NFC-finalen: Eagles - Vikings - Gul klud\nForside Slutspil NFC-finalen: Eagles – Vikings\nSøndagens anden kamp står mellem de de to topseedede mandskaber i NFC – der begge stiller til start med deres backup-QB.\nPHILADELPHIA EAGLES (14-3) – MINNESOTA VIKINGS (14-3)\nHvor: Lincoln Financial Field, Philadelphia, Pennsylvania\nHvornår: Søndag kl. 00:35 (natten til mandag)\nDet er to klubber uden Super Bowl-sejre, der mødes i NFC-finalen. Vikings har tabt sine fire forsøg, og har ikke været i Super Bowl siden 1977, mens Eagles har tabt to finaler, den seneste for 13 år siden mod Patriots.\nPhiladelphia Eagles er førsteseed i NFC, men holdet led et kæmpe tab, da de i spilleuge 14 mistede quarterback Carson Wentz for resten af sæsonen med en knæskade. I stedet er det Nick Foles, der nu skal styre angrebet, og selvom han har vundet et par kampe og også spillede fejlfrit sidste weekend, så er han et sårbart punkt for hjemmeholdet.\nVikings quarterback Case Keenum begyndte ligeledes sæsonen på bænken, men da Sam Bradford blev skadet allerede efter første spilleuge fik Keenum chancen. Ikke blot har han grebet den, han har ført Vikings til 13 sejre i 16 kampe.\n*** Læs også: To tidligere Rams-quarterbacks mødes i NFC-finalen\nDe to holds forsvar er blandt ligaens bedste. Vikings fører NFL i flere væsentlige statistikker som fx. færrest point tilladt og færrest yards imod, mens Eagles er stærkt besat i alle geledder, og især den defensive linje er lidt af en mundfuld. Vikings offensive linje mod Fletcher Cox og co. bliver rigtig spændende at følge, lige som Eagles venstre side af den offensive linje mod Vikings pass rush kan blive afgørende for kampens udfald.\n1) Etabler løbeangrebet med Jay Ajayi og LeGarrette Blount\n2) Giv venstre tackle Vaitai hjælp mod Vikings Everson Griffen\n3) Dominér med den defensive linje og læg pres på Vikings højre side.\n1) Luk ned for Eagles løbeangreb og tving Foles til at kaste hurtigt\n2) Få gang i eget løbeangreb og giv Keenum nemme tredje downs\n3) Få styr på Fletcher Cox og Eagles defensive front\nEagles og Vikings mødes i slutspillet for fjerde gang i historien. Philadelphia har vundet alle de tre foregående opgør. Sidste møde var wild card runden i 2009, hvor Eagles vandt 26-14 med Donovan McNabb som quarterback.\nSiden 1960, hvor Vikings så dagens lys, har de to klubber mødtes 26 gange og det står helt lige 13-13.\nSidste møde var sidste sæson i spilleuge 7, hvor Vikings var NFLs sidste ubesejrede hold, men Eagles satte en stopper for det med en 21-10 sejr.\nEagles – masser af succes, men ingen Super Bowl-sejr\nPhiladelphia Eagles står i sin 7. NFC-finale, men er kun to gange gået videre til Super Bowl. Begge gange tabte de NFL-finalen (27-10 til Oakland Raiders i Super Bowl 15, og 24-21 til New England Patriots i Super Bowl 39).\nDet er klubbens første NFC-finale siden 2009, hvor de tabte på udebane til Arizona Cardinals. Den sidste NFC-finale på hjemmebane var i 2005, hvor de besejrede Atlanta Falcons og spillede sig i Super Bowl 39.\nSamme Falcons blev besejret af Eagles i lørdags i Divisional playoff-runden med 15-10 og dermed har de nu hjemmebane som førsteseed i NFC-finalen mod Vikings, der er NFC-halvdelens anden-seed. Eagles forsvar var suveræne mod Falcons og stoppede dem på fjerde down og goal fra 2-yard-linjen med 58 sekunder tilbage.\nEagles havde skruet en god offensiv gameplan sammen for quarterback Nick Foles, der ramte på 23 af sine 30 kast (76,7 %). De skal håbe på samme succes mod Vikings for at gøre dig håb om en plads i Super Bowl 52.\nRunning back LeGarrette Blount scorede Eagles eneste touchdown i kampen, da han løb bolden ind fra 1-yard-linjen. Han har nu scoret 9 løbe-touchdowns i slutspillet, hvilket er flest af alle aktive spillere i NFL (Marshawn Lynch har også 9). Klubbens anden running back Jay Ajayi, der kom til fra Miami Dolphins midt i sæsonen, havde 98 yards i kampen (54 på løb, 44 på grebne bolde) mod Falcons.\nEagles tangerede klubrekorden for sejre i sæsonen med 13, som de også havde i 2004, og for for fjerde gang siden 2002 kom de ind i slutspillet, som NFC-halvdelens førsteseed.\nEagles var den enste klub i NFL med tre spillere, der greb mindst 8 touchdowns i grundspillet. Wide receivers Alshon Jeffery (9) og Nelson Agholor (8) og tight end Zach Ertz (8).\nVikings – Fire tabte Super Bowls\nMinnesota spiller sin niende NFC-finale. Fire gange har de vundet, men alle fire gange tabte de efterfølgende Super Bowl. Vikings statistik på 0-4 i Super Bowl sammenhæng er en tårn i øjet på klubben og deres mange fans, som håber at der laves om på det i år.\nMinnesota er vært for Super Bowl 52, og Vikings kan blive det første hold i NFL-historien med hjemmebane i Super Bowl. Faktisk er de historiske allerede, da et værtshold aldrig før har været så langt i slutspillet. Kun 8 gange har et værtshold kvalificeret sig til playoffs i de de hidtidige 51 sæsonen, og det er første gan at et værtshold står i en konference-finale.\nDet er klubbens første NFC finale siden 2010, hvor de tabte på udebane til New Orleans Saints i kampen, der blot blev kendt som bountygate. Saints vandt på et field goal på første drive i overtime, og det fik efterfølgende NFL til at lave de gamle overtidsregler om.\nMinnesota vandt NFC North-titlen for anden gang på tre år, og var oversidder i slutspillets første runde for første gang siden 2009-sæonen. Klubbens 13 sejre i grundspillet, var næstmest i historien og kun overgået af 1998-holdet, der gik 15-1, men tabte til Atlanta Falcons og Morten Andersen i NFC-finalen.\nSelv samme Saints fik Vikings en grusom hævn over i søndags, da de leverede et comeback af episke proportioner og vandt 29-24 efter et touchdown på kampens sidste play.\nQuarterback Case Keenum ramte Stefon Diggs, der brød en tackling og scorede et 61-yard touchdown, der sendte Vikings i NFC-finalen og Saints på vinterferie. Det var den første slutspilskamp i NFLs historie, der blev afgjort med et touchdown på det sidste play i 4. quarter. Diggs sluttede kampen med 137 yards og et touchdown.\nKeenum startede 14 kampe for Vikings i grundspillet og satte personlige rekorder for nærmest alt: Kast (481), completions (325), completion-procent (67.6), yards (3.547), touchdown-kast (22) and passer-rating (98,3). Han kastede for 318 yards i sin første slutspilskamp i søndags.\nRunning backs Latavious Murray og Jerick McKinnon løbe begge et touchdown ind mod Saints i søndags.\nVikings forsvar er spækket med stjerner. Harrison Smith, Anthony Barr, Everson Griffen, Xavier Rhodes og Eric Kendricks er de mest kendte navn, men mange andre byder sig til, og har gjort Vikings til ligaens statistisk bedste forsvar.\nVikings førte NFL i grundspillet i færrest yards imod (275,9 pr. kamp) og i færrest tilladte point (15,8 pr. kamp). De sluttede grundspillet af med at tillade 10 point i de sidste tre kampe.\nForsvaret fortsatte de gode takter i søndags mod Saints, hvor de lavede to sacks og to interceptions i første halvleg, men stivnede i anden halvleg, hvor Drew Brees var et enkelt mirakelplay fra at vinde kampen.\nSafety Harrison Smith og defensive end Everson Griffen havde de to sacks, mens linebacker Anthony Barr og safety Aandrew Sendejo stod for de to interceptions.\nPhiladelphia fik hele seks spillere udvalgt til Pro Bowl, heraf to på den offensive linje: Offensive tackle Lane Jonhson, guard Brandon Brooks, tight end Zach Ertz, defensive tackle Fletcher Cox, safety Malcolm Jenkins og quarterback Carson Wentz.\nEagles fritstiller Alshon Jeffery\nEagles siger farvel til DeSean Jackson og to andre startere


Jea's Blanke Tanker: Bloggertræf Goodie-Bag - Beauty Supply.\nBloggertræf Goodie-Bag - Beauty Supply.\nEndnu lidt godter fra vores dejlige Goodie-bag fra Bloggertræffet. Denne gang er det vatpinde og vatrondeller, som er sponsoreret af Beauty Supply.\nJeg kendte ikke Beauty Supply i forvejen og har godt hørt om disse dejlig vat-produkter, men ikke prøvet dem. Men i dag har jeg fået prøvet begge dele og er overrasket over hvor lækre de er. Det er utrolig hvor meget forskel der kan være på vatrondeller og vatpinde. De her er klar mine yndlings fra i dag af.\nBeauty Supply har en skøn hjemmeside som virkelig er et besøg værd og elsker at de hovedsaglig sælger organiske produkter.\nKategorier: #BloggertræfDK, Beauty-Supply, Goodie-bag, organisk, Sponsoreret, vat-profukter, Vatpinde, Vatrondeller, Yndlings, Yniq


Hvor meget udvikling kan købes for oliepenge? | Syddansk Universitet\nHvor meget udvikling kan købes for oliepenge?\n8.4.2019 10:12:02 CEST | Syddansk Universitet\nSheiker, stammeledelse, luksusturisme i skyskrabere, enorm olierigdom, endeløse ørkener og strenge religiøse normer - især for kvinder. De ord præger vores vestlige opfattelse af de arabiske golfstater.\nMen virkelighedens golfstater er selvfølgelig andet og mere end vores umiddelbare associationer, og fredag kom lektor Martin Hvidt - på baggrund af ca. 15 års studier i regionen - med sit bud på den sociale og økonomiske udvikling i de arabiske golfstater, da han forsvarede sin doktordisputats ved Det Humanistiske Fakultet på SDU.\nFor som en mønt har to sider, så rummer de arabiske golfstater både succeshistorier og store udfordringer, når man ser på deres udvikling, siden olien fundamentalt ændrede landene fra 1960’erne og frem.\nOg lektor Martin Hvidts projekt i doktordisputatsen er at zoome ind på, hvor meget udvikling man kan købe for penge? Og hvad man bestemt ikke får? Det spørgsmål er særligt centralt i forhold til golflandene, fordi de er kendetegnet ved en særlig form for udvikling, der er foregået med penge og foregået sent i forhold til mange af verdens øvrige lande.\n- Overordnet set må man tage hatten af for, at landene er nået et langt stykke på bare 50 år, før olien var de blot dødfattige ørkenlandsbyer, vurderer han og uddyber:\n- Nu er de er langt inden for sundhed, eksempelvis har Omann noget nær verdensrekorden i at forøge befolkningens gennemsnitslevealder med 30 år på 30 år. Uddannelsesniveauet er også vokset markant, i hvert fald hvis man måler på kvantitet. Og så har man jo dygtigt opbygget byer og infrastruktur, forklarer lektor Martin Hvidt.\nHan understreger, at udviklingen er sket på en ganske anderledes måde, end vi kender til på vores breddegrader.\n- Baggrunden for den meget hurtige udvikling og problemløsning er, at golflandene er begyndt deres udvikling så sent, at de ikke har behøvet at opfinde ting eller være innovative. Man har kunnet købe de nødvendige kompetencer ind. Knipset med fingrene og købt en læge ind frem for at bruge 20 år på at uddanne én.\nMen der er bestemt også udviklingsområder, hvor udfordringerne er større end succeserne, understreger mellemøstforskeren. For ikke alt kan købes for oliepenge.\n- Gennem den positive materielle udvikling, som landene har gennemgået, forledes vi nogle gange til at tro, at de er moderne samfund. Men der er nogle enorme huller i samfundsopbygningen af de her stater. De er ikke lykkedes med at opbygge private eller offentlige institutioner, som kan tackle det globale samfunds udfordringer, og lovgivningen er usammenhængende. Dybest set kan man nok bedst karakterisere dem som stammebaserede velfærdssamfund, forklarer lektor Martin Hvidt.\nTrods hullerne i samfundsopbygningen er det hans vurdering, at kombinationen af olieindtægter og et - for befolkningen - velkendt stammebaseret system sikrer ro og stabilitet i landene.\n- Jeg ser ikke den store risiko for, at regimerne falder, som man så med det arabiske forår. Der er så meget loyalitet med lederne, at befolkningerne ikke bare smider dem på gaden, fordi landene rammes af eksempelvis en oliepriskrise. Og forbilledet for samfundsudviklingen er langt mere Singapore end vestlige demokratier.\nVed fredagens doktorforsvar blev det manglende demokrati i olielandene debatteret yderligere. For professor Jill Crystal fra Auburn University, der var opponent ved doktorforsvaret, stillede spørgsmål ved, om Martin Hvidt muligvis overvurderede tilfredsheden i befolkningen. Hendes vurdering er, at fraværet af kritik meget vel kunne være udtryk for frygt snarere end opbakning til styret.\nHelt sikkert er det, at olielandene i disse år står overfor store udviklingsmæssige problematikker, for der er brug for fundamentale forandringer i oliestaterne. Og befolkningernes reaktioner på disse forandringer bliver afgørende for den videre udvikling.\n-Samfundsmodellen, hvor staterne sørgede for befolkningen, der derfor ikke behøvede at arbejde eller betale skat, virkede fint, mens olieindtægterne var høje og befolkningerne små. Men modellen er en anomali, som ikke kan fungere nu, hvor befolkningstal og levealder stiger, og oliepriserne har stabiliseret sig på et lavere niveau end før, siger lektor Martin Hvidt og uddyber:\n- Landene er klemte og meget står og falder med, om de formår at få engageret deres befolkninger i noget, der ligner produktiv adfærd. Man er nødt til at nærme sig en mere normal form for samfund, hvor værdierne skabes af befolkningens dygtighed og flid frem for olie og immigration, fastslår han.\nHan påpeger, at arbejdet med reformer er sat i gang af de forskellige styrer i golfstaterne. Mest omtalt i Saudi-Arabien, hvor man i 2030 stiler mod at skabe 5,5 mio. jobs og satser på at tiltrække direkte internationale investeringer til den fortsatte udvikling og udbygning af samfundet. Mens de mest progressive mindre golflande satser på at blive en del af vidensøkonomien ved at arbejde inden for logistik og luftfart.\n-De kommende år bliver det virkelig spændende at se, hvordan den samfundsmæssige disciplinering forløber og hvad golfstaterne skal leve af ud over olien.\nFor yderligere oplysninger kontaktes lektor Martin Hvidt, Center for Mellemøststudier ved SDU:\nMail: hvidt@sdu.dk Telefon: 6550 2821. Martin Hvidt er i udlandet frem til torsdag 11. april og træffes derefter.\nDisputatsen er udgivet på Syddansk Universitetsforlag.\nKort om golflandene\nDe arabiske golfstater udgøres af Saudi-Arabien, Bahrain, Omann, Kuwait, Qatar og Forenede Arabiske Emirater.\nLandene grupperes typisk samlet, fordi de har store lighedstræk økonomisk og kulturelt, selvom der selvfølgelig også er store individuelle forskelle. Eksempelvis er Saudi-Arabien med sin befolkning på 30 mio. (heraf ca. 10 mio.immigranter) det eneste store land på den arabiske halvø. De øvrige golfstater har ca. 1-7 mio indbyggere (incl. immigranter).


First Hotel Grand – Et flot 4-stjernet hotel fra 1897, i hjertet af Odense; nyd god mad i hotellets indbydende restaurant og kombiner golfturen med storbylivet og en fantastisk tagterrasse\nFirst Hotel Grand - Odenses stolthed siden 1897. First Hotel Grand er en enestående perle midt i byens centrum. Hotellet blev opført i 1897 og byder i dag, mere en 120 år senere, på en autentisk hoteloplevelse, hvor den tidstypiske arkitektur danner rammen om en elegant og nævneværdig stemning til rejseentusiaster i søgen efter unikke hoteloplevelser. Derudover gør placeringen midt på Fyn hotellet et perfekt udgangspunkt for et golfophold med golf på flere af Fyns fantastiske golfbaner.\nPå First Hotel Grand i Odense er der altid øje for detaljen, når det kommer til indretning og service. De smilende receptionister står klar alle døgnets 24 timer, og hotellets centrale beliggenhed giver dig en perfekt base, når tiden er til at besejre de fynske golfbaner. I hotellets gourmetrestaurant har du ydermere mulighed for at sætte tænderne i mageløs historisk gastronomi anno 1932.\nPå First Hotel Grand kan du nyde solen på hotellets tagterrasse eller gøre dig de sidste forberedelser til en dag på golfbanen i hotellets fitnesscenter. På First Hotel Grand finder du alle de faciliteter, du har brug for, om du ønsker at nyde tilværelsen i Restaurant Grand, slappe af i loungen eller hygge dig i Grand Bar.\nDe store og rummelige værelser på First Hotel Grand er individuelt indrettede og perfekte til længerevarende golfophold. Alle værelser har komfortable luksus Jensen senge og giver dig optimal søvnkomfort efter en lang dag på golfbanen. På værelset finder du foruden et hyggeligt sofaetablissement også et skrivebord samt et stort badeværelse, så du i ro og mag kan forberede dig på dagens golfrunde. First Hotel Grand tilbyder roomservice, vaske- og renseriservice samt muligheden for frit at benytte hotellets motionsrum.\nRestaurant Grand tilbyder en stor morgenbuffet med masser af variation, så du får en god start på dagen. I Restauranten serveres også en velsmagende frokost med klassiske danske frokostretter.\nBesøger du hotellet må du ikke gå glip af aftenrestauranten. Her kan du nemlig nyde en 6-retters gourmetmenu med klassiske danske og franske retter, serveret som i 1932.\nFirst Hotel Grand huser Odenses nok bedste cocktailbar - den intime bar i lobbyen byder på klassiske cocktails i alle afskygninger og er en oplevelse præget af håndværk og præcision fra start til slut. Baren byder tilmed på et stort udvalg af gin fra hele verden, her findes spændende oplevelser for selv den mest velbevandrede gin entusiast.\nFantastisk venligt og serviceminded personale i restaurant .\nVærelse meget mørkt i farverne, men rent og pænt


Sådan at beskære Leyland cypresser / slotimports.com\nNavnet "Leyland cypres" lyder måske ikke umiddelbart bekendt, men mange mennesker har været tæt forbundet med disse træer i årevis. Leyland cypresser er almindeligt anvendt som juletræer. Træerne naturligt vokser i den traditionelle juletræ pyramideform. Disse træer kan vokse til at være 50-meter høj i nogle områder. Leyland cypresser er elastiske, og kan modstå intens beskæring fra dem, der ønsker at gøre hække eller skærme ud af dem. Imidlertid regelmæssig vedligeholdelse beskæring involverer meget lidt arbejde på alle, da træet vokser i en sådan naturlig form.\n1. Beskær dine Leyland cypresser i slutningen af foråret, når beskæring kan fremme en sund vækst i de varme sommermåneder.\n• Prune væk døde eller beskadigede blade fra Leyland cypres træ. Skær de døde eller beskadigede områder hele vejen ned, indtil du når sundt træ væv; dette kan indebære trimning kviste til moderselskabet filialer eller afdelinger til hovedstammen af træet.\n• Clip væk omstrejfende kviste eller grene fra toppen af træet for at opretholde den traditionelle pyramideform af Leyland cypres. Afhængig af højden af træet, skal du muligvis lang bladede neglesaks eller højde assistance fra en stige for at nå toppen af træet.\n• Trim sidegrene af udhængende træer for at opretholde den ønskede form eller størrelse til dit område. Husk, at disse træer kan vokse op til 50 meter høj med en spredning på op til 25 meter. Skær områder af træ, der løber ind i strukturer, andre af havens anlæg eller farlige områder som højspændingsledninger.\nSådan at beskære Dine cypresser\nDet bedste tidspunkt at beskære en Leyland Cypress\nHvordan man laver en Leyland Cypress vokse hurtigt\nProblemer med Voksende Leyland Cypress\nSådan Grow en skadet hunds Nails Long & Strong\nSkolelærer Pensionering Centerpiece Idéer\nSådan lære salme 23 til førskolebørn\n99 års fødselsdag Idéer\nHvordan til at overføre ejendommen til dit navn efter forældres død\nSådan finder en indsugningsmanifold luftspild\nSådan fjernes plette Fra forsølvet Bestik\nSådan Find Buede afstande på Maps


Nyhed - Mandag - d. 6-2-2017\nI undersøgelsen, der bygger på 104 besvarelser fra ansatte, der på ledelsesniveau er involveret i projektarbejde i både det private og offentlige, fortæller blot 23 procent, at de løbende lukker projekter, hvis business casen ikke holder.\n- Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, hvis man bliver ved med at kaste penge efter et it-projekt, hvor business casen skrider. Når mange alligevel gør det, hænger det ofte sammen med, at når man først er begyndt at kaste penge ind i et projekt, er der en indbygget menneskelig modvilje til at lukke det. Man har en opfattelse af, at pengene så er tabt i stedet for at tænke på, hvor mange ekstra penge man taber ved at fortsætte projektet, siger Annette Assentoft, management konsulent hos Peak Consulting Group.\nHun henviser til, at undersøgelsen også viser, at næsten halvdelen af virksomhederne anvender business casen primært til at få penge til projektet. Kun hver femte bruger den dynamisk i projektet.\n- Anvender man alene business casen til at skaffe penge til projektet, kan der være risiko for, at der er smykket lidt på forventningerne. Og har man først fået fx 200 millioner til et projekt, trækker de færreste stikket. Tværtimod vil man være tilbøjelig til at putte endnu flere penge i projektet for at forsøge at få indfriet de høje forventninger, man har stillet i udsigt, fortæller Rikke Hvilshøj, adm. direktør, DANSK IT.\nUndersøgelsen viser store forskelle mellem den offentlige og private sektors vilje til at lukke projekter. I det private fortæller hver femte af de adspurgte, at de lukker projekter, hvis business cases ikke holder. I det offentlige er det hver tredje.\n- Vi ser det umiddelbart ikke som en udbredt praksis i hverken den ene eller den anden sektor at lukke projekter. Derfor undrer vi os lidt over, at op til hver tredje trods alt svarer, at de lukker projekter, hvis business casen ikke holder, siger Annette Assentoft.\nHøster gevinsterne inden de er realiseret\nMens virksomhederne hænger i håndbremsen, når det gælder om at lukke dårlige projekter, er de meget hurtige til at høste eventuelle gevinster. Ifølge undersøgelsen er det kun syv procent, der altid venter med at reducere i budgetterne til de står med en reel gevinst.\n- Flere af de it-skandaler man kender fra fx den offentlige sektor har vokset sig store, fordi man har afskediget medarbejdere, inden man vidste om det it-system, der skulle have overtaget medarbejdernes arbejde, fungerede. Derfor undrer det os, at såvel offentlige som private virksomheder tilsyneladende tager chancen og forsøger at høste gevinster i blinde, slutter Rikke Hvilshøj.\nUdvalgte konklusioner fra Gevinst-survey 2016:\n47 procent bruger business casen til at begrunde investeringen og få lov til at bruge pengene. 23 procent bruger business casen til løbende at begrunde investeringen, så de kan lukke projektet, hvis business casen ikke holder.\nBesparelser (86 procent), højere produktivitet (64 procent) og højere kunde-/borger tilfredshed (58 procent) er de tre gevinster som de offentlige virksomheder typisk ønsker at opnå, når de søsætter projekter. Besparelser (81 procent), øget omsætning (78 procent) og højere produktivitet (56 procent) er de tre gevinster som de private virksomheder typisk ønsker at opnå, når de søsætter projekter.\n7 procent sikrer, at de først reducerer budgetterne, når de står med en reel gevinst.\nOver 40 procent har ikke forandringsaktiviteter med som en del af projektets budget.\n6 procent sikrer, at forandringer dækker andet end uddannelsesaktiviteter.\nManglende ejerskab (49 procent), manglende målinger og opfølgning (45 procent) og lav modenhed på området (41 procent) er de tre største udfordringer i gevinstarbejdet.


Essaykonkurrence: Kollektiv afhængighed - Magasinet Helse\nHer er du Kollektiv afhængighed / Kollektiv afhængighed\nAf: Clara Marie Bro Ludvigsen\nFoto: Kirsten Gjerding\nSom klubmedarbejder i Københavns Kommune er jeg hver dag vidne til et mærkeligt, men langt fra overraskende fænomen blandt børn i alderen 8-11 år.\nJeg er sikker på, at hver eneste af disse børn har deres egen iPhone, som de hver dag glæder sig til at finde frem fra tasken efter skole.\nDe sidder rundt omkring i klublokalerne lænet ind over hver sin skærm, ivrigt optaget af Instagram, Snapchat eller et hvilket som helst spil. Næsten lige meget hvad der foregår, fanger skærmen deres opmærksomhed, og de klynges om telefonerne som om det er et lille vindue ind til en eller anden påtrængende virkelighed eller et nøglehul, hvis hemmelighed de bliver nødt til at overvåge for at kunne være med i det mærkeligt skeløjede fællesskab.\nNogle ville kalde dem teknologiafhængige eller skærm-junkier, men der er delte meninger om, hvorvidt skærmafhængigheden er en egentlig trussel for vores sundhed og sociale liv eller blot en myte.\nForvrænget forståelse af fællesskab\nAlligevel ser jeg en overhængende fare for, at børnene risikerer at få en forvrænget forståelse af, hvad et fællesskab er værd, ligesom at de, når computerspillet erstatter virkelige brætspil eller holdsport, udelukkende øver sig i at tilgodese sine egne mål og gevinster.\nMan øver sig altså ikke i at tage ansvar for andre som i sport eller andre spil med konkrete medspillere. Disse virker trods alt socialt dannende og lærer én visse moralske spilleregler og sociale koder.\nJeg mindes for eksempel, at filosof og forfatter Albert Camus hylder fodboldspillet, netop fordi man som fodboldspiller altid må varetage det hele holds interesser og altså ikke bare forpligter sig til, men også er vigtig for et fællesskab.\nComputerspillet er derimod oftest et enmandsspil og altså rent tidsfordriv for den enkelte. Til sammenligning kan man forestille sig en hel fritidsklub sidde spredt ved forskellige borde og lægge syvkabaler. Det ville vi nok finde kedeligt i længden, men computerspillene er designet til at virke vanedannende. Undersøgelser peger endda på, at spillet er beregnet til, at dopaminen, der udløses, når man gamer, sommetider forøges til det samme niveau som under sex – og næsten lige så meget som mængden i kokain.\nFor mig står det klart, at det er en vigtig opgave for pædagogerne at kunne varetage den udfordring, som skærm-virkeligheden udgør. Jeg ved, at man i nogle af mine søster-institutioner forbyder skærmbrug, men kun i visse tidsrum, da børnene ellers simpelthen ikke møder op på klubben.\nFritidsklubben, jeg arbejder i, har egentlig mange tilbud til børnene – både ude af huset og i de forskellige kreative værksteder. Dog er det bemærkelsesværdigt, at det mest populære rum uden tvivl er “Spillerummet.”\nHer flokkes børnene om klubbens seks-syv computere og playstation som små honningsultne bier. Hvert barn må spille en halv time, og når uret nærmer sig hele og halve timer, står ventelistens næste gamere i døren og tripper – klar til at overtage skærmene, og de lader os ikke glemme det, når det er deres tur.\nPå minuttet lyder råbet: “Byttetid! Byttetid! Flyt dig! Hey, hvad skal vi spille! ” Trods det, at man i nogle online spil kan se “hinanden” løbe på skærmen forklædt som et andet lille væsen eller en actionman med maskingevær, er mennesket på den anden side af skærmen gjort usynligt og uvirkeligt.\nFravær af social kontakt\nDer er simpelthen tale om mangel på en fuldstændig nødvendig øjenkontakt og nærvær. Jeg oplever, at børnenes interne kommunikation bliver kortfattet, nærmest overflødig, hvilket nogle gange gør dem kede af det. For eksempel fandt jeg forleden, en sen eftermiddag, da klubben var ved at være stille, en lille fyr i sofaen.\nHan sad slapt midt mellem to andre børn, der begge var opslugt af hvert sit spil på hver sin smartphone. Drengen havde en lille fremskudt underlæbe og blanke øjne. Jeg spurgte dem, hvad de lavede. “Ikke noget,” sagde drengen bare.\nSelvom jeg opfatter det som pædagogernes ansvar at motivere børnene til diverse aktiviteter, falder det mig nogle gange ind, at disse børn er ualmindeligt uinteresserede. De virker ligeglade med, hvad der foregår omkring dem, og det er svært som pædagog at hamle op med den stimulering og underholdning, som spillene og de sociale medier kan give dem.\nBliver en app kedelig, er der altid en ny. Udbuddet er uudtømmeligt. Allerede som barn konfronteres man med en konstant strøm af information og billeder, og især for de helt unge må dette bidrage til en fragmenteret virkelighedsopfattelse.\nMan ved, at børn i alderen 3-10 år udvikler deres forståelse for, hvad der er virkeligt – psykologer kalder det “virkelighedskontrol” – og man kan derfor forestille sig, at den skærm-verden, de begår sig i, kan fremme et forvrænget syn på virkeligheden og den rolle, børnene spiller i den.\nMan mærker ikke direkte, som i fysisk leg og spil, de negative og positive konsekvenser af sine handlinger, ligesom at processerne, man gennemgår for at opnå en given gevinst, er overfladiske og uvedkommende. Børnene vænner sig til at kunne forlade det gamle for det nye – man bindes altså i skærm-verdenen hverken til projekter eller mennesker, der ellers ville kunne virke stabiliserende og styrkende.\nI stedet risikerer børnene at få et distanceret forhold til sine omgivelser og medmennesker, hvilket desværre gør sig gældende for rigtig mange mennesker i det senmoderne samfund.\nTeknologien tillader os at være mange steder på samme tid. Forhold gøres ansigtsløse, og vi ser kun andres liv som uforpligtende øjebliksbilleder. Dette kan være med til at fjerne individet fra det nære og relevante rum, til fordel for en mere abstrakt virkelighed.\nSådan kan man komme til at give afkald på sit sande engagement i verden: Man kan ikke gribe ind i virkeligheden, hvis man er blevet væk i en computervirkelighed. Mennesket mister altså principielt sin tilknytning til verden og kan nemt komme til at føle sig uvæsentlig eller direkte magtes- og ansvarsløs.\nKrav om nyt, nyt, nyt\nProblemet er derfor, at børnene ikke i en tidlig alder lærer at værdsætte ting som fællesskab, forankring, dialog og fordybelse og ikke trænes i at stå aktivt til ansvar for andre. Samtidig vænner børnenes store skærmforbrug dem til en hurtig tilfredsstillelse, kontante belønninger samt opfyldning af behovet for nyt, nyt, nyt.\nOg det fremprovokerer også en rastløshed, utålmodighed og et øget stressniveau hos mange børn.\nSelv hvis skærmforbruget blot er en periodisk tidsrøver eller dårlig vane. Derfor er der mere tale om et reelt afhængighedsforhold.\nDet er bekymrende, når telefonen eller computeren kommer i vejen for aktuelle menneskelige relationer. På den måde deler skærmforbruget ulempe med de fleste af de tunge misbrug. En anden verden synes pludselig vigtigere end det og de, der faktisk omgiver brugeren.\nJeg har den holdning, afhængighedsforhold eller ej, at forbrug bliver et problem, når forbrugeren ikke kan tænke meget længere end til næste tilfredsstillelse; næste kick; næste joint; næste spil. Man kan sige, at mange – børn såvel som voksne – bevæger sig i et sådant mønster, når de regelmæssigt tjekker telefonen uden en egentlig grund. Det bliver en fysisk vane, ligesom cigaretten er for rygeren.\nI toget er dette helt tydeligt: Man mangler noget i hånden, og man finder derfor sin smartphone frem, så man kan sidde og stirre ned i den som om, den var et lille privat vindue. For os er det fremmed, at togkupéen skulle være tåget af cigaretrøg, men vi er vant til, at alle sidder tilsløret af lyset fra en smartphone.\nForholdet til skærmen er altså måske nok et mildt afhængighedsforhold sammenlignet med de tungere former for afhængighed, som afhængighed af stoffer, alkohol og gambling. Men modsat ovennævnte er skærmens forekomst dominerende både i det private og offentlige rum – man ville ligefrem kunne sige, at vores skærm-kultur lægger op til en kollektiv afhængighed. Netop derfor kan skærmbruget virke så vanedannende og være så svært at komme af med.\nDet er svært at finde argumenter for, hvorfor smartphonen er en nødvendighed for et 8-årigt barn. Samtidigt er skærmen ualmindelig attraktiv. For at tilbyde børnene det, computere og smartphones ikke kan, må de voksne i børnenes liv være nærværende, oprigtigt interesserede, dybt engagerede og i stand til andet end at spille brætspil.\nDesuden bør vi alle være opmærksomme på vores forhold til skærmen, uanset om vi bruger den som kilde til underholdning, information eller en parallelvirkelighed, vi kan støtte os til eller søge tilflugt i som følge af en stresset og diffus hverdag.\nHeldigvis er min erfaring nemlig, at de fleste børn alligevel hurtigt glemmer skærmen, hvis man virkelig formår at skabe et spændende alternativ. Den lille sofa-fyr og jeg fik for eksempel lokket de andre med udenfor og lege jorden-er-giftig på drabelig vis. Alle nød det.\nArtiklen er et af bidragene fra Helses essay-konkurrence om misbrug, som blev afholdt i samarbejde med Center for Ludomani. KABS Viden og Novavi.\nOptimer din fedtforbrænding og gå ned i vægt


Retningslinjer for grundvandsbeskyttelse er fastsat i medfør af Planlovens § 11 b, stk. 2.\nPå kortet er vist drikkevandsinteresser, indvindingsoplande, vandværker og vandværksboringer samt 300 meter buffererzoner for drikkevandsboringer.\nOmråder med særlige drikkevandsinteresser og Områder med drikkevandsinteresser udpeges af staten. Kravene til beskyttelsesniveauet fastlægges i de statslige vandplaner.\nNye boringer til almen vandforsyning skal så vidt muligt placeres opstrøms byområder og andre forureningskilder, så boringerne ikke udsættes for forureningsrisiko. De til enhver tid gældende vejledende afstandskrav* skal opfyldes. Derudover skal der tages højde for mulige fladeforureninger med nitrat og pesticider. Tilladelsesmyndigheden kan i særlige tilfælde og efter en konkret vurdering af forureningsrisikoen tillade afvigelse fra denne bestemmelse.\nBoringer og brønde til indvinding af grundvand må ikke uden forudgående godkendelse fra kommunalbestyrelsen placeres inden for en afstand af 300 m fra forurenede grunde, der er registreret efter lov om forurenet jord.\nDe vejledende afstandskrav fremgår af Dansk Ingeniørforenings norm for almene vandforsyningsanlæg, DS 442.\n300 meter beskyttelsesområder fastsættes med hjemmel i Miljøbeskyttelsesloven i indvindingstilladerlserne.\nDet skal bemærkes, at 300 m beskyttelsesområder for vandværksboringer og indvindingsoplande til vandværkerne løbende ændres med etablering og sløjfning af boringer og med størrelsen af indvindingen. Et 300 m beskyttelsesområde og et indvindingsopland kan således også helt bortfalde, eller nye kan komme til. De aktuelle beskyttelsesområder og indvindingsoplande kan ses på Svendborg Kommunes hjemmeside.\nIndvinding af grundvand og overfladevand til vandingsformål\nDen statslige vandplan fastsætter i retningslinje 39, at indvinding af grundvand til vanding prioriteres lavest ift. befolkningens og miljøets behov for rent vand. Ved ansøgning om tilladelse til at indvinde grundvand og overfladevand til vanding, vil Svendborg Kommune gennemføre en konkret vurdering af mulighederne for at give tilladelsen ud fra ressource-, miljø- og naturmæssige hensyn.\nI de områder, hvor vandressourcen ikke er tilstrækkelig til alle vandingsformål, prioriterer Svendborg Kommune anvendelsen således:\nVanding af frugt- og bærplantager inden for 10 km fra kysten.\nVanding af gartneriafgrøder på friland, samt frugt og bærplantager mere end 10 km fra kysten.\nVanding af almindelige landbrugsafgrøder, samt vanding i skovbrug.\nI områder, hvor Svendborg Kommune vurderer, at der er begrænsede vandressourcer til rådighed for vanding, skal ressourcerne reserveres til udvidelse af eksisterende tilladelser til vanding i væksthuse og gartneriafgrøder på friland.\nMulighed for at give nye tilladelser til indvinding af grundvand\nVed ansøgning om nye tilladelser til at indvinde grundvand vil Svendborg Kommune lægge vægt på, hvor meget eksisterende indvindinger belaster den aktuelle grundvandsressource, sammenholdt med det grundvandsbehov vandløb, søer og våde naturtyper har. Ved ansøgninger om indvinding af større mængder grundvand kan Svendborg Kommune stille krav om modelberegning af den forventede påvirkning af omgivelserne, samt stille vilkår om overvågning af vandmiljøet og våde naturtyper.\nI kystnære områder, specielt på Skarø og Drejø, kan tilladelse til indvinding af grundvand rumme vilkår om overvågning af saltindholdet i det indvundne vand.\nIndvinding fra ferske vandområder\nIndvinding af vand fra gravede bassiner kan normalt kun tillades, når bassinerne ikke står i direkte forbindelse med andre vandområder, og såfremt påvirkningen på andre vandområder kan sammenlignes med påvirkning fra grundvandsindvinding. Eventuelle indvindinger behandles som grundvandsindvindinger.\nIndvinding af grundvand og hensyn til natur og kulturarv\nI afsnit om beskyttet natur og kulturarv er medtaget retningslinjer, der har betydning for vandindvinding.\nTilladelser til råstofindvinding under grundvandsspejl er ikke helt at sammenligne med almindelige indvindingstilladelser til grundvandsindvinding, som de ellers traditionelt er blevet behandlet som. I starten af en råstofindvinding vil fjernelsen af råstof give en vandpejlssænkning, men efterhånden som der dannes en sø, vil den virke som en buffer, der stabiliserer grundvandsspejlet.\nTilladelser vil blive givet med vilkår om overvågning af natur og omkringliggende boringer og kan lægges i områder, hvor der ellers ikke vil blive givet til andre indvindinger. Tilladelser gives efter en konkret vurdering.


Husker du Arne-pensionen? Sådan kan håndværkeren undgå nedslidning – Ekstra Bladet\nHusker du Arne-pensionen? Sådan kan håndværkeren undgå nedslidning\nI 2019 gik der politik i det hårde arbejdsliv. Men hvordan kunne det have set ud for de flittige håndværkere og industriarbejdere, hvis de helt grundlæggende hjælpemidler og værktøjer havde været i orden?\nDet er vigtigt at passe på dig selv, og dit værktøj og grej spille en stor rolle i den mission. Foto: Shutterstock\nI valgkampen i 2019 blev den hårdtarbejdende industriarbejder, der efter et langt arbejdsliv med hårdt fysisk arbejde var slidt godt og grundigt ned til skosålerne, fremhævet som symbolet på en særlig mærkesag.\nBygge- og industriarbejderne fortjente at kunne gå tidligt på pension, mente Socialdemokraterne, og den mærkesag kan snart blive en realitet med den såkaldte ’Arne-pension’. Men hvordan havde det set ud, hvis det hårdtarbejdende folk for 40 år siden havde haft de muligheder og virkemidler, der er i dag?”\nFra byggeplads til operationsbordet\nDet er ikke tilfældigt, at de hårdtarbejdende håndværkere og industriarbejdere blev omdrejningspunkt for pensionsdebatten, for der er fart på, og der er skader i omløb. Ikke mindst i byggebranchen.\nIfølge en undersøgelse som Analyse Danmark lavede for 3F i 2019, er ca. 25 procent af fagbevægelsens medlemmer blevet opereret en eller flere gange for en skade, de har fået i forbindelse med arbejde, og særligt murerne visiterer ofte operationsbordet som resultat af hårdt fysisk arbejde. Med andre ord er der mange gode argumenter for en tidlig pension til folk med hårdt fysisk arbejde, men der er måske endnu bedre grund til at kigge arbejdsforholdene og hjælpemidlerne efter i sømmene. For det er som bekendt bedre at forebygge end at behandle!\nArbejdssundhed helt ud til tåspidserne\nRobotter, massageordninger og fornuftige løfteteknikker. Der er sket meget i løbet af de sidste 40-50 år, der gør det nemmere at komme på forkant med nedslidningen. Men lad os se nærmere på jordforbindelsen. Det er nemlig ikke ligegyldigt, hvordan du går og står, når du har en lang arbejdsdag, der kræver hårde fysiske præstationer.\nEn håndværker går mellem 10.000-20.000 skridt på en arbejdsdag, og derfor er det altafgørende, at fodtøjet er i orden. På byggepladser og i industrien er sikkerhedssko som oftest påkrævet, men skal du holde hele livet, er det ikke nok udelukkende at afværge slag og ulykker. Hvis ikke du står stabilt, har den rigtige stødabsorbering og føler dig godt tilpas i dine sko, kan du nemlig risikere alt fra overbelastningsskader til kroniske smerter, hovedpine og træthed.\nMed det i baghovedet har producenten af sikkerhedssko, Airtox, tænkt komfort ind i sikkerheden og skabt en række sko, der forener komforten og udtrykket fra dine sneakers med den påkrævede sikkerhed.\nSom at gå på skyerne\nIfølge Arbejdstilsynet er der krav om at bære sikkerhedssko, hvis du er i fare for at få skadet fødderne under arbejdet. Men der stilles ikke krav til skoenes komfort, og en dårlig fodstilling kan altså føre en hel lavine af problemer med sig. Det starter måske med, at du får ondt i fødderne, måske med vabler, knyster og hælsporer. Det kan medføre, at du kompenserer og står forkert, hvorefter smerter i knæ, hofte og ryg begynder at vise sig. Livskvaliteten daler, du sover dårligt, får ondt i hovedet og er træt, når du kommer hjem fra en lang arbejdsdag – alt sammen fordi dine fødder ikke har fået den opmærksomhed, de fortjener.\nSpørger vi Airtox, der er kendt som lidt af en trendsetter inden for sikkerhedssko, må skoene ikke blive en klods om benet. Siden 2015 har skoproducenten haft en målrettet vision om at bringe komfort, velbehag og god stil ind i arbejdsdagen med udgangspunkt i, at fødder er vidt forskellige, ligesom der er en sko til hvert et behov.\nEt helt arbejdsliv med tunge løft, vrid og lange arbejdsdage har sin pris, og det er i sidste ende kroppen, der står med den største regning. Men kunne overgangen fra arbejdsliv til pensionisttilværelse have set anderledes ud for den hårdtarbejdende generation, der nu er på vej på pension? Med færre tunge løft, bedre hjælpemidler og lette sko med god pasform tilføjet ’walking on clouds’ indlægssåler, der både absorberer, nedkøler og giver komplet støtte, kunne arbejdere, som nu er på vej på ’Arne-pension’ have undgået et par lægebesøg og forlænget arbejdsglæden med et par år.\n3 ting, der kan forlænge din arbejdsglæde\nUhensigtsmæssige arbejdsstillinger og tunge løft kan give tunge problemer. Benyt dig derfor af hejse, lifte og robotter, hvor det er muligt, og vær opmærksom på at løfte rigtigt og stå stabilt, når du løfter tungt. Undgå vrid og skæve stillinger – og husk først og fremmest at mærke efter.\nStå godt, gå godt\nHusk sikkerhedsskoene og vælg en model, der passer til din fod og føles let og behagelig. Jo mindre du er bevidst om skoen, jo bedre er den sandsynligvis at have på, og det kan forhindre overbelastning og andre gener forsaget af dårlige sko.\nPas på fald og andre ulykker\nLigesom overbelastning kan medføre meget smerte, kan faldulykker og andre ulykker også sætte en brat stopper for arbejdsglæden. Vær derfor opmærksom på, at du bevæger dig sikkert rundt på stilladser og byggepladser – og tænk dig om.


Finanstilsynet: Danmark kan lære af børskulturen i Sverige | Berlingske Business\nFredag d. 29. december 2017, kl. 08.29\nDanmark godkendte sidste år 17 børsprospekter, mens det samme tal i Sverige var 278, og derfor mener Henrik Ramlau-Hansen, der er formand for Finanstilsynet, at Danmark kan lære noget af børskulturen i Sverige.\nHenrik Ramlau-Hansen siger til avisen, at det er relevant at se på, om der er indgangsbarrierer, eller om der er andet, der afskrækker virksomheder for at gennemføre børsnoteringer eller udstede virksomhedsobligationer i Danmark.\nDerudover mener han, at tilsynet skal vurdere, om det kan gøres nemmere og billigere for virksomheder at rejse kapital.\n- Kan Finanstilsynet facilitere standarder for prospekter for at gøre dem kortere end normalt, eller kan vi facilitere standardisering i dokumentationen ved direkte lån? Endeligt kan et emne til diskussion være, hvad Finanstilsynet kan gøre for bedre at kommunikere om regler og lovgivning for at gøre flere virksomheder tryggere i at gå ind på de regulerede markeder. Vi vil gerne hjælpe, siger Henrik Ramlau-Hansen til Børsen.\nIfølge Nikolaj Kosakewitsch, der er administrerende direktør for Nasdaq i København, er Danmark ikke helt fortabt.\nHan mener, at København er det bedste marked, når det kommer til at rejse kapital, hvilket kan ses i forbindelse med de sidste fem års seks store aktieudstedelser eller nye børsintroduktioner - heriblandt Dong Energy og Nets.\nNikolaj Kosakewitsch mener, at både Nasdaq og det danske skolesystem kan hjælpe med at forbedre investeringskulturen - for eksempel ved at undervise i vigtigheden i innovation og i at rejse kapital til innovative selskaber og iværksættere.


Gensyn med eftergivenhed - trykkefrihed.dk\nGensyn med eftergivenhed\n1. december 2010 - Artikel - af Morten Messerschmidt\nEn dansk soldat i Afghanistan, der afslørede samme krigsbegejstring som Winston Chruchill i sin tid, ville blive hjemsendt til mentalundersøgelse, konstaterer Morten Messerschmidt og spørger, hvordan vi kan forsvare vores civilisation, når vi opfører os som Churchills modstandere i 30'erne, der hellere ville købe freden end bekæmpe fjenden.\nKrigens attråede spænding\n”Hist og her måtte et halvt dusin mand af hvert regiment eller bataillon betale spillets indsats med livet; men for den store mængde af dem, der tog del i Britanniens småkrige i disse svundne, lykkelige og sorgløse dage, var det kun elementet, der gjorde denne herlige idræt til virkelig mandfolkesport”.\nBeretningen er Winston Churchills fra et af de utallige slag, han omkring forrige århundredeskifte deltog i, skildret i De unge år.\nEr det mon her politikeren eller forfatteren, Winston Churchill, vi hører? Svaret er, at det er begge. Både som soldat og politiker anså Churchill og hans samtidige krigen som den nødvendige indsats for fædrelandet, verdens orden og freden, som alle unge mænd – med den kendte risiko og attråede spænding som garanteret løn – måtte deltage i. Jeg er sikker på, at vore tapre soldater i Afghanistan i dag ser med samme gejst på deres indsats i de samme egne, hvor Churchill også udkæmpede krige. Soldatens forståelse for krigens formål, dens rædsler og risici har ikke ændret sig. På slagmarken er virkeligheden uforanderlig. Kun i politikeres hoveder har virkeligheden med usikkert fodfæste i idealistiske forestillinger og naive drømme ændret sig markant.\nKrig per langdistance\nIngen af vore politikere har oplevet krig som Churchill og hans samtidige. Ingen har været del af den for sit land nødvendige indsats. Krig er blevet til en distancegerning. Noget idealistisk. Fjernet fra sin konkrete virkelighed er krigen blevet abstrakt. Det handler ikke om sejr og overlevelse eller realiseringen af krigens egentlige formål. Formålet er borte. Tilbage er kun midlet, nemlig krigens love. Om danske soldater leverer en brav indsats ved fronten, om de med døden som indsats yder denne den farligste ”mandfolkesport”, interesserer ikke det brede establishment. Hellere en dansk soldat hjem i kiste, end krigens love brydes, synes mantraet at være. Men hvad er krigens love? Et sæt hæderlige spilleregler, nuvel. Hvem kan være imod spilleregler; de findes alle vegne. Men for de fleste spilleregler – og særligt de deltagendes lyst til at følge dem – kræves gensidighed; en enighed om at det netop er disse regler, der overholdes.\nHjem til mentalundersøgelse\nVed forrige århundredeskifte fandtes ingen spilleregler. Alligevel udkæmpes krigen efter gensidige principper. Efter ugers udmattende march igennem ørken, land, by eller vand mødte tropperne hinanden på kamppladsen og kæmpede.\n”I løbet af en times tid ville denne arena myldre med angribende dervisher, dynges fuld af lighobe, mens fodfolkets rifler knitrede bag zeribaens tætte tjørneforhug, og alle kanonerne dundrede”, mindes Churchill få timer før et slag (p. 189).\nVe den danske soldat af i dag, som med en sådan realisme går til sit værk. Vel mødes han af en fjende, som ikke gemmer sig bag krigens love, men blandt civilbefolkningen; vel kæmper han mod en fjende, der hellere angriber civile end soldater og vel er han i kampen for at fjerne den fare, som fjenden udgør; men ve den soldat, som med henrykkelse skulle lade sig begejstre af angribende talebankrigeres lighobe. Manden ville blive hjemsendt til mental undersøgelse.\nHellere købe freden end bekæmpe fjenden\nHvor er det sørgeligt. Vi er i krig for at forsvare en civilisation, som de færreste politikere endog ved at definere eller værne om; i krig mod en fjende, som vi ikke må slå ihjel; i en konflikt, hvor kun vi kræves at overholde reglerne; og i en tid, hvor venstrefløjens skamfulde politikere kappes om at mistænkeliggøre enhver, der med stolthed bekender sig til formålet med at kæmpe: at overleve. Med hvilken pine ville ikke Churchill se, hvad der er sket med den vestlige civilisation, han ikke bare bag skrivebordet men som aktivt kæmpende gennem hele livet forsvarede? Fra Bangalore, fra Cairo, fra Swat-dalen og fra London. Hvad ville han sige til mine nederlagsstemte kollegaer, som hellere vil købe freden end bekæmpe fjenden? Han ville sige: ”Mine herrer, I havde valget mellem krigen og ydmygelsen. I valgte ydmygelsen, men fik krigen”.\nAk ja, uhyggeligt hvordan historien gentager sig.\nMorten Messerschmidt er medlem af Europaparlamentet for DF og cand.jur.\nVil vi have krig eller fred?\n2. December 2010 - Bjørn\nJeg synes, det er trist og ærgerligt, at DF hele tiden formulerer, at vi skal være stolte, nationalistiske, ikke indrømme fejl og være begejstret for krig. Kære Messerschmidt - vil du have fred eller vil du gerne i krig? Hvis du vil krig, så du kan få opfyldt din blodtørst, så tal for dig selv, hiv ikke dit land med ind i det, når det ikke vil. Hvis du vil fred, hvordan kan du så synes, det er bedre at lave en krig, end det er at få fred? Og med ytringsfriheden - hvad er så vigtigst? At bevare forholdsvis fred eller at være stolte og provokere løs til ingen alverdens nytte, men uvenskab og følelsen af at have fornærmet nogen, som nogle anser for en sejr og er glade for? Jeg siger dig, disse folk, der jubler over at have injuriereret andre mennesker, dem vil jeg ikke have ved magten i mit land.\n2. December 2010 - Mette Løber\nDet er desværre så sandt som det er skrevet. Man kan jo bare se medierne idag: 13årig Afganer fængslet! Oppositionen skal vel straks indkalde til samråd! Hvordan kan det være en "fair" kamp på den ene side og på den anden side gemmer man sig i civilt. Det vil desværre altid være soldaterne der kommer til kort. Det er skammeligt\n2. December 2010 - Jan s Schiermacher.\nOg manden har jo helt ret, vi er blevet reduceret til et viljeløst blævrende folk af tøsedrenge der af al magt vil fodre krokodillerne i håb om at slippe (for at for-danske et andet citat af den stolte Englænder)se Annemette Hommel som nærmest blev stemplet som en krigsforbryder fordi hun sagde sgu til en Taleban terrorist ???? Eller den soldat i Filmen Amarillo der udtrykte begejstring over at have overlevet en træfning hvor kun fjendens lig lå tilbage. Vi er blevet sindssyge i vores jagt for fred...FOR ENHVER PRIS, også friheden og demokratiet, for slet ikke at glemme vores fundament i demokratiet vores ytringsfrihed, alt kan ofres for lidt på overfladen fredeligt samkvem. Vi vil som MM påpegede, bare ikke lære en skid af historiens fejltrin. Derfor er vi også på randen til at tabe imod Islam på trods af vores teknologiske fortrin, giv os dog politikere med mod og mandshjerte tilbage....Og helst i en fart !\n2. December 2010 - Lars Otto Kristensen\nMan vinder ingen krig, hvis "fjenden" bare er en, der har rettigheder. Man spilder kun sine egne soldaters liv.\n2. December 2010 - Tommy Jørgart\nJa , trist er det. Vore politikere bortset fra nogle få har valgt ydmygelsen. Den skal de nu nok opnå, selvom krigen vil følge med. Der er i Danmark ca 5-10 procent af befolkningen, der er kampberedte og ikke vil lade landet gå tabt. Sådan var det under anden verdenskrig, sådan er det nu. I militær henseende er dette antal nok til at vinde, når tiden er moden. Nu, som dengang er det en illusion at tro, at demokratiet er bæredygtigt. I sin nuværende form bygger det på forestillingen om, at det flertal, der stemmer sig til magten, repræsenterer en legitim magt. Men afstemningsdemokratiet er ikke andet end en skematisk, nærmest pervers form for den stærkeres ret. "De fleste" er hverken de stærkeste eller de klogeste. "De flestes" repræsentanter er til gengælde de mest snakkende. Deraf følger handleudueligheden og den evige leflen for det flertal af illoyale, feje og bekvemmelighedshungrende gratister, som skal sikre dem magt og indflydelse. Magten bruger de så på samme måde som Jeppe i baronens seng. Eneste opmuntring: Det holder ikke i længden. Indrømmet: Det er ikke nogen rigtig opmuntring.\n2. December 2010 - Jern Henrik\nMesserschmidt er en statsmand in spe...\nWinston Spencer Churchill og Ultra\n2. December 2010 - Søren Rasmussen\nKære Morten Messerschmit, Som du måske ved, stolede Winston (som i øvrigt var en Amerikansk bulldog, jeg mødte ved et loppemarked i Denver) ikke på sine egne efterretningstjenester (primært MI5 & MI6). Winston (som jo ud over sit premierministerembede også var formand for krigskabinettet) formerede så SOE (Special Operations Executive med mottoet 'set Europe Ablaze' og Ultra - hvor han satte sin Kanadiske krigskammeret fra WW1 i spidsen - Ultra husede interessante mennesker som Ian Flemming som på det tidspunkt var søofficer i den Engelske flåde). SOE udførte f.eks. nedskydningen af et fly over Skotland, hvor de ombordværende var Hitlers næstkommanderende Rudolp Hess og den Engelske konges lillebror - et fly som ifølge planen skulle have fløjet til Island - og som iblandt konspiratorer var planlagt til at flyve til Stockholm, af en lille kreds af adelige personer i Europa, der ville forhindfre en ny Tysk to-frontskrig. Det er altid interessant at tale med mennesker, der i det mindste har læst Winston's 'The Second World War' - og endnu mere interessant at tale med mennesker, det har læst Sir Alan Broke's erindringer. Vi Europæere kan takke Winston og hans Amerikanske counterpart F.D Rosevelt og begge deres folk for vores nuværende demokratier i USA og Vesteuropa. D Day (The D stands for The Day) eller Operation Overlord efterlod 10000 allierede soldater døde (og her taler vi om Amerikanere, Briter, Canadiere, Hollændere, Polakkere, Brasilianere (med en division) og mange andre) soldater, der ofrede deres liv den første dag for Europa's befrielse. Lad os for evig tid ære disse mennesker, der ofrede deres liv for vores frihed.\n2. December 2010 - Niels Thyge Riisgård\nMedens danske soldater falder i Afghanistan i kamp mod jihadister, begår deres politikere forræderi på hjemmefronten. Her går den kulturelle jihad nemlig strygende med infiltration af danske institutioner. I børnehaver, skoler, universiteter og sygehuse vejrer den islamiske fane. Bogstavtro imamer får stillet platforme til rådighed for at rådgive regeringen om, hvordan freden bevares. Koste hvad det vil, fristes man til at tilføje. Det nye tyranni møder næsten kun folkelig protest. Det er en katastrofe, at så få repræsentanter for samme folk ikke tør forsvare det liberale demokrati og dansk kultur indenlands. Ikke viser samme mod og beslutsomhed som de gør med vore soldater i Afghanistan. Det kan kun ende galt for vore borgerlige friheder og for vores liberale kultur. Det virker som om flertallet på Christiansborg. instinktivt ved, at de skal blande sig i alt andet end forsvare den frihed, de selv fik serveret på et sølvfad. Som om de tror, at friheden er til personlig eje og ikke en gave, som skal overrækkes uskadt til nye generationer. En flok ynkelige kræmmere sælger frihed for sikkerhed. Ja, når MM selv nævner Churchill kommer stærke, mindeværdige ord i hu. Lad os mindes hans ord om mod som alle dyders moder. Ja, hvor er det sandt. Kun modige folk kan vi have tillid til.\nApeasement politics handler om meget mere end at vise eftergivenhed overfor en ydre/indre fjende i et samfund. Det Britiske Statssamfund er måske meget stærkere end vi Danskere forestiller os - også selvom vi ser storbyer i UK oversvømmet med muslimer. Briterne er Vikinger (de bliver helt flove, når de bliver gjort opmærksomme på det) - men vores venner vestpå er også klar over deres ansvar. Det er et sympatisk træk at vores vikingefrænder (udover hvad de gjore for os under WWII) aldig har forlangt noget tilbage. Apeasement er også overgivelse - noget som ingen viking aldrig vil overveje - og den største trussel imod overgivelse overfor udemokratiske kræfter skal vi måske finde i vores eget land. Skal jeg blot nævne Det Radigale Venstre eller SF som oplagte politiske bevægelser, der umiddelbart er parate til at eftergive politiske voldelige ambitioner, og som samtidigt er parate til at støtte udemokratiske bevægelser!\n3. December 2010 - Montanus\nKære Bjørn. Naturen har det med at rense luften med en gang lyn og torden med skybrud. Bagefter kan man nyde en fredfyldt og varm sommerdag. Når man har med vanvittige mennesker at gøre, der har det som mantra, at de skal udrydde alle, der ikke lige tror på deres hjemmestrikkede guddom og den ligeså selvopfundne profet, så er der kun en ting at gøre: efterligne naturen og få renset ud. Det behøver man altså ikke at være medlem af DF for at kunne indse. Det forkerte ved denne krig er, at vi sender mennesker ind i landene. Vi har den teknik, som de andre er lige ved at have. Vi må endelig ikke bruge den, siger folk som dig. Det, du glemmer, er, at så snart de andre har teknikken færdig, er der ikke nogen, der holder dem tilbage. Tvært imod opfylder de profetens ønske. De skal slagte os - men vi må dårligt nok krumme et hår på deres hoveder. Du og dine politisk korrekte venner er farligere for civilisationen end hele den muslimske befolkning, fordi du/I binder os på mund og hånd. Alle jeres advokater og dommere, der blev oplært i 68-ånden. Disse mennesker, som i deres ungdom lærte at tilbede totalitaristerne i Rusland, Kina og Pol Potistan - og som stadig ønsker at underlægge sig en sådan totalitær magt - de har nu fundet islam, der i ondskab overgår alle de andre. Hvis man vil vide, hvad fred er, må man først gennem en krig. Jo før denne krig kommer, jo flere vil overleve og opleve freden.\n3. December 2010 - Torben Caroc\nJo længere til venstre man står, jo mere globalt påstår man at tænke. Men netop disse mennesker kan i praksis ikke se ud over Danmarks grænser. De har ikke opdaget, at der kræves to for at holde fred. De tror, at bare vi selv lader være at slås, så vil verdens øvrige fem milliarder mennesker klappe i hænderne og lade Danmark/Europa/Vesten leve videre i fred, frihed, frugtbart land og rigdom. Hvilken arrogance overfor disse fem milliader ! Hvor dumme tror venstrefolket at disse mennesker er ? Tror venstrefløjen at fred kan købes for en procent eller to af BNP i ekstra udviklingshjælp ? Det er for øvrigt også et paradoks, at den yderste venstrefløj, som påstår at være fredselskende altid er den hvorfra hærværk, optøjer, vold og mishandling starter.\nKan fred være "forholdsvis"?\n3. December 2010 - Elis Mogensen\n-> Bjørn "At bevare forholdsvis fred" skriver du. Vil du være venlig at definere og afgrænse helt præcist, hvad dette tågede begreb omfatter. For at du kan bevare magten (!) i dit land skal du nok også overveje, hvilke midler, du ville kunne blive nødt til at sætte ind for at bevare denne magt. Det, du giver udtryk for i din selvhøjtidelige erklæring, er god gammeldags blåøjet medløberi.\nHellere være en død Løve, end en levende Hund.\n3. December 2010 - Frederik\nKære Morten Messerschmidt; jeg deler ihvertfald din beundring for gamle Churchill. Han var et moralsk Fyrtårn i en tid, som også var præget af skrupelløse og u-menneskelige regimer, som myrdede løs, med det ene formål at udbrede og sikre ondskabens og voldens territorier. Også i Hans samtid mødte Han denne selv-morderiske, fejge og forrædderiske modstand fra naive tosser, som troede at eftergivenhed og velvilje nytter noget overfor rendyrket, agressiv ondskab. Når man hører at en gal hund er løs i nabolaget og med fråde om munden render rundt og skambider naboer og flår deres børn i stumper, er det da ærefuldt, eller videre klogt, at skynde sig ind i sit hyggelige hus, for at nedskrive fred-erklæringer og udsende en venligsindet og tandløs komitté for at bede vildyret om fred?? Eller er det klogt, og modigt, at afsikre sin riffel og gå ud for at møde det onde, selvom man selv risikerer at blive bidt?? Den virkelig stupide, som sikkert regner sig for særlig smart, ville gå langt for at finde hunden og forsøge at forsøde den med kødlunser. Og ifald den (sikkert Midlertidige) passiviséring tilsyneladende lykkes, ville vedkommende galning invitere det syge og farlige dyr hjem i huset, ind i varmen og føle sig tryg og selvfølgelig åhh så god og menneskekærlig. Og snart ville hele byen være borte. Der findes desværre alt for mange af disse sidste typer i verden, i deres ignorante, men selv-retfærdige og bedrevidende holdninger, kæmper disse i virkeligheden for ondskab og undertrykkelse, IMOD en retfærdig og Human verdensorden. Og ikke mindst; imod sit eget hjemlands Helte. Ja man væmmes ubeskriveligt!\n->2. December 2010 - Bjørn Jeg fatter stadigvæk ikke, hvad dit begreb "forholdsvis fred" omfatter. Vil du ikke godt forklare mig det??\nTekst og logistik\n3. December 2010 - Tommy Jørgart\nJeg har et problem med designet. Det kan godt være, jeg overser noget, fx en mulighed for på egen komputer at ændre nogle detaljer. Ønskede ændringer: 1) Kronologisk rækkefølge på indlæg, da det er alt for besværligt og forstyrrende at læse bagfra. 2) Anførselstegn, der nu fører til at det anførte ord (på min PC) bliver forsynet med &quot, bør vel kunne skrives. Måske er der en anden måde. Jeg prøver lige 'apostroffer'. Hjælp!\nSig ikke injurier. Sig ytringsfrihed.\n3. December 2010 - Niels H Jensen\nBjørn. Du ønsker ikke folk ved magten, som jubler over at have injurieret andre. Men du forstår ikke, hvad sagen drejer sig om. Meget få, om nogen overhovedet, kæmper for at injuriere andre. Men en ganske lille flok mennesker kæmper for fastholdelse af den i vor vestlige verden hårdt tilkæmpede ytringsfrihed. Flere af dem med betydelig fare for deres liv. Hvorfor er denne kamp så vigtig, at der er mennesker, der risikerer deres liv for den? Fordi ytringsfriheden er den vigtigste af alle friheder og nødvendig for sikring af alle menneskerettigheder. Uden ytringsfrihed, herunder ret til protest mod overgreb, kan du være sikker på, at overgreb vil finde sted. Hvordan vil du f.eks. hindre stening af frafaldne fra den rette lære, hvis ingen tør protestere, fordi protest er forbudt? 80% af befolkningen i Pakistan siger, de går ind for stening for apostasi, vidste du det? Er det fordi de går ind for steningen, eller turde de ikke sige andet? Hvordan vil du hindre magthaveres (herunder dommeres og anklageres) overgreb og sikre lov og ret, hvis det, som i Pakistan, er forbudt at ytre modstand mod overgrebene? Tror du, at ytringsfriheden er sikret hos os? I Danmark er det forbudt at fremsætte sande påstande om grupper af mennesker, hvis sandheden krænker dem. Hvis det f.eks. er sandt, at unge muslimske kvinder er overrepræsenterede blandt forfulgte, truede kvinder på kvindehjem, er det forbudt at sige det. Hvis det er sandt, at 2.-generations-indvandrere læser lige så dårligt dansk som deres forældre, er det også forbudt at sige det. Der kræves kun et pennestrøg fra en offentlig anklager for at få den formastelige dømt. Ytringsfriheden er alle friheders moder. Derfor underkues den af alle tyranner. De ved meget vel, at et tyranni ikke kan bestå der, hvor folk tør tale frit. Derfor var den...\nVi spørger for tredie gang....?\n3. December 2010 - Søren Rasmussen\nNår de Vesteuropæiske demokratier bryster sig af deres styreform, glemmer deres borgere ganske enkelt hvem de sikrede dem. Det var ikke USSR eller EU eller NATO der den 6. Juni 1944 landede soldater på strandende i Normandiet! Det var først og fremmest USA (derfor blev Dwight D. Eisenhover udnævnt til Joint Cheif of Staff for de kombinerede styrker - og ikke Alan Brooke). USA havde i 1944 10 millioner mand under våben (ikke fordi USA ønskede det) - fordelt på to hovedkrigsskuepladser. Det er sigende at Tyskland i dag stadigvæk er formelt besat af Rusland, Frankrig, England og USA.\nUnderkastelse eller krig?\n4. December 2010 - Kenneth Hansen\nKære alle bangebukse. Det er fair nok at være bange. Det er menneskeligt og har en mængde af overlevelsesinstinkt i sig. Man skal være bange med rette. Bange for det uvisse er medfødt. Det gælder om at blive forvisset. Prøve noget - turde noget. Udvikling og erfaring bliver til viden og mod. Hermed er vi fremme ved essensen af mænd og mus. Islam er i krig med vesten. Derom er der ingen tvivl, beviserne taler sit tydelige sprog. Musene, som per tradition ikke har været soldat, fordi der ikke har været værnepligt for kvinder, bliver bange og underkaster sig. Betaler og bøjer sig i ængstelse for, hvad modstanderen gør af ubehageligheder. De får tunnelsyn og ser kun, hvad modstanderen vil have, at de skal se. Underkastelse og betaling. Det er ikke rationelt. Den stærkeste part underkaster sig og betaler. Den stærkeste part ydmyger sig og får krigen alligevel. Krigen må den stærkeste part ikke kæmpe med sejr for øje for musene. De har betalt for en aftale og tror, at soldaterne ødelægger den. Musene har allieret sig med fjenden.\n5. December 2010 - Martin Jensen\nUnder den tyske besættelse af Danmark var yderpunkterne i danskernes indsats frihedskamp eller landsforræderi. Ingen tvivl om, hvem vi er megen tak skyldig for vor frihed. - På mine jævnlige ture i Silkeborgs Nordskov kommer jeg ved lokaliteten Nyløkke forbi en mindesten over en 31-årig skovarbejder Hans Krarup Andreasen, der blev dræbt i kamp mod Gestapo i februar 1945. "Han gav sit liv for Danmarks frihed", står der på stenen. Jeg stopper altid op et øjeblik og spørger mig selv: "Hvad ville denne unge skovarbejder mon mene om måden, hvorpå vi forvalter den frihed, som han gav sit liv for?" Noget i retning af: "Jeg betalte den højeste pris for at befri Danmark for nazismen. Hvorfor er danskerne så nu ved at sætte det hele over styr ved eftergivenhed overfor islamismen? I bekriger islamisk ekstremisme i Afghanistan, men tillader samtidig islamismen at udvikle sig her hjemme." - Jamen, det er da også inkonsekvent. Uden islam ingen islamisme, og derfor har Pia Kjærsgaard ret i, at islam skal bekæmpes. Så hvorfor tillade moskeer, imamer og alt det andet muslimske skrammel i Danmark? En dag kommer vi til at sige nej, ikke blot i Afghanistan, men også herhjemme. Jo før den dag kommer, des lettere bliver dette nej. Men det varer desværre nok længe, for det bliver også ved den lejlighed manden på gulvet, skovarbejderen o.m.fl., der skal lægge ryg til. Selvom det ikke er ham og hans lige, der er skyld i eftergiven-heden.\n6. December 2010 - Jan s Schiermacher.\nHan ville sige: ”Mine herrer, I havde valget mellem krigen og ydmygelsen. I valgte ydmygelsen, men fik krigen”. Det er jo slet ikke et spørgsmål om at være "krigsliderlig" men mere et spørgsmål om heller ikke være mere naiv end godt er. Der er en KÆMPE forskel !\nEU elle fanden samt uduelige politikere\n8. December 2010 - Bitten-Kirsti Nielsen\nOg hvem er det så, vi skal hælde vore hoveder til? DF? Ha, de er da faldet helt til patten, men tror tilsyneladende, at det opdager vi nok ikke. Men det gør vi, kan du hilse at sige derhjemme, Morten. Og så undrer det mig, at de helt tidlige aftaler med bl.a. tyrkerne og deres muligheder i Danmark kan komme helt bag på DF. For år tilbage skrev jeg til Peter Skaarup om denne aftale. Jo, han smilede venligt, for han er en venlig mand, men i hans øjne kunne jeg læse, at han enten ikke hørte efter, eller ikke forstod, hvad jeg sagde. Nej, vi skal en helt anden vej: Ingen adgang til borgen derinde uden følgende: Maximum 3 valgberioder, 10 års erhvervserfaring uden afbrud, aldersbegrænsning både for oven og forneden. Derved skræmmer vi det værste karriereryttere væk. Og så skal vi naturligvis have en ny afstemning om EU, hvor nogle alternativer skal udarabejdes og diskuteres - og der kunne du, Morten, f.eke. træde i karakter. Du er vel snart det eneste troværdige levn fra dengang, DF havde andet end ord at tilbyde. med venlig hilsen\n12. December 2010 - Martin Jensen\nSiden Bitten-Kirsti Nielsen nu har taget proppen af EU-flasken - og jeg er enig i holdningen, i det hun skriver - vil jeg anføre følgende. Før det overhovedet kan give mening at holde folkeafstemning om noget EU-relateret emne, Euro’en f.eks., må der holdes en afstemning om Danmarks medlemskab. EU, som vi kender det i dag, er jo - i indhold og udstrækning - noget helt andet end det EF, som jeg og mange andre danskere stemte ja til i 1972. Derfor er det på tide at få be-/afkræftet dette ja. Skulle en fornyet folkeafstemning falde ud til et ”ja”, så må grundloven ændres, så regering og folketing reduceres til noget i retning af det halve antal medlemmer eller færre, ligesom statsadministrationen må kunne formindskes betragteligt. Disse instanser fungerer jo overvejende som gummistempel for EU-bureaukratiet. Men jeg mener, der bør stemmes nej til EU. Dette gevaldige, langsomt arbejdende, umyndiggørende, udemokratiske og alt kvælende bureaukrati, for hvilket noget så centralt som finanskrise og statsgældsproblemer synes at være noget helt uforudset og nærmest uhåndterligt, kan vi leve bedre uden. Og grænser, der står vidt åbne til lande, vi intet har til fælles med, kan vi slet ikke leve med. Åbne grænser og åbne socialkasser går bare ikke. Idéen om samarbejde mellem europæiske, selvstændige stater er god, men den er i den grad blevet misrøgtet af politikere og bureaukrater, der synes at sætte en EU-eller anden international karriere højere end plejen af deres hjemlands interesser.


Scandic Karl Johan befinder sig i Oslo i centrum og tæt på en metrostation. Oslos operahus og Oslo Spektrum er nogle af de kulturelle højdepunkter, du kan opleve. Er det oplevelser, som står på agendaen, kan du overveje at deltage i Oslo Vinterpark. Ser du frem til et event eller en sportbegivenhed under din rejse? Se, hvad Telenor-arenaen eller Bislett Stadion har på programmet. Vores gæster sætter pris på dette hotel og stedets centrale beliggenhed.\nRestaurant på stedet – Restaurant med en bar. Her serveres lette måltider. Åben på udvalgte dage.\nOvernatningsstedet er røgfrit og har en restaurant, en bar/lounge og en snackbar/deli. Foruden gratis morgenmadsbuffet tilbydes gæster gratis Wi-Fi på fællesarealer. Andre faciliteter inkluderer kaffe/te på fællesarealer, vaskeservice og en døgnåben reception. Alle 108 værelser har brusehoveder med spredningseffekt, LED-tv med digitale kanaler og bordvifte. Gæster kan desuden nyde godt af hårtørrer, pengeskab med plads til bærbar computer og bruser.\nMulighed for parkering i nærheden: 240 NOK pr. dag (åben døgnet rundt)\nVærelset var alt for lille, og der var intet arbejdsbord\nDejlig central beliggenhed, men for små værelser\nHotellet har en fin beliggenhed centralt i Oslo ved Karl Johan. Personalet var meget venlige og imødekommende i receptionen og ved morgenmaden. Jeg boede på et enkeltværelse og det er nok det mindste værelse, jeg har set. Værelset var møbleret med en stor seng og bænk til at lægge kufferten på. Jeg manglede en arbejdsplads/skrivebord og en stol.


Vinterberedskab – sådan gør vi - Frederikssund Kommune\nVinterberedskab – sådan gør vi\nNår det sner, er der i Frederikssund Kommune knap 250 km veje, som skal holdes farbare døgnet rundt. De kaldes klasse 1-vejene. Dertil er der ca. 150 km klasse 2 og 3 veje, hvor der bliver glatførebekæmpet, hvis særlige forhold gør det påkrævet.\nPå vores side om vinterberedskab kan du se et kort over kommunen og se hvilken prioritet de forskellige veje har.\nSnerydning og glatførebekæmpelse foretages endvidere af kommunen ud for alle kommunalt ejede ejendomme. Samtidig sørger kommunen for snerydning af offentlige torve og pladser, ved busstoppesteder og af fodgængerfelter, oversigtshjørner mm.\nDine forpligtelser som grundejer\nGrundejeren har ansvaret for at holde fortovet ved lige / ryddeligt om vinteren. Pligten omfatter rydning for sne og glatførebekæmpelse. Snerydning skal ske snarest muligt efter snefald.\nGlatførebekæmpelse kan ske ved spredning af grus, sand eller evt. saltholdigt grus. Grundejeren har det juridiske ansvar for den samlede vintervedligeholdelse på de fortove og stier, der støder op til grunden.\nGrundejeren kan blive erstatningspligtig for uheld som følge af manglende eller mangelfuld vintervedligeholdelse. Husk at have forsikringen i orden.\nVinteren er kommet med frost og en smule sne (arkivfoto).\nPrintet fra: http://www.frederikssund.dk/service/Nyheder/2019/januar/vinterberedskab--saadan-goer-vi


Lidt trøst til Billund | Trendsandtravel.dk\nMan må sige, at det er flot, når Danmarks næststørste lufthavn i Billund kan opretholde optimismen trods 98,3 procent nedgang i passagerer og fyring af 309 ansatte som følge af Corona krisen.\nBillund Lufthavn (BLL) udsendte i går en pressemeddelelse, der i en positiv tone fortæller, at nu vender skuden. Langsomt, men den vender (trods alt) sammen med regeringens beskedne, nye rejsevejledninger.\nFremgangen ser Billund i, at DAT åbner en flyrute til Bornholm, og at Lufthansa begynder at flyve til Frankfurt igen.\nTil gengæld nævner Billund ikke, at det ungarske lavpris-selskab Wizz Air har planer om to nye ruter fra den sydjyske lufthavn med start den 1. juli.\nWizz Air har annonceret, at selskabet vil åbne to nye ruter fra Billund den 1. juli. Spørgsmålet er, om de åbninger ikke bliver udsat nu, hvor den danske regering har flyttet sine grænse-åbninger til mindst udgangen af august. (Foto: Markus Winkler / Unsplash)\nDen ene rute skal gå til Cypern og blev annonceret torsdag før pinse – altså en dag før Mette Frederiksen chokerede rejsebranchen ved kun at åbne grænserne for kun Tyskland, Norge og Island. Alle andre lande må vente indtil mindst 1. september.\nDen anden nye Wizz Air rute fra Billund til Lviv i Ukraine. Spørgsmålet er så nu, om Wizz Air går i gang med at flyve til Larnaka på Cypernden 1. juli uden udsigt til at få fyldt maskinerne med ferieglade danskere – eller om ungarerne skubber åbningerne til efteråret.\nWizz Air er en stor kunde i Billund, hvor lavpris-selskabet med hvide, pink og lilla lakerede Airbus fly med de to nye ruter kommer på 13 i alt fra lufthavnen i LEGO’s hjemby.\nI sin pressemeddelelse fra i går forklarer Billund Lufthavns ledelse, at den hårde beslutning om at afskedige så mange medarbejdere er truffet ud fra et optimistisk synspunkt om lufthavnens fremtid:\nMens passagertrafikken fandt med 98,3 procent i maj, har Billund Lufthavn kunnet holde skruen i vandet ved hjælp af fragtfly med værnemidler og grise. (Foto: Billund Lufthavn)\n”Fyringsruten har været decideret forfærdelig. Men vi måtte handle rettidigt. Nu er vi på vej ind i en bedre tid, hvor vi skal leve op til den rolle, Billund spiller i Danmark,” siger Jan Hesselund. Han er administrerende direktør i Billund Lufthavn.\nLufthavnen regner således fortsat med at komme op på syv millioner rejsende om 20 til 25 år. Sidste år havde Billund 3,5 millioner passagerer, og i år vil dette tal blive mindst halveret.\nEt enkelt lyspunkt ud over de nye og gen-åbnede ruter har Billund dog. Luftfragt mængden faldt i maj med kun 2,8 procent.\nTrafikken kom især fra store chartrede cargo-fly, som transportere værnemidler mod Corona til Danmark eller levende avls-grise til Kina….\n(Indledningsfoto til artiklen: Billund Lufthavn)\nKommer de elektriske fly nu?Zleep har åbnet i Ørestaden\nWizz Air giver mere gratis bagage\nWizz Air vil udrydde bizz på fly\n2. juni 2020\tRejser, Trendsavlsgrise, billund lufthavn, massefyringer, wizz air


De 10 bedste familiehoteller i Steamboat Springs - TripAdvisor\nBedste familiehoteller i Steamboat Springs, Colorado\nFamiliehoteller i Steamboat Springs\nNr. 1 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nNr. 19 ud af 19 i Familiehoteller i Steamboat Springs med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Steamboat Springs (6)\n“Pænt og velholdt hotel”\nMangler:I Steamboat Springs\nTilbud og Meddelelser70 $ (USD


Ledige bliver til rørmontører\nPubliceret: 14. feb 2022\nTEKNIQ Arbejdsgiverne har i samarbejde med Blik- og Rørarbejderforbundet skabt et AMU-kursusforløb, som uddanner ledige til rørmontører. Dermed kan ufaglærte inden for relativt kort tid få foden inden for i en branche, hvor flere hænder er efterspurgt.\nDer er stor efterspørgsel på faglærte og specialarbejdere til den grønne omstilling - og en af de brancher der mangler hænder og hoveder er vvs-branchen.\nDerfor har TEKNIQ Arbejdsgiverne og Blik- og Rørarbejderforbundet udviklet et AMU-kursusforløb, som uddanner ledige til rørmontører. Kursusforløbet er netop blevet afprøvet i Vestjylland i samarbejde med Jobcenter Esbjerg og de lokale jobcentre i Billund, Varde og Tønder.\nOnsdag d. 9. februar var 42 sydvestjyske vvs- og energivirksomheder og 17 ledige, som netop har fuldført opkvalificeringsforløbet, inviteret til matchdag på Rybners i Esbjerg.\nFem af de ledige fik på matchdagen tilbudt job, otte fik tilbudt en ordinær uddannelse og fire har aftalt samtaler med virksomheder.\nKernetropperne i den grønne omstilling\n– Vvs-branchen mangler kvalificeret arbejdskraft, og derfor er det utrolig positivt, at mange aktører er gået sammen om at gøre ledige interesseret i et job i vvs-branchen, hvor medarbejderne er blandt kernetropperne i den grønne omstilling, siger Tina Voldby, der er underdirektør i TEKNIQ Arbejdsgiverne.\nMålet med opkvalificeringsforløbet er at gøre de ledige interesseret i job eller uddannelse inden for en branche, der har fokus på effektiv brug af klodens ressourcer, når det gælder vand, varme og ventilation.\n– Den store mangel på medarbejdere og lærlinge i branchen kræver, at vi tænker i nye samarbejdsmetoder og tiltag for at rekruttere til branchen og vores uddannelser. Med sådan en fælleskoordineret indsats blandt alle parterne ser vi blandt andet flere, som efter endt forløb påbegynder en uddannelsesaftale og rejsen mod faglært, siger Jørgen Jakobsen, formand for Blik & Rør Kreds Sydjylland-Fyn.\nGrøn kvalificeret arbejdskraft\nDe lokale jobcentre i Esbjerg, Billund, Varde og Tønder har fundet og screenet de ledige til opkvalificereringsforløbet. Under forløbet har de løbende sikret sammenspillet mellem uddannelses- og beskæftigelsessystemet til gavn for både virksomheder og de ledige.\nOpkvalificeringsforløbet er understøttet af fællessekretariatet Green Skills, som er oprettet i samarbejde mellem Rybners, AMU-Vest og Esbjerg Kommune, og som skal bidrage til at skaffe kvalificeret arbejdskraft til den grønne omstilling.\nFakta om opkvalificeringsforløbet\nMålet med opkvalificeringsforløbet er at gøre den ledige interesseret i job i vvs-branchen eller starte på VVS-energiuddannelsen.\nPå opkvalificeringsforløbet lærer de ledige selvstændigt at varetage opgaven med at trække og fastmontere rør, og udføre kvalitetskontrol af eget arbejde.\nOpkvalificeringsforløbet udgøres af cirka 10 ugers undervisning.\nFællessekretariatet Green Skills er oprettet i et samarbejde mellem arbejdsmarkedsparter, Rybners, AMU-Vest, SOSU-Esbjerg og Jobcenter Esbjerg.\nGreen Skills understøtter aktørsamarbejdet og de opgaver der henvender sig til rekruttering, opkvalificering og uddannelse til den grønne omstilling.\nInstallatører efterspørger kvindelige medarbejdere\nSig nej på den rigtige måde\nVi har læst, at der kommer nye regler, så vi fremover ikke må bede om oplysninger vedrørende alder, når vi ansætter medarbejdere. Må vi så bede om CV, eksamensbeviser og lignende, hvor vi kan se fødselsdato?\nFlere installationsvirksomheder arbejder i øjeblikket for at tiltrække flere kvinder til branchen - både for at skaffe flere faglærte, og fordi øget diversitet i medarbejdergruppen gavner forretningen.\nEn global forsyningskrise og mangel på arbejdskraft betyder, at installatørerne indimellem er tvunget til at orientere kunder om forsinkelser eller sige nej til opgaver. Er det muligt uden at skade relationen til kunden? Ja, lyder det fra to kommunikationseksperter, som opfordrer til ærlig og klar kundekommunikation.\nUfaglærte bliver til kabelmontører\nDet bliver nu muligt for ufaglærte at uddanne sig til ”kabelmontør” på Roskilde Teknisk Skole. Initiativet skal opkvalificere ufaglærte til regionens elvirksomheder.


Samlemuffer under vanddunk\nMon der er nogen erfarne campister, der kan svare på nedenstående?\nJeg har købt en Safari 280 med løs vandtank. Den skal stå et sted, hvor der er nogle samlemuffer på ledningerne til vandpumpen. Det synes jeg ikke ser helt rigtigt/lovligt ud?\nJeg tænker om forrige ejer måske har haft en varmtvandsbeholder og så måske har været lidt for hurtig, da han fjernede den ved salget(?)\nVedhæftet fil(er) Thumbnail(s)\nTror ikke du skal være så bekymret, vi har selv haft Safari 280 - og det kan være en "sjov" oplevelse og begynde og rode i installationer i dem\nPrøv og kig lidt her http://sundorf.dk/index.php/camping/udst...safari-280\nI mange vogne ser det ud som du beskriver, man har 12V forsyningen frem, og slutter af med et par muffer som man sætter pumpen til med, det er ikke usædvanligt , men selvfølgelige skal det være forsvarligt. I stedet for samlemuffer, har jeg fx brugt krympe kabelmuffer, altså samlere, som bliver klemt sammen og derefter varmet så de lukker tæt og sørger for at samlingen ikke glider fra hinanden.\nEfter billedet ser det jo også ud til at være spadestik, som er klemt på kablerne, så det skulle egentlig nok kunne holde. Men som Lars er inde på er det i forbindelse med campingvogn ikke optimalt at bruge samle/kronmuffer de har en tendens til at miste forbindelsen grundet rystelser og vibrationer.\n01-02-2016, 13:36 (Denne post er sidst redigeret: 01-02-2016, 13:38 af Per Jørgensen.)\n(31-01-2016, 21:17)brita Skrev: Hej alle\nNu er det svært at se på billedet, men hvis Du kunne få hængt slanger og ledninger op på trævæggen til venstre på billedet, så skulle vanddunkene da ikke stå på disse.\nUmiddelbart ser stikforbindelserne fornuftige ud.\nVil det sige, at vi måske er så heldige at se en Safari til TT 2016? Håber virkelig, at du kommer med, Brita.\nSå skal vi rigtig til at være nostalgiske Vingerne og jeg, for begge hold har haft sådan en sød og unik vogn.\nNu kunne det jo også tænkes at Brita, ankom med sit Outwell Nevada Telt, magen til bjergfolkets.\nI så fald lover vi også at ankomme i samme telt model. Hvilket i så fald vist vil betyde at vi bliver det største samlede mærke på Tossetræffet - Det lyder sgu da ikke helt tosset\n1000 tak for alle svarene, som jeg alle kan bruge til noget - selv om jeg bliver lidt forvirret over alle betegnelserne (samle-, kabel-, kron og krympemuffer)\nJo, jeg kender godt de dersens krympeting og de lyder som en god løsning, men jeg skal sgu nok få sat ild til det hele, hvis jeg skal varme på dem. Jeg har jo ikke noget fint varmeværktøj :-) Så måske skal jeg bare hænge de ledninger og slanger op. Så kan jeg da nøjes med at overveje, hvordan man skruer en krog i de tynde finérplader, der er mellem skabene. Måske kan jeg være heldig at ramme ind i den hylde, der faktisk er i en passende højde i skabet ved siden af :-) Og ellers har jeg da købt 2 ruller gaffatape sammen med Safarien\nJa Lise, det kan da godt være, at vi kommer til det berømte og berygtede Tossetræf :-) Og nej Poul, det bliver helt sikkert ikke i Nevada-teltet. Campingvognen er helt ny, så nu skal den da helt sikkert nydes - og de fordele den har frem for teltet (uha, nu skal jeg vist passe på, at jeg ikke starter bål og brand).\nGaffatape er det uundværlige værktøj\n01-02-2016, 18:09 (Denne post er sidst redigeret: 01-02-2016, 18:11 af Per Jørgensen.)\nCiter: Britta skrev:\nCampingvognen er helt ny, så nu skal den da helt sikkert nydes - og de fordele den har frem for teltet (uha, nu skal jeg vist passe på, at jeg ikke starter bål og brand).\nDer kan næsten stå en hel, halv kasse cola under vognen og det kan der vist ikke under teltet.\nVi der har kørt og kører med små campingvogne, må jo som regel høre for det. Vores lille Peribelle blev foreslået som kaffebord imellem to store campingvogne og nu til forklaringen på en halv kasse Cola.\nDa TT startede og vi alle befandt os på pladsen kom lille Lise og sagde, at hun havde stillet en kasse med Cola i skyggen under hendes lille CAMPINO (Safari 280) og der var så en morsom sjæl der sagde, at så måtte halvdelen af Colakassen stå ude i solen, men henvisning til Safari´ens bette størrelse.\nJa, man skal høre meget og det skal lige nævnes, at kassen med Cola, når billedet vises, ja så er Cola´erne er drukket.\nDet med bål og brand fordi du ønsker at tage det med du synes bedst om skal du finde andre forum til, det er ikke lige noget vi dyrker her. Så bliver det i det mindste med en hel række smilies efter. Her er det interessen det drejet sig om.\nNej Ole, det har jeg fornemmet - efter at have læst endda en del indlæg her på siden\nHø-hø Per, jeg er såmænd allerede ved at være hårdhudet i forhold til kommentarer. Da jeg glædestrålende lagde billedet af vidunderet på Facebook, skal jeg love for, at folk fandt til blækhuset .... og der var ikke grænser for fantasien omkring hvad det var for en lille kasse, jeg havde købt\nOg man ved det vel i virkeligheden allerede, når man underskriver købsaftalen. Godmodige drillerier er helt i orden med mig\nJeg grinte også lidt af billedet af Safarien. Jeg læste et sted, at der ikke må være andet i gaskufferten end gasflasker. Fint! ... Men hvor fanden skal man så gøre af alt det andet, der bliver nødt til at være i den, fordi der bare ikke er plads andre steder?\nNøøj kære Per, et billede af min gode, gamle Campino. Kommer helt til at savne den - snøft.\n02-02-2016, 09:59 (Denne post er sidst redigeret: 02-02-2016, 10:07 af Per Jørgensen.)\n(02-02-2016, 09:11)Lise Skrev: Nøøj kære Per, et billede af min gode, gamle Campino. Kommer helt til at savne den - snøft.\nJamen lille Lise. Du får da lige et billede til, så savnet kan blive endnu større.\nDog stadig UDEN Colakasse.\nNÅ, men det var egentlig Brittas samlemuffer og slanger vi kom fra, så dette var en "indimellemer".\nDet er helt i orden med mig, at I kører ud ad et sidespor. Især når det handler om Safari'er\nOg jeg har jo fået svar på mit spørgsmål\nDet værste er næsten, at man skisme glemmer man har sådan en Polsk plastikkasse bagefter - husker tydeligt sommerferien 2010 i Tyskland, vi kørte fra Oldenburg i Øst og skulle til vestkysten, det var en utrolig smuk natur, solen skinnede og det gik derud af - det gjorde det indtil jeg kom til at kigge på speedometret, fartpiloten var slået fra da jeg vi tidligere havde været igennem et vej x og jeg havde ikke lige slået den til igen - speedometret stod på 110, på en dejlig solbeskinnet Tysk landevej UPS - men luxus tøsen hang der stadigvæk\nLokal tid: 20-08-2019, 21:30 Powered By MyBB, © 2002-2019 MyBB Group.


Vinduespudsning i Igelsø ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind vinduespudsning i Igelsø, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du har muligheden for beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage samtidig med vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på vinduespudsning Igelsø allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af vinduespudsere i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en vinduespudsning i Igelsø til dig og dit vinduespudsning projekt!\nKan alle indhente tilbud på vinduespudsning Igelsø?\nAlle kan indhente tilbud på vinduespudsning i Igelsø. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på vinduespudsning i Igelsø, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige vinduespudsning Igelsø, som skal hjælpe dig med din opgave.\n← Tømrermester Ravnsholte\nVVS installatør Sellegårde Mariagerfjord →


Opera: Tryllefløjten i Prag - Critique\nP.N. 6. februar 2020 Klumme, Kultur\nDet var Mozarts Don Giovanni, der i 1787 havde premiere i Prag på, hvad der dengang hed Nostitzsches Nationaltheater efter den aristokratiske František Antonín Count Nostitz Rieneck, der lod bygningen opføre et par år forinden. Senere blev det omdøbt til Deutsches Landestheater og var som udgangspunkt forbeholdt tysksprogede opførelser. I 1920 blev “Stavovské divadlo” en af scenerene i det nuværende Nationalteater.\nNostitzsches Nationaltheater i dag. Foto fra Nationalteatrets hjemmeside.\nHeldigvis har andre Mozart-operaer også fundet vej til den historiske bygning, således Die Zauberflöte fra komponistens dødsår. Opera er så meget sagt, for der er betydelige elementer af syngespil i værket, eksempelvis talt dialog, dyr og andre eksotiske elementer, som folket kunne lide. Værket blev nemlig uropført på det mere folkelige Theater auf der Wieden i Wien, men nåede Nostitzsches Nationaltheater i 1792. Siden 2015 har man her kunnet se en flot opførelse af dette værk, et værk som i høj grad transcenderer genrer med ganske krævende partier og subtile detaljer gemt i partituret.\nOpsætningen var i den historiske bygning gjort næsten demonstrativt ”anakronistisk” på den måde, at scenerummet var bygget op med en stor mængde “rammer i rammer”, der strakte sig bagud i det uendelige. Lidt som hvis man holder to spejle op over for hinanden. Noget man tilsvarende kan se i meget gamle teatre, eksempelvis Markgräfliches Operhaus i Bayreuth. Også opsætninger fra Den Kongelige Ballet på gamle scene har fra tid til anden benyttet sig af tilsvarende virkemidler.\nDen onde Nattens Dronning. Foto: Hana Smejkalová. Fra Nationalteatrets hjemmeside.\nTil hver rammer var der forskellige scenebilleder, der lynhurtigt hejses op og ned og flytter karaktererne fra det ene sted til det andet med stor hastighed. Ved et lyn og et trylleslag ryger man fra det ene sted til det andet på et splitsekund. Og kort efter igen fra det ene andet sted til det tredje. Frem og tilbage i scenerummet. Dette var en meget effektfuld måde at bruge en gamle sceneteknik på. Hertil kommer effektfulde lyn- og gnisteffekter. Særligt effektfuldt var det alt sammen i anden akt i det labyrintiske visdomstempel. Man bliver svagt rundtosset eller svimmel.\nDet var ikke gjort meget for at få de mange scenebilleder til at se ”realistiske” ud. Mange af dem lignede bevidst tegninger med inspiration fra renæssancen eller lignende i en lettere karikeret form. Ganske passende til Mozart og Schikaneders skæve univers skabt i blandinger af stilarter, hvor det barnlige møder det livskloge.\nDer var heller ikke gjort meget for at lade scenografien forsøge at hjælpe tilhørerne med at finde rundt i den ikke særlig velstrukturerede historie. Tværtimod synes dette af instruktøren, Vladimír Morávek, bevidst fravalgt, sådan at den rodede historie bliver noget positivt i den forstand, at den sammen med de netop omtalte scenografiske virkemidler giver historien en form for ”energi” eller ”tempo”, som jeg ikke mindes at have set før i opsætninger af Tryllefløjten, men som spiller godt sammen med den spøjse historie.\nOpsætninger af værket kan ellers ikke sjældent godt have en tendens til at stå lidt stille, da instruktørerne lidt for ofte har for travlt med at fokusere på nogle elementer i den kapriciøse genreblanding, mens de andre glemmes. Tryllefløjten er ikke nogen let opera at iscenesætte. Den giver ikke sig selv. Ofte er publikum da også tilfredse med Mozarts vidunderlige musik. I Prag får man ikke kun dén, men også en opsætning, der både er original og tidssvarende og samtidig passer til værket.\nDen gode Sarastro. Foto Hana Smejkalová. Fra Nationalteatrets hjemmeside.\nDe flotte og eventyrlige kostumer af Tomáš Kypta fortjener også et par rosende ord herfra, men her er det vist nok at henvise til de indlagte billeder fra Nationalteatrets hjemmeside.\nMen der er plads til forbedringer, selv i Prag. Den talte dialog var således ledsaget af en skuespiller, klædt ud som Mozart, der oversatte den talte, tyske dialog til tjekkisk. Jeg har stor sympati for, at operaer enten tekstes eller oversættes til det lokale sprog, men så burde man have holdt sig til en af delene. Hellere oversætte det hele til tjekkisk og tekste på tysk. Eller omvendt. Simultantolkningen på scenen fungerede ikke.\nVærre var det imidlertid, at man tilsyneladende havde erkendt det akavede i tolkningen og forsøgt at kompensere for det ved at lade Mozart-karakteren spille med i stykket således, at han også lavede lidt sjov med de andre karakterer, der blev irriterede over at blive af brudt af tolkningen.\nDenne kreativitet kunne man passende i stedet have udfoldet i personinstruktionen, hvor der ofte manglende noget. Lidt for ofte stod karakterne bare og sang ret op og ned, uden at have meget med hinanden at gøre. Dette er dog ikke uset i Tryllefløjten, hvor teksten mange steder ikke giver meget at arbejde med. Men så er der jo så meget større frihed til instruktører – der jo i andre sammenhænge ellers ikke er bange for at modarbejde teksten.\nPrag har en meget lang of fin Mozart-tradition, og der var derfor forudseligt heller ikke noget at udsætte på Nationalteatrets kor og orkester dirigeret af Jaroslav Kyzlink. Men alligevel var den valgte stil i forhold til min, personlige smage dels for asketisk, uden det liv og spræl der for alvor kan gøre Mozart interessant, dels for romantisk (tung). Den lethed for friskhed, der kan være over Mozart var fraværende. Tempoet var dog ganske friskt, hvilket var godt, og passende til den opsætningsstil, der valgt. Det kunne have været interessant at opleve, hvilket indtryk det havde gjort, hvis Adam Fischer og Danmarks Underholdningsorkester havde leveret musikken.\nPartiet som prisen Tamino blev sunget godt af Jaroslav Březina. Flot og lyrisk sang, men i sit generelle udtryk lidt for kedelig en helt. Han udvikler sig aldrig helt troværdigt fra den dreng, der tror, at Nattens Dronning med de flotte koloraturer er god. Hun blev i øvrigt fantastisk flot sunget i sine to berømte arier af Martina Masaryková.\nI modsætning til Tamino er Pamina i Kateřina Kněžíkovás gestalt mere troværdig som heltinden, der flot både synger og spiller sig igennem ild og vand fra at være ung pige til at være kvinde.\nSarastro blev sunget med passende alfaderlighed og alvor af Jiří Sulženko\nHvor nattens dronning er Tryllefløjtens mest udtalte repræsentant for den seriøse opera seria, er fuglefængeren Papageno den mest udtalte repræsentant for det folkelige syngespil. Hans mere jordiske kærlighed til Papagena virkede fint og rørende, og for de fleste er den meget mere ægte end Tamino og Paminas noget mere kolde og idealiserede kærlighed, der sættes i scene og på prøve af Sarastros formaninger. Jiří Brückler var en glimrende Papageno med den passende mængde overspil, der hører til karakteren.\nEndelig bør fremhæves gode præstationer fra Nattens Dronnings tre damer og fra Sarastros tre drenge. Sidstnævnte blev i Prag sunget af tre nydelige unge damer.\nJeg er i det hele godt tilfreds med Nationalteaterets Kouzelná Flétna, og kan ikke andet end anbefale den. Men jeg ærgrer mig lidt over de lidt for mange skønhedsfejl. Med lidt flere anstrengelser kunne man være nået helt i mål.\nWolfgang Amadeus Mozart, Die Zauberflöte (Kouzelná Flétna). Libretto af Emanuel Schikaneder, Nationalteatret i Prag, Stavovské divadlo, den 1. februar 2020\nMilada Jonášová, Mozart’s Singspiel with opera seria elements (programartikel)