (lystspil) “La chasse et l’amour” 1825 (Jagten og kærligheden) antaget.


Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup – Se vigtig info\nHaveforeningen Hersted 53\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nDinGeo har samlet informationer på Haveforeningen Hersted 53 i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6744°N, 12.3835°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Haveforeningen Hersted 53 af det i Glostrup baserede firma: Møllebæk v/ Skipper Thisted Møllebæk.\nSundhed — Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nBaseret på den overordnede radonklassificering og lokale geologiske forhold vurderes radonrisiko på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup at være medium.\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup ligger i den gamle Albertslund kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nDer er middelhøj risiko for Radon på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup.\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 31c-Herstedøster By, Herstedøster, der hører til Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n161-00147 Region Hovedstaden 273 -\n165-00062 Region Hovedstaden 433 -\n165-00080 Region Hovedstaden 499 -\n165-05062 Region Hovedstaden 349\n161-30153 Region Hovedstaden 376\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nKortet viser trafikstøj i området omkring Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup om dagen:\nDrikkevand på adressen Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup har hårdhed: 24 - 30. Det betyder at vandet er klassificeret som meget hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup.\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup er 35 procent. Det betyder, at ca. 35 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nHaveforeningen Hersted 53 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Haveforeningen Hersted 53 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Haveforeningen Hersted 53. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup ligger i en højde på 19.0 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup.\nHent den officielle BBR meddelelse for Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup sidst vi kiggede (29. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nHaveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra Albertslund Varmeværk. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nBeboerne i området omkring Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup er mestendels conzoom®-typen Under Bøgen\nHaveforeningen Hersted 53 hører til afstemningsområdet Herstedøster Skole hvor der er 4.405 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup at være høj\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 45 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Haveforeningen Hersted 53. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 512 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 35.16 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 3.52 pct.\nHaveforeningen Hersted 53 hører under skoledistriktet Herstedøster Skole. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Herstedøster Skole.\nDer er dårlige bredbåndsmuligheder på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup. Ifølge erhversstyrelsen er der på adressen ingen internetudbydere til fastnet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Haveforeningen Hersted 53\nDer er god 4G mobildækning på Haveforeningen Hersted 53 med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Haveforeningen Hersted 53 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Haveforeningen Hersted 53\nInternet og Mobildækning Haveforeningen Hersted 53, Glostrup\nJordarten under Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Haveforeningen Hersted 53\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 107 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Platanhaven. Boringen blev afsluttet 31 august, 1955. Brøndborer er ikke angivet. Formålet med boringen var Vandforsyningsboring/sænkning og anvendelse er angivet som Sløjfet/opgivet/opfyldt boring. Boringen nåede en dybde på 27.3 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 200. 832 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Haveforeningen Hersted 53.\n107 Vandforsyningsboring 27.3 200. 832 »\n165 Forureningsbor. 6.0 200. 5089 »\n260 Geoteknisk boring 9.1 200. 1012 »\n277 Geoteknisk boring 8.3 200. 1013 »\n328 Moniteringsboring 200. 9007 »\n345 Moniteringsboring 20.0 200. 5143 »\n365 Vandforsyningsboring 29.4 200. 671 »\n391 Vandforsyningsboring 27.4 200. 730 »\n418 Forureningsbor. 200. 7262 »\nHvor langt er der fra Haveforeningen Hersted 53\n✓Stamoplysninger for Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup\nGeografiske koordinater 55.67439954°N, 12.38352343°Ø\nAdressens Id f2ee0a42-b423-4657-9731-489b7a7aac6a\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Haveforeningen Hersted 53, 2600 Glostrup.


3D-print i metal får nyt forskningscenter | Ingeniøren\n3D-print i metal får nyt forskningscenter\nNæsten en tredjedel af de danske fremstillingsvirksomheder regner med, at 3D-print i metal kommer til at indgå deres produkter. Teknologisk Institut skruer op for assistancen med nyt teknologicenter.\n30. aug 2018 kl. 10:07 0\n3D-print i metal er stadig en sjælden set teknologi ude i de danske fremstillingsvirksomheder. Bare 3 procent af virksomhederne er i dag i gang med teknologien. Det skyldes først og fremmest prisen på de store printere og omkostninger til drift.\nMen ifølge den helt nye undersøgelse ‘3D Metal-print revolution i fremstillingensindustrien’ fra Teknologisk Institut, så ser næsten en tredjedel af de 526 adspurgte fremstillingsvirksomheder så store muligheder i teknologien, at de regner med at kunne tage den i brug i produktionen.\nCeramicspeed er en af den danske virksomheder, der tidligt var ude med 3D-printede metalprodukter. Her er det gearhjul printet i titanium, som virksomheden satte til salg i 2015. Den glatte overflade gør, at snavs og skidt ikke så nemt sætter sig fast. Vægtbesparelsen i forhold til traditionelt fræsede titanium gearhjul er 25 procent. Illustration: Ceramicspeed\nLæs også: Jysk leje-specialist 3D-printer gearhjul til supercykler\nI det hele taget ser Teknologisk Institut store muligheder for at udbrede 3D-print i metal, hvilket undersøgelsen bakker op med den internationale bevægelse, der er i gang i disse år. TI har taget et udtræk fra patentdatabsen PatSnap, som viser, at 50 procent, eller 33.594 styk, af alle ansøgte patenter indenfor 3D-print siden 2010 har handlet om metal. Hvis der alene ses på året 2016, så blev der indgivet 3.971 patentansøgninger på 3D-print i metal.\nTeknologien er kommet langt\nDet får Jeppe Skinnerup Byskov, der er sektionsleder for 3D-print på Teknologisk Institut i Århus, til at glæde sig over, at så mange virksomheder ser potentialet i at gå nye veje i produktionen – og det er ikke kun de store virksomheder som bør se mulighederne:\n»Jeg tror faktisk ikke, at de mindre produktionsvirksomheder endnu er klar over de store muligheder, teknologien giver dem,« siger han i forbindelse med åbningen af det nye center for industriel 3D-print som Teknologiskt Institut indvier i dag i Aarhus. Centret samarbejder blandt andet med Grundfos og Danfoss og bliver støttet Innovationsfonden.\nDerfor får centret også til opgave vise virksomheder, hvor langt teknologien rent faktisk er kommet i dag:\n»Hvad der var umuligt eller for dyrt for få år siden, er nu muligt i dag i en ordentlig kvalitet og til en overkommelig pris. Og det kommer kun til at blive bedre og billigere i den kommende år,« siger Jeppe Skinnerup Byskov.\nIndividuel og fleksibel produktion\nPræcis som med mere traditionelle 3D-printere, så kan metal-printere give virksomhederne mulighed for at tilbyde kunder individuel og fleksibel produktion. Det kan for eksempel være som delkomponenter i andre produkter, eller ved at udnytte de nye muligheder der er for design og produktionstid.\nLæs også: Bugatti 3D-printer bremseåg i titanium\nMange af virksomhederne i undersøgelsen, peger alligevel på, at pris og kvalitet er en hindring for at gå i gang med metal-print.\nMen det kan være en farlig vej at gå påpeger Teknologisk Institut, for i det øjeblik, at nye konkurrenter kommer til og udnytter fordele ved 3D-print i metal, så er de virksomheder, der tøvede, allerede kørt bagud.\nLæs se hele undersøgelsen her.