Barrio Mexican Kitchen & Bar, Seattle - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Seattle Restauranter i nærheden af Barrio Mexican Kitchen & Bar\nAlle aktiviteter i Seattle Aktiviteter i nærheden af Barrio Mexican Kitchen & Bar\nUSA Washington (WA) Seattle Restauranter i Seattle Barrio Mexican Kitchen & Bar\nNr. 221 af 3.254 Restauranter i Seattle $$ - $$$\nBar, Mexicansk, Pub 1420 12th Ave, Seattle, WA 98122-3906+1 206-588-8105Website\nReservér et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Barrio Mexican Kitchen & Bar er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 166 anmeldelserFremragende50 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig12 %Dårlig3 %Frygtelig1 %Åben nu11:30 - 23:00sø10:00 - 22:00ma - to11:30 - 23:00fr11:30 - 00:00lø10:00 - 00:00Alle åbningstider KØKKENER Bar, Mexicansk, Pub, Vegetarvenlig, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1420 12th Ave, Seattle, WA 98122-3906Alle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant bar-/pubmad?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant parkering?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (166)Medlemsvurdering Fremragende47Rigtig god31Gennemsnitlig12Dårlig3Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (94)Engelsk (162)Tysk (2)Flere sprog Sprog Dansk (94)Engelsk (162)Tysk (2)Portugisisk (1)Spansk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 94 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTheKattVancouver, Canada262104Anmeldt 4 uger siden FANTASTISK!!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHEFYVic4Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Fantastisk stemning og temmelig god mad!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSimone gBellevue, Washington4Anmeldt 14 juni 2017 fra mobile enheder Lækker mad og drikkeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejproperfoodie9181Anmeldt 8 juni 2017 fra mobile enheder Dejlig mexicansk middagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBaxter0915Snohomish, Washington2Anmeldt 22 maj 2017 fra mobile enheder Drikkevarer en ja .... mad, et nejMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejaliciabaumannBismarck7822Anmeldt 6 maj 2017 fra mobile enheder Lækker madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkate554433Delft, Holland15010Anmeldt 3 april 2017 Efter to prøver, og der var stadig foretrækker andre område mexicanske restauranterMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejje-voyage-partout9118Anmeldt 3 april 2017 Havde ikke forventet, at det er så godt!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBob J7932Anmeldt 11 marts 2017 fra mobile enheder SkuffetMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSarah B149Anmeldt 2 marts 2017 Eksklusivt mexicansk - fantastisk mad - fantastisk happy hourMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…10Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPlum Vegan Bistro202 anmeldelser 0,03 km væk Momiji121 anmeldelser 0,13 km væk Osteria la Spiga159 anmeldelser 0,04 km væk Seværdigheder i nærhedenPuzzle Break242 anmeldelser 0,23 km væk Paris Eastside142 anmeldelser 0,36 km væk Elliott Bay Book Company85 anmeldelser 0,27 km væk Mimosas Cabaret29 anmeldelser 0,1 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Barrio Mexican Kitchen & Bar.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nBar, Mexicansk, Pub, Vegetarvenlig, Glutenfri retter\nTakeaway, Parkering til rådighed, Fuld bar, Bookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering på gaden, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Accepterer Discover, Levering, Udendørsservering, Barnestole til rådighed, Gratis wi-fi\n1420 12th Ave, Seattle, WA 98122-3906 Placering:


Anita Thomhave Simonsen: maj gøgeurt på vej i blomst...og andet i blomst...\nSikke dejlig blomster du viser frem, Anita! Nej jeg kender desværre heller ikke navnene - det er ikke nogen, vi har i vores have.\nEn duftende busk, der gjorde et stort indtryk på mig, var vores vilde jasmin, som vi desværre ikke har mere. Den måtte lade livet, da vi byggede til.\nHej Madame....tak skal du have....jasmin kender jeg desværre kun af navn, men kunne sagtens forestille mig at det var en plante, jeg kunne finde på at købe....der er noget over duftende planter....ærgerligt med den vilde jasmin, men sådan må man jo vælge ind imellem...og en tilbygning er jo lækker at få og vente på....\n24. maj 2010 kl. 13.58\nSødeste Anita......hvor sjovt....det er en duftsnebolle du er den heldige ejer af....de er helt og aldelse fantastiske.....de dufter som en drøm lidt af nelliker eller sådan. Har lige lavet et indlæg om min tidligere på aftenen da min også netop nu står i fuldt flor :0)\nGodt du ikke fik den fældet *SMILER* det er en af mine yndlings buske og dufte :0)\n24. maj 2010 kl. 21.51\nHej Dorthe....nej hvor er jeg bare SÅ glad fordi du kender den...duftsnebolle...jeg må lige smage på ordet...lyder skønt....den bliver på min grund...hvor er jeg glad for at få navn på den...syntes også den lidt lignede et slags frugttræ og så alligevel ike fordi blomsterne sad sådan i buketter....tusind tak Dorthe....det er jeg virkelig glad for....iler hen på din blog for at se....\n25. maj 2010 kl. 18.56


Mit liv i årgang 0 – Stephanie Siguenza – Bakkehuset Ikast\nMit liv i årgang 0 – Stephanie Siguenza\nPris: 165,- / Medlem 150,-\nOBS – ved aflysning refunderes billetterne.\nHør i dette ærlige og personlige foredrag Stephanies historie om at være fulgt af et kamerahold gennem hele sin kaotiske opvækst.\nStephanie åbner op for den ucensurerede udgave af sit liv, med små anekdoter om tiden i Årgang 0 – på godt og ondt.\nStephanie kommer omkring de mange flytninger, de mange søskende, komplicerede familieforhold, hvordan hun prøvede at holde sammen på ”familien”, sin hverdag fra den ’den røde løber’ til besøg ved sin far i fængslet. At vokse op med ’spøgelser’ tæt inde på livet (som kameraholdet kaldte sig selv).\nDer vil undervejs også være anekdoter om, hvad der foregik bag produktionen og om bagsiden af medaljen ved at vokse op som en offentlig person.\nStephanies historie er udgivet som bog ” Fra Årgang 0 Til Frihed” (Gyldendal, oktober 2020), og i foredraget fortæller hun om, hvorfor det var vigtigt for hende at hendes historie, der i årevis er fortalt via Tv2-programmet, udkom i bogformat – fortalt af hende selv.\nHør hende sætte ord på hvad håbet og ambitionen er med bog og foredraget.


Havenyt.dk - Hvorfor blomstrede mine liljer ikke som forventet?\nHvorfor blomstrede mine liljer ikke som forventet?\nI foråret købte jeg en del poser i Bilka med liljeløg – almindelige og asiatiske. Det var første gang, jeg prøvede at plante sådanne og udover jeg er lidt skuffet over hvor få der kom, var resultatet imponerende flot. Men nu kommer der jo så et par spørgsmål omkring disse liljer:\nKan det skyldes, at de først blev plantet sent (medio maj), at relativt få kom op?\nKan/er sådanne liljer flerårige?\nKan de overleve i jorden her til vinter, for jeg har plantet ca. 120.\nHåber, der er en eller anden derude, der sidder med et svar på mine spørgsmål…\nKennet Pedersen, september 2003\nPlantetidspunktet tror jeg ikke har været afgørende for dit lidt magre resultat. Jeg tror, at løgene kan have været af en lidt dårlig kvalitet, samtidig med noget andet meget vigtigt: Orientalske hybrider skal gro i en kalkfri jord! Har de ikke gjort det, har det uden tvivl haft en stor påvirkning på dine løgplanters vækst.\nLiljer er flerårige og kan tåle den danske vinter. Dog er hybrider af Lilium formosanum og Lilium longiflorum ikke hårdføre og skal tages op nu og lægges et tørt sted, f.eks i et køligt, men frostfrit, udhus.\nSkal der tilføres kalk ved plantning af kejserbusk?\nHer er du: Forsiden > Spørg eksperterne > Prydhaven > Løg og knolde > Hvorfor blomstrede mine liljer ikke som forventet?


Ventilationsanlæg – Få svar på dine spørgsmål her\nDe spørgsmå vi oftest får stillet, har vi remset op her på siden – på den måde bliver flere klogere på ventilationsanlæggets gode egenskaber. Skulle du sidde inde med andre spørgsmål, så tøv endelig ikke med at tage kontakt til os. Vi vil rigtig gerne hjælpe.\nNår din bolig ventileres, får du et bedre indeklima. Det betyder, at du oplever en friskere luft, og kondens i bunden af vinduerne eksisterer ikke.\nDu vil opleve, at spejlet ikke dugger, eller at duggen hurtigt er væk. Samtidig forsvinder fugten fra rummet, uden at du behøver at åbne vinduet.\nVentilationsanlægget vil udskifte luften, så lugten hurtigt forsvinder.\nNej, du vil ikke mærke træk.\nNej, det kan du selv klare. Vi har lavet en video-guide, der viser dig, hvordan du gør. Ellers kan du bestille os til at komme og gøre det for dig. Se videoen her.\nKært barn har mange navne… Du køber et anlæg, der ventilerer din bolig døgnet rundt med høj genvindigsgrad, og som giver dig et bedre indeklima. Nogen kalder det et genvex-anlæg og andre benævner det genvindingsanlæg eller ventilationsanlæg.\nFlere ubesvarede spørgsmål?\nCopyright 2022 © HusVentilation Aps - CVR-nr.: 32100341\nVi bruger cookies for at sikre dig den bedste oplevelse på vores hjemmeside. Hvis du trykker ACCEPTER, giver du accept på alle cookies.


Forside > Solbriller > Hackett > 889 (127)\n889 fås i 2 andre lækre farver\nUPS Standard (Standard) Forventet levering: Mellem 29. august 2019 og 4. september 2019 * ingen forsendelsesomkostninger\nUPS Express Saver Forventet levering: Mellem 29. august 2019 og 4. september 2019 ** 79,00 kr.\nMed disse solbriller kan du supplere dit look med accesories af en særlig klasse. Tro 889 kan også fås i flere styles fra Hackett kollektionerne 2018 og 2019 i Edel-Optics onlineshop.\nUdformningen af stellet her er rettet decideret til til mænd. De kompromisløse linier sørger for et maskulint touch. Plast er et meget let og fleksibelt materiale. Dette giver en lang levetid og en høj gradaf komfort. Funktionelt er du selvfølgelig også på den sikre side. Med 100% UV-beskyttelse afdine øjne, kan solen bare komme an.


Enormt katte-motiv er dukket op i Peru - TV 2\n19. okt. 2020, 21:59\nDe såkaldte Nazca-linjer er et mysterium for forskerne.\nEt nyt fund på en bakke i Peru vækker stor begejstring.\nDer er tale om en 40 meter lang tegning af en kat, som menes at være skabt af den indfødte befolkning, før spanierne kom til landet. Formentlig 200-100 år før Kristi fødsel.\nEnestående arkæologisk fund gjort i Norge\nKatten dukkede op, da arkæologer arbejdede på at forbedre adgangen til forhøjningen, der er et populært udsigtspunkt. Herfra kan man nemlig se flere såkaldte geoglyffer - store motiver, der er synlige fra luften. Her er både en kolibri, en abe og en pelikan.\nKatten er en del af Perus berømte Nazca-linjer, der kom på Unescos liste over uvurderlige verdensarvsområder i 1994. Foto: Ministry Of Culture Of Peru / Handout / Ritzau Scanpix\n- Figuren var knap nok synlig. Faktisk var den ved at forsvinde, fordi den var placeret på en forholdsvis stejl skråning, der er udsat for naturlig erosion, skriver Perus kulturministerium i en presseudtalelse ifølge The Guardian.\n- Men efter at have restaureret linjerne dukkede den 40 meter lange kat op, skriver ministeriet.\nKatten er i sin tid skabt ved, at man har flyttet sorte sten, som dækker det tørre område. Når stenene er væk, afsløres det hvide sand nedenunder.\nDer findes i alt omkring 400 såkaldte geoglyffer i området, der har fået tilnavnet Nazca-linjerne.\nSiden geoglyfferne blev opdaget i 1926, har Nazca-linjerne været et mysterium, og forskere har ikke kunnet finde ud af, hvad de er blevet brugt til, og hvilken betydning de har haft.\nEn kolibri blandt Nazca-linjerne i Peru. Foto: Martin Bernetti / Scanpix Denmark\nEn teori er, at de afbilder navne på kilder i ørkenen og viser vejen til dem. En anden teori er, at de kan have spillet en rolle i ritualer, da man har fundet massevis af knuste potteskår nær figurerne.\nI årenes løb er der også blevet udgivet bøger om motiverne. En af dem, ’Chariots of the Gods?’, hævder, at figurerne skulle hjælpe rumvæsner til at lande på jorden.\nBogen blev et hit, men arkæologerne giver dog ikke meget for forklaringen.\nNye muligheder med droner\nNazca-linjerne er den største og mest mangfoldige gruppe geoglyffer i verden.\nDet var også en del af forklaringen på, at Unesco i 1994 placerede området på verdensarvlisten.\n- Mængden af motiver og deres kontinuitet viser, at det var en vigtig og langvarig aktivitet, der varede cirka tusind år, skriver Unesco på sin hjemmeside.\nArkæologer restaurerer katten i ørkenen i Peru. Foto: Ministry Of Culture Of Peru / Handout / Ritzau Scanpix\nDa Nazca-linjerne kom på verdensarvlisten, var der kun 30 motiver. I dag er der flere hundrede, og særligt de seneste par år er der blevet opdaget mange.\nDet skyldes især, at droner har givet mulighed for at se området oppefra, siger chefarkæolog Johny Isla til det spanske nyhedsbureau Efe.\nSå sent som i 2019 fandt forskere fra Japan's Yamagata University mere end 140 geoglyffer.\nMarree Man blev opdaget i den australske ørken, da piloten Trevor Wright i 1998 fløj over ørkenområdet ved den lille by Marree, 600 kilometer nord for Adelaide. Marree Man er 4,2 kilometer høj og omridsets længde er 28 kilometer. Det er uvist, hvor længe han har været ridset i sandet - eller hvem, der står bag,\nHeste-geoglyffen er gravet ud af en bakke og derefter farvet hvid med kalk. Der er flere eksempler på heste-geoglyffer i Storbritannien, men Uffington White Horse er fra 1400 f.kr. og den suverænt ældste. Heller ikke her er man sikker på betydningen. Nogle mener, at den er et stammesymbol eller et keltisk symbol for solen.


To x IB på én dag ..\nI dag var Pilou tilmeldt 2 x Rally prøver i Herringløse Agiltycenter - en prøve arrangeret af Sydkystens Hundeskole. Han skulle stille i øvet klasse.\nFørste prøve var hos Anita Jacobsen. Det gik ikke ret godt. For det første fik vi ikke varmet ordentligt op - der væltede rundt med hunde i hallen, og derfor blev han ikke varmet godt nok op. Førerfejl nr. 1.\nDa vi kom op til banen virkede han egentligt ret meget PÅ, han kunne både gø og lave tricks inden vi gik over banebåndet. Vi kom forbi start, og trods en væltet kegle i slalommen, så gik det egentligt OK, indtil vi kom til det fristende 8-tal. Det var sådan set ikke fristelserne i 8-tallet der forstyrrede ham. Nok snarere at der 5 minutter forinden havde siddet en løbsk tæve midt i 8-tallet. Hans koncentration forsvandt, og da jeg forsøgte at "samle ham op" - fik han øje på en tunnel -som han valgte at flyve igennem. Ud af banen. Vi fik lov at gå resten af banen iført snor. Og det var da super frustrerende at se ham gå resten af banen uden de store problemer.\n1. prøve afskrevet som førerfejl, almindeligt uheld og en sprælsk ung gadedreng som blev fristet af en tunnel. DET kan jeg leve med, og selvom jeg var ærgerligt, så tænkte jeg at det egentligt var OK.\nNummer 2 prøve var hos Connie Hansen. Da vi gik banegennemgang tænkte jeg at det var en rigtig GOD bane til Pilou. Mange af de sekvenser han elsker med plads-postionerne. Opvarmning var muligt inden vi skulle ind og han var bare SÅ MEGET PÅ at jeg tænkte at det nok skulle blive rigtig godt i anden omgang. Desværre - lige inden vi skulle ind - bragede en labrador op over vippen som stod på betongulvet, hvilket resulterede i en ordentlig larm. Pilous fokus forsvandt. Braget kom bagfra og jeg kunne mærke at selvom han prøvede, så var han blevet skudt ud af sit fokus. Her må jeg bare også konstatere at 1. han er stadig meget ung 2. han kan ikke lide høje lyde.\nDet betød at jeg havde svært ved at fange ham igen. Vi kom ind på banen og ved startskiltet kunne han både plads, dække, plads og var KLAR. Vi kom igennem de første skilte, og i Plads - dæk -gå rundt blev han pænt liggende. Så kom vi til en sit foran, og jeg kunne mærke at han var usikker. Stadig påvirket af det der var foregået under opvarmningen og nu hvor jeg har tænkt over det igen og igen, så tror jeg faktisk at han var så usikker at han ikke ville væk fra plads-positionen. Det eneste sted han føler sig sikker. Jeg lavede den om uden held og måtte opgive da hans fokus var helt væk og vi kom til endnu en sit-foran øvelse.\nSkide hamrende ærgerligt. En HELT anden mavefornemmelse end første prøve. Jeg var bare ærgerlig. Fordi han var så klar og var glad og det så blev spoleret af en hundeejer, som formodentligt ikke havde tænkt det som et problem - men som fik spoleret vores prøve-følelse. Brand-hamrende-ærgerligt, fordi lige præcis dét ikke var noget der kunne skydes tilbage på mig som fører.\nDa jeg kørte hjem i bilen og stadig nu mens jeg sidder og skriver indlægget her, så er jeg ramt af en følelse, en følelse af magtesløshed. At være magtesløs overfor at min hund får en dårlig oplevelse. Og det handler ikke så meget om denne her specifikke prøve. Men om følelsen JEG sidder med. Den minder mig nemlig om alle de dårlige ting der skete for Kyimo. Alle de gange hvor andre (ikke altid med dårlige intentioner) gjorde Kyimos liv lidt mere besværligt og gjorde hende mere alarm-beredskabs-klar.\nDen følelse er ikke Pilous. Men denne oplevelse bragte samme følese op i mig. Jeg kunne først mærke den bagefter. Men har måske allerede været påvirket af den inden jeg gik over banebåndet. Vi kan IKKE skjule vores sande følelser for vores hunde.\nHeldigvis er det mig selv jeg har lyst til at slå hårdt oveni hovedet mens jeg fortæller mig selv hvor dum jeg er. Jeg bliver aldrig vred på Pilou. Jeg får faktisk snarere lyst til at kysse ham på snuden og fortælle ham, at han er min sejeste træningsmakker og at jeg bare elsker ham så højt!\nJeg havde troet at dagen i dag skulle gå super godt fordi Pilou er vant til hallen, han kan alle øvelserne (og med kæmpe gejst), jeg kendte begge dommere, som altid får mig helt ROLIG, fordi de begge er så søde at gå til prøve hos. Og sidst men ikke mindst, Pilou plejer at tage prøver i stiv pote. Han er ikke en eneste gang ikke bestået i Øvet klasse - indtil i dag. To IB'er i bogen.\nMEN!!!! Jeg har en plan: jeg skal øve mig endnu mere i at være i boblen med Pilou også til prøver, og det må jeg arbejde med indtil vi skal op næste gang. Herudover så har jeg masser af træning på programmet med ham, specielt sammen med Siv Svendsen mandag-tirsdag, og søde Lea Nor hele foråret. Jeg er sikker på at vi får det tabte indhentet. Og jeg er endnu en erfaring rigere. De næste prøver på programmet er Rallydysten og Bornholm med dobbeltprøver og en hel weekend i selskab med June, Liselotte og Marie-Louise og deres hunde.\nDet må også lige nævnes til sidst her i dagens indlæg:\nJune og Arthur gik i dag op til 2 x begynderprøve. Begge med rigtig flotte resultater og en GLAD Arthur som ikke var påvirket af hallen eller stemningen. Sejt gået! Så godt kæmpet June med perfektionisten i maven, som går højere op i at have en glad hund på banen. Det er godt førerarbejde.\nMarie-Louise og Rod også 2 x begynder prøve. Desværre med samme resultat - 2 x IB. Rod var meget påvirket af miljøet og larmen og alle hundene, og rigtig meget påvirket af løbetidstæven. Vi tager revanche Marie-Louise jeg lover det! Vi hiver præmier og rosetter, pokaler og titler hjem næste gang ! :)\nOg sidst, men bestemt ikke mindst: Liselotte og Frida blev RBM. Så flot et comeback. Den første prøve var IB, og gejsten var næsten til at opgive 2. prøve. Heldigvis gjorde I det ikke Liselotte! En flot roset, og intet mindre en 90 flotte point sammen med titlen. Jeg er skide hamrende stolt af jer. I har også haft det svært med manglende koncentration og store nerver. Men I er kommet igennem det og nu begynder alt det sjove :)\nTak til alle jer der gjorde dagen i dag til en dejlig dag trods de dårlige resultater. Tak til June, Liselotte og Marie-Louise for godt og hyggeligt selskab. Tak til Birgit for at være sød og forstående og dele kram ud og Paul for at dele min frustration. Og tak til dig Annette for at spørge ind til min søde Kyimo. Du fik os begge til at tude ved at spørge ind til hende, men TAK fordi du tænkte på mig. Søde Kyimo er stadigvæk savnet, meget savnet!\nOg tak til to fantastiske dommere for at være super forstående og sige meget pæne ting om min søde dreng. Især Connie fik ham rost til skyerne for hans energi og udtryk inden vi gik på banen.\nNu hygger Pilou og jeg på sofaen med film og gigantisk slikskål og sushi. Her i huset går vi ikke ned på kærlighed og hygge, uanset resultaterne på konkurrence-banerne. Piou er nemlig uanset et resultat stadigvæk bare min Pelle-Pirat <3\nDet allersidste farvel\nFra 3 til 1 hund på 3 måneder\nPå vejen tilbage til os selv\nOverfald og ingen NW prøver


Hvad er forskellen mellem kvinder og mænd indbyrdes?\nDet egentlige spørgsmål om forskellene mellem den stærke og svage halvdel af menneskeheden gennem årene går gennem forskning, men forbliver fuldt urevideret. En kvinde har mange svage punkter, som samtidig kan betragtes som stærke. Hun ved, hvordan man kan være fleksibel og følsom, medfølende og udøvende.\nManden symboliserer igen holdbarhed, styrke og pålidelighed . Han er begavet med natur lederskab kvaliteter og ønsket om innovation.\nSelv i den antikke verden opdagede de vise mænd den ene efter den anden forskellene mellem kvinder og mænd. Moderne psykologer, forskere i dag fortsætter med at arbejde på spørgsmålene om forskelle. De udviklede flere fælles forskelle, som klart viser, at mænd ikke er som kvinder, undtagen for ydre og fysiologiske forskelle.\nI tankerne adskiller mænd og kvinder sig indbyrdes, hvilket er bevist af fakta. Omfanget af tænkning, rationalitet, god orientering i rummet med et stærkt køn. Troede mænd mere præcise og ofte underkastet logik. Kvinder, når de tænker, er tilbøjelige til intuition, følelsesmæssig tilstand og fornemmelser, som de føler i øjeblikket, når en beslutning skal træffes. Disse forskelle fører til hyppige misforståelser af hinanden, men har også deres fordele. En kvinde synes mere positivt, i betragtning af situationen fra alle sider, hvilket som følge heraf fører til et positivt resultat af handlinger.\nPrioriterede mænd fokuserede på succes og karrierevækst . Deres arbejde er i første omgang, når en kvindes familieværdier, sunde børn, lykkelige familiefolk, komfort i huset og en lækker middag er afgørende.\nKvinder og mænd har mange forskelle, når de kommunikerer med venner og kolleger. Kvinder forsøger at skabe gensidig støtte og en atmosfære af gensidig forståelse i et hold. Mænd viser lederskab, deres personlighed understreger uforlignelighed og uundværlighed. Melodrama, som kvinderne nyder at se deres ægtemænd, er klar til at erstatte dem med at se en fodboldkamp, en boksekamp eller en fantastisk serie.\nEn fremmed mening opfattes forskelligt af den mandlige og kvindelige halvdel af menneskeheden. Mænd tager ikke hensyn til andres meninger, hvilket fører til effektive handlinger, hurtig løsning af problemer. For kvinder er det vigtigt at kende andres meninger. Der er tilfælde, hvor det er vigtigere end personligt, hvilket fører til lavt selvværd. En kvinde tænker og spiller med sin opførsel i forskellige livssituationer mange gange for at se på højden i andres øjne.\nHormonale processer og social status skelner mænds og kvinders seksuelle aktivitet. Manden er fortsættelsen af løbet. Han behandler seksuelle forhold mindre omhyggeligt end en kvinde. Hver pige drømmer om at være en mor, en glad kone, så valget af en seksuel partner, fremtidige mand er mere produktiv, vejer alle fordele og ulemper. Casual seksuelle forhold er mere typiske for mænd. Kvinder brænder sjældent intimitet med afslappede ledsagere i livet.\nI kommunikationen går den mandlige halvdel "i sig selv", når piger gerne snakker, snakker, fortæller, spørger og giver gode råd. De er klar til at dele problemssituationer, søge hjælp fra venner og kære på et tidspunkt, hvor anden halvdel overvejer situationen og leder efter en vej ud af det på egen hånd.\nNødsituationer mænd accepterer med øjeblikkelig reaktion og flere varianter af beslutninger. Kvinder kan ofte ikke reagere i tide, fokusere på mindre detaljer, uden at bemærke vigtige punkter. Eller i almindelighed er de "broet", og i denne situation bør stærke, selvsikrede mænd overtage tøjlerne.\nSelvtillid spiller en stor rolle i at nå mænds mål. De er impulsive og ønsker at få resultater med det samme. Men hanen kan kun opnå resultater ved at følge den udviklede vej. Mindre afvigelser fra planen kan ødelægge og ikke føre til det opnåede resultat. Kvinder i denne sag mere fleksible. De har mange muligheder for opnåelig effektivitet.\nEmosionelt er kvinder mere åbne og tilgængelige end deres medrejsende. Kast dine følelser ud, og efter en kort periode at lade som om, at der ikke skete noget, er dette den ægte dygtighed hos kvinden. Mænd er klar til at holde alt "i sig selv" og meget sjældent vise følelser, glæde eller sorg, positiv eller negativ holdning.\nSom vores forfædre sagde: "Kvinder og mænd fra forskellige test." Men blandt de mange forskelle er der en fælles ting, der i mange år forbinder kærlige hjerter, og livet er interessant med overraskelser og overraskelser.\nInteressante forskelle mellem kvinder og mænd\nDer er mange interessante fakta, der er optaget i mange år og har nået vores dage. For eksempel er de forskellige vejrtræk af mænd og kvinder forskellige . Hun udånder luften med brystet, og han maver. En mands kropstemperatur er altid højere end en kvindes krop med to tiendedele af en grad. Men en kvindes hjerte slår ti slag mere, når en mand har et gennemsnit på femogfyrre slag i minuttet.\nMænd er mere tilbøjelige til at lide af hjertesygdomme, klager over kolde symptomer og lider lidelser med komplikationer. Kvindernes immunitet er meget stærkere end mænd. Men hjernen har en mindre størrelse hos kvinder. En mand kan ikke udføre flere opgaver på samme tid på et tidspunkt, hvor en kvinde kan vaske, stryge, forberede og se en film på samme tid.


Hunde, der ikke frigiver hår - Dyr - 2020\nMange er mennesker der harallergi til hundehår og derfor kan de ikke leve med en hund, der konstant frigiver hår i hele huset. Så en hund, der ikke mister hår, ville være den bedste mulighed for disse typer mennesker. Dette betyder ikke, at disse hunde ikke vil generere en allergisk reaktion hos deres ejere, men det begrænser i høj grad chancerne for sådanne reaktioner.\nPå den anden side er der mange mennesker, der foretrækker en hund, der ikke frigiver så meget hår på grund af hygiejne eller mangel på tid. Især de dæk, der har tendens til at frigive meget hår, kræver daglig børstning, som ikke alle mennesker kan møde. Derfor, i Expert Animal, ønsker vi at hjælpe dig med at finde den race, der bedst passer til dine behov. Bliv ved med at læse og opdag, hvad der er hunde, der ikke mister hår.\nFørst og fremmest er det vigtigt at bemærke, at alle hunde generelt mister noget hår, selv i minimale eller næsten umærkelige mængder. Som vi påpegede, har nogle racer eller krydsninger mellem racerne dog visse egenskaber, der gør, at deres pels næsten ikke løsner sig fra deres krop, idet de bliver betragtet som hunde, der ikke frigiver hår. Hvad er disse egenskaber?\nden hunde med meget, meget kort hår, som vi kunne betegne som "barbering", giver normalt et minimum af det, der desuden næppe opfattes på grund af dets længde. Der observeres kun lille hårtab under hårudslip, der udføres i løbet af foråret og efteråret.\nHunde med krøllet hår og med en uldlignende struktur De skifter ikke hår, og mister derfor ikke det, som de gør resten af løbene i løbet af disse måneder af året. Denne kendsgerning gør disse hunde kendetegnet ved at præsentere en frakke, der aldrig holder op med at vokse. For at undgå ubehagelige knuder eller overskydende varme anbefales det at tage disse hunde til frisøren for at trimme de resterende dele og udføre korrekt vedligeholdelse af deres mantel.\nEndelig den såkaldte hårløse hunde, som navnet antyder, de har næsten ingen pels og som sådan mister de heller ikke den.\nBlød og kort pels, lidt lugt og en hund, som vi kunne katalogisere til let træning. Derudover er det stille, bjælker lidt og elsker at være sammen med familie med børn. På grund af dets pels egenskaber er dets fald praktisk talt nul, så det er en ideel hunderase for dem, der ikke har tid til at børste eller rengør konstant.\nHunde med store racer, der ikke frigiver hår\nVi skal huske, at hunde med store racer har en enorm mængde hår, så selvom de ikke frigiver hår naturligt eller på en dum måde, som andre hunde gør. Det er altid muligt at finde nogle hår, enten på grund af børstning eller ved at gnide med andre objekter.\nDette er de store hundeacer, der bedst er kendt for ikke at trække hår:\nSmå racerhunde, der ikke frigiver hår\nOgså de mindste har udviklet denne egenskab generisk i nogle af deres løb, idet de er endnu mere synlige end i store løb på grund af den lille mængde hår i forhold.\nDette er de små hunderacer, der ikke frigiver mere almindeligt hår:\nHvordan ethvert levende væsen er helt normal, at vi nogle gange finder noget hår, men i modsætning til andre racer er disse praktisk uvurderlige. Glem ikke at vi mennesker også kaster hår (og død hud), så vi skal være tolerante over for dette aspekt.\nHvad skal man gøre for at reducere hårtab hos vores hunde\nat en hund løs lidt hår Det betyder ikke, at det ikke kræver pleje og rengøring, såsom god daglig børstning, så håret forbliver sundt og ikke har nogen knuder.\nÆndringen af hår hos hunde er uundgåelig, men der er visse ting, vi kan gøre for at reducere dens fald. Ved mange lejligheder er dette naturligt, og på andre er det en konsekvens af dårlig kost og stress. Af denne grund er det vigtigt at sikre, at vi leverer tilstrækkelig mad.\nDet er lige så nødvendigt hunden er under de bedste sundhedsmæssige forhold og at vi plejer den respektive pleje af hans frakke på en passende måde og i henhold til hans race.\nData der skal huskes på racerne af lidt hår\nDer er ingen hunde, der ikke frigiver hår, medmindre det er en, der er helt skaldet såsom xoloitzcuntle eller den kinesiske kam, som også har lejlighedsvis hår og kun til sidst kaster det.\nDer er ofte en tro på, at valg af en korthåret hund vil have mindre hår derhjemme, og det er ikke sådan. Nogle racer med meget pels frigiver mindre hår end nogle korthårede hunde, hvis de har en god vedligeholdelse og børstning.\nLangt de fleste af hårløse eller skaldede hunde De kommer fra Latinamerika. Disse er ønsket, snarere end for ikke at give slip på grund af det faktum, at må ikke lide angreb, der er forårsaget af lopper eller flåter.\nPå den anden side skal du huske, at en hund, der frigiver lidt hår, ikke nødvendigvis ophører med at være en faktor, der udløser allergien hos mennesker, der lider af den, da denne tilstand sjældent er direkte relateret til pelsen, men er forårsaget af Din skæl eller spyt. På samme måde anbefaler vi, at inden du adopterer en hund som kæledyr, skal du kontakte din betroede læge om de muligheder, som dette skaber sundhedsmæssige tilstande, såsom allergi eller astma.\nHunderacer, der mister lidt hår\nNedenfor finder du en lille liste over hunde, der mister lidt hår og specifikationerne for din race, så du har en bedre idé, når du vælger en hund som kæledyr.\nHun har fint, kort og skinnende hår, meget sjældent falder de ud, undtagen for sundhedsmæssige problemer, eller at hun ikke er korrekt vedligeholdt. Det er normalt sort med rødlige pletter.\nSelvom den har en lang frakke, vokser den i form af en "rasta", der begynder at dannes efter to års alder, så eksemplerne på denne race efterlader næppe spor af hår omkring huset Hans hår er sandsynligvis det mest originale af alle hunderacer.\nDenne race smelter knap pelsen, så kopierne er ideelle til at have derhjemme, selvom det anbefales at børste en Shih Tzu næsten hver dag eller mindst to eller tre gange om ugen.\nI sine forskellige størrelser har denne hunderase en meget smuk, bølget og hård pels, hvilket gør det meget let at pleje og børste. Det er sjældent, at de mister håret og skifter pels meget sjældent. Når de pludselig har hårtab, er det et signal om at blive alarmeret, fordi det kan være et symptom på dårligt helbred.\nDet er en af de mindste hunderacer i verden, da de kun kan veje 3 til 5 kilo. Ud over at være meget øm for deres størrelse og pels er de meget intelligente, elegante og aktive, hvilket gør dem til en meget ejendommelig race.\nDenne hunderase findes i to sorter: med eller uden hår. Uden tvivl, hvis du leder efter en hunderase, der ikke frigiver hår, er dette dit bedste alternativ, da de er helt skaldede Og de findes i forskellige størrelser.\nDenne lille hund med en lang og meget smuk pels kan være en race, der mister lidt hår, så længe du børster ofte for at undgå knob og hårtab.\nHvis du leder efter et stort, legent, venligt kæledyr, der frigiver lidt hår, er gråhunden en af de bedste hunderacer, du kan vælge.\nDette er også et af de løb med mindre hår, du kan finde, og det er derfor, det er et af de mest efterspurgte, når det kommer til at ikke have hår derhjemme. Din krop kan betragtes som skaldetype.\nVi håber, at du finder dit ideelle kæledyr på denne liste, og du kan nyde selskabet med en hvalp uden at bekymre dig om de hår, den efterlader i dens sti.\nTax, tax eller "pølse" hund\nDenne nysgerrige hund med en lang og kort krop Det er en fremragende mulighed, hvis du kan lide hundeacer, der ikke mister hår. Taxhunde blev oprindeligt trænet til at jage små dyr, såsom kaniner eller ræve, takket være deres lille størrelse var de i stand til at komme ind i alle fordypninger for at jage deres bytte meget hurtigt.\nDerudover Det faktum, at de er små, betyder, at de som kæledyr kan tilpasse sig alle typer hjem og livsstil. De er intelligente, kærlige, aktive og muntre hunde. Derudover er der forskellige varianter, kort, langt og hårdt hår, men hvis du er interesseret i ikke at frigive hår, anbefaler vi det korte hår.\nDenne eksotiske race kommer fra Kina. I deres hjemland blev de meget værdsat som vagthunde på templer. Ja! På trods af at de var små var de fremragende værger.\nHans fluffy hår fik hunden shih tzu til at tjene kaldenavnet "løvehund." Det ser ud som får dig til at forelske dig! Lille og kompakt, med søde og store øjne, meget udtryksfuld og fuld af liv. På trods af at have langt hår, er det en af vores hunde, der ikke mister hår, men det tilrådes at børste det ofte for at undgå sammenfiltringer.\nDette kan være et af de mest populære løbisær blandt små hunde fans. Yorkshire Terrier Det er en blanding af to britiske terrier racer, den skotske og den engelske. Han elsker familieliv, er legesyg, kærlig og elsker at blive forkælet ...\nHans hår er meget specielt, hvis det er tilladt at vokse, kan det nå jorden, men det mest almindelige er at se Yorkshire terrierhunde med kortere hår, er det mere behageligt for kæledyr, både for ejere og for sig selv. Og de mister ikke hår!\nPoodle Det har historisk set været et af yndlingsløbene hos aristokrater og andre familier i det høje samfund. Han er en fremragende svømmer, faktisk bruges den til at genvinde jagtbytte, der faldt i vandet, såsom fugle.\nDe er intelligente og lydige, så deres uddannelse er ganske enkel. Derudover er de meget velkendte, og deres forhold til børn er fremragende.\nPuddelhår kræver hyppig styling og pleje, men falder ikke ud.\nWest Highland White Terrier eller "Westy"\nEn anden meget populær race, vi taler nu om den sød "vesties". De kommer fra Skotland og kan meget let genkendes af deres hvide hår, deres yndefulde trekantede og oprejste ører og deres søde look.\nWest Highland White Terrier er ideel til alle typer mennesker og hjem. Dens voksne størrelse er ca. 10 kg.\nDet bjælker normalt ved eksterne stimuli, såsom mærkelige lyde. Dette gør "westy" til din ideelle hund, hvis du leder efter en lille alarmhund. Selv om det kræver konstant opmærksomhed, falder hans hår normalt ikke ud.\nMiniatyrschnauzeren kommer fra Tyskland og Det er resultatet af krydsninger mellem en standard schnauzer og nogle små hunderacer. Han er intelligent, trofast, livlig og god opmærksom hunde, selvom de undertiden kan bjælke overdrevent.\nPelsen er meget karakteristisk, lang og hård. Du vil genkende schnauzeren for hans sjove skæg og rigelige øjenbryn. Hans krop er kompakt, stærk og muskuløs, selvom den er lille.\nDenne race af hunde mister ikke hår, men Det kræver hyppig børstning og lejlighedsvis opskæring.\nSelvom bichoner er hundeacer, der har en god mængde hår, kaster de praktisk talt ikke en. Naturligvis er bichonhundene, både Frisen og Bolognese og den maltesiske bichon, de har brug for stor hårpleje. De kræver daglig børstning med specielle børster, som de vil anbefale til hundeplejning. Ligeledes skal vi også være særlig opmærksomme på pleje af dine øjne, tårer og tryne for at holde det godt pænt.\nGråhunden er en hund med hår så kort, at selv på lang afstand ser det ud til, at den ikke har den. Vi inkluderer i denne gruppe den spanske windhund og den engelske greyhound. De er aktive og ekstremt ædle hunde, så de vil være perfekte til dem, der har et felt og vil nyde det med deres smidighed og dygtighed.\nSelvom de er hunde, der har brug for høje doser med daglig træning, er de også velegnet til lejligheder og mindre huse, så længe vi dækker deres fysiske behov. De er hunde, der ikke kan stå i at være låst i små rum i mange timer i træk, så hvis du beslutter at vedtage en gråhund, skal du huske, at det er vigtigt at respektere deres gå- og træningsplaner.\nVandhunde som puddelen eller puddelen, den spanske vandhund eller den portugisiske vandhund, de mister ikke hår praktisk taget, så de er ideelle til allergikere. Som med bichon kræver naturligvis vandhundens pels særlig pleje. Ved at have en kruset hår og med en uldlignende konsistens, er det vigtigt, at vi udfører den anbefalede daglige pleje for at undgå at blive sammenfiltret. Til dette anbefaler vi, at du konsulterer den hunde-frisør, der er den bedste shampoo til denne type racer, samt den børste, du skal anskaffe.\nYorkshire er lille og med en lang frakke, men knap kaste hår. Som næsten alle de nævnte hunde er det nødvendigt at kamme dem regelmæssigt for at undgå meget sammenfiltring og snavs. De er også perfekte hunde til hjem, sociale og frem for alt meget, meget territoriale. At være et race, der er så besiddende, er det vigtigt at træne dem fra en tidlig alder og give dem den uddannelse, de har brug for.\nSelvfølgelig! Alle mongrelhunde fra krydsning af de tidligere racer viser normalt den samme pels og mister derfor normalt ikke meget hår. Og hvis du tænker på at adoptere en hund, hvis forældre du ikke kender, se på hans kappe og tøv ikke med at spørge beskytterne.\nHvis du har de egenskaber, der er beskrevet i begyndelsen af artiklen, såsom et meget kort pels eller krøllet hår med et udseende og føles ligesom uld, er det mest sandsynligt, at du ikke udfører ændringen af hår eller bare mister det.\nHvis du vil læse flere artikler, der ligner Hunde, der ikke frigiver hår, anbefaler vi, at du går ind i vores sektion af mindre. .\nDenne hvide bold får nogen til at forelske sig! Den maltesiske bichon kommer fra Middelhavet og er al kærlighed. Han er intelligent, kærlig, velkendt, sød og øm. Det tilpasser sig perfekt til alle typer mennesker og miljøer og er meget venligt. Dit forhold til børn og andre kæledyr er fremragende.\nMaltesisk bichonpels er meget karakteristisk. Den er hvid, lang og blød, hvis den får lov til at vokse, ankommer den glat til jorden. Det kræver børster og udskæringer, men frigiver det ikke.\nDenne lille dreng kender den maltesiske bichon, men hans hår er noget anderledes. Mens den maltesiske bichon har den lige og lige, er håret på Bichon Frise normalt noget mere bølget og fluffy, skønt ikke så krøllet som det med pudler. Det er også meget godt, muntert og sødt.\nBichon Frises hår også Du skal kamme det regelmæssigt for at holde det smukt og frit for knuder, men det er en anden race af hunde, der ikke mister hår.\nSom du kan se, er den udbredte idé om, at langhårede hunde mister mere hår, en myte. Og du, vidste du, at alle disse hunderacer ikke mister hår? Er det tilfældigt, at alle er små hunderacer?\nCopyright 2020 \_ Internet magasin om dyr \_ Hunderacer, der ikke frigiver hår


Ekspert: »S-tog på kystbanen er en kæmpe udfordring« | Ingeniøren\nEkspert: »S-tog på kystbanen er en kæmpe udfordring«\nDet kræver en ombygning af Hovedbanegården, signaler og tog, hvis transportministeren holder fast i, at der skal køre S-tog på kystbanen, advarer DTU-forsker.\n1. dec 2009 kl. 15:22 26\nDet er nemmere sagt end gjort, når transportminister Lars Barfoed (K) lufter sin ide om at lade S-tog køre på kystbanen, mener adjunkt og transportforsker Alex Landex fra DTU. Han siger:\n» Samlet set vil det være en kæmpe udfordring at konvertere kystbanen til et reelt S-banesystem på lige fod med de øvrige S-baner. Jeg vil hverken dømme ideen inde eller ude, men tidshorisonten er lang.«\nLars Barfoeds ide kom efter gårsdagens krisemøde med DSB First, Banedanmark og Trafikstyrelsen.\nBlandt andet S-togenes bredde, trinhøjde og signalsystem sætter en kæp i hjulet på Transportministerens planer. Foto: René Strandbygaard Illustration: René Strandbygaard\n»Det vil endvidere blive overvejet, om Kystbanen og Øresundstrafikken på længere sigt skal organiseres anderledes efter den nuværende kontraktperiodes udløb i 2018. Blandt andet vil det indgå i mine overvejelser, om Kystbanen skal inddrages i S-togssystemet for at skabe en mere robust drift,« sagde ministeren.\nMen ifølge Alex Landex kræver det, at signalsystemer, perronhøjder og togtyper skal ændres, før det er muligt at køre S-tog på kystbanen, fortæller Alex Landex. Han sammenligner tanken om at sende S-tog til Helsingør med den tidligere idé om at udvide S-togsnettet til at omfatte Roskilde.\n»Mange af de tekniske ting kan give problemer. Der er forskellige strømsystemer, forskellige perronhøjder og forskellige fritrumsprofiler. Det vil sige S-togene er bredere end de nuværende Øresundstog,« siger han.\nBanens fremtid skal overvejes\nUd over praktiske forhindringer, kan fremtidsplanerne for jernbanenettet også være en kæp i hjulet på ministerens S-tog, mener Alex Landex.\n»Hvis man for eksempel vil lave en forbindelse mellem Helsingør og Helsingborg, er det sandsynligvis fjerntog, der skal køre videre den vej og ikke S-banetog. Derfor er det vigtigt at hæve diskussionen højere op og se på, hvilken type løsning man bør vælge,« siger han.\nAlex Landex påpeger, at en eventuel plan snart skal vedtages. Nye tog på kystbanen kan nemlig kræve nye signaltyper, og netop nu står Banedanmark over for at udskifte signaler på kystbanen.\nPå den ene side kan løsningen være ERTMS-standarden (European Railway Traffic Management System), der er i gang med at blive implementeret på tog i store dele af Europa, herunder også de danske tog. På den anden side kan man vælge et ECTS-system, der bliver S-togenes fremtidige signalsystem.\nDet er muligt at udstyre S-tog med ERTMS-system, så de kan køre på begge typer signaler, men det er blandt andet signalerne, der er med til at gøre S-togenes perrontid kort og dermed øge tempoet for S-togene.\nHovedbanegården skal ombygges først\nEn S-togslinje til Helsingør kan blandt andet blive problematisk, når togene når til hovedbanegården i København. Her skal de nemlig skifte retning for at vende tilbage til Helsingør, og det kan i sig selv skabe problemer, selv om toget kan køre begge veje, fortæller Alex Landex.\n»Det er væsentligt lettere at køre igennem hovedbanegården end at vende toget der, ganske enkelt fordi toget skal holde længere på perronen hvis det skal vende,« forklarer han.\nUd over at lufte ideen om S-tog på banen, igangsatte Lars Barfoed en taskforce, der skal udarbejde nye disponeringsplaner. Disponeringsplanerne afhjælper forsinkelser, for eksempel ved at indsætte et ekstra tog eller springe udvalgte stationer over, som det også er kendt fra forsinkede kystbanetog i dag.\nSidst men ikke mindst igangsatte Transportministeren arbejde med en ny køreplan, der skal hjælpes på vej af eksterne konsulenter. Det indebærer blandt andet, at der skal sættes nye regularitetsmål for strækningen og ændres i afgangsprocedurerne.\nPressemeddelelse fra Transporministeriet\nDTU: Byg en ny fast forbindelse mellem Helsingør og Helsingborg 11. sep 2009\nBanedanmark glemte projekt i Klampenborg 25. sep 2009\nBanedanmark-koks: Tog snegler sig af sted på nyrenoverede skinner 25. sep 2009\nDSB løj for at standse kritiske journalister 19. nov 2009\nDTU-forsker: Køreplanen for Kystbanen er strammet for meget 30. nov 2009\n#1 brian nielsen 1. december 2009 - 18:35\nForlænge . . . .\nDet er vel ikke noget argument, at det er svært "vende" togene på hovedbanegården - man forænger vel linien fra klampenborg,,,,- Selvfølgelig. og de andre problemstillinger kan vel også løses.De lyder mere, som om amn ikke ønsker S-toge på linien for mig.\n#2 Hans Christiansen 1. december 2009 - 20:07\nHmmm... som tidligere embedsmand er jeg bange for, at jeg ikke helt tror paa alt, hvad politikerne siger. Lars Barfoed har velsagtens sagt dette for at laegge pres paa DSB First? Lidt henad "hvis der er problemer med Oeresundstoget, saa kan vi da gerne droppe Oeresundstoget".\nPaa laengere sigt er der naturligvis et ekstra perspektiv, som maaske undgaar hr Landex: hvis der ad dage kommer en Helsingoertunnel saa er det MEGET usandsynligt, at svenske hoejhastighedstog skal bumle ned ad kystbanen. Saa bliver der vel bygget en ny hurtigbane ned ad Helsingoermotorvejen? Denne kan saa ogsaa anvendes til regionaltog, hvilket frisaetter Koebenhavn-Snekkersten-Helsingoer til s-togene.\n#3 Tine Andersen 1. december 2009 - 20:42\nRe: Mellem linierne\nEngang var det meningen at "Lille Nord"- skulle videreføres som S-tog over Fredensborg- til Helsingør.\nMen det bliver nok ikke i min levetid. Heller ikke!\nJeg kørte med det tog i 1980-erne, og det var Nordeeuropas ældste kørende materiel. Veterantog.\nDe gamle brune tog med lædersæder, hvor man frygtede elastikken knak, når det bevægede sig med mere end 30 km/t.\n#4 Heino H. Gehlsen 1. december 2009 - 20:47\nDrop S-tog mellem Høje Tåstrup og Valby\nS-tog til Helsingør? Har man ikke allerede opgivet den tilsvarende tanke om S-tog til Roskilde? Der er som Alex Landex er inde på mange bump på vejen ved en omlægning til S-tog på den knapt 40 kilometer lange strækning mellem Klampenborg og Helsingør.\nS-togstrækningen Valby – Høje Tåstrup er til gengæld knap 20 kilometer lang, og kunne med fordel omlægges til fjerntogsdrift, idet perronhøjden forholdsvis let kan ændres ved blot at hæve sporet i forhold til den nuværende perronhøjde med et lag ekstra skærver.\nEn sådan omlægning ville muliggøre S-togslignende drift mellem Helsingør og Roskilde (eller lige så lang som fremtidens kørestrøm tillader – eksempelvis Holbæk, Ringsted, Køge), såfremt signalsystemerne optimeres til dette - og selvfølgelig at de benyttede togsæt var optimeret til s-togslignende drift. Forslaget skal selvfølgelig ses i lyses af den forestånde opdatering af aflastningsstrækningen Ny Ellebjerg - København H.\nMan ville samtidig opnå en ekstra redundans, idet fjerntog på strægningen ville kunne benytte sporene med perron, i tilfælde af personpåkørsler, signalfejl og afsporinger m.v.\nI forbindelse med en sådan S-togslignende drift kunne standsninger på Nørreport begrænses til at kun sådanne ’lokale’ tog standsede, og at reelle fjerntog enten vendte på København H, eller var gennemkørende på Nørreport for at sikre kapaciteten i røret.\nDer er selvfølgelig lige et problem i forbindelsen med en sådan omlægning, nemlig at S-togets værksteder m.v. for tiden er placeret i Høje Tåstrup; men det er selvfølgelig en problematik, som er til at tage at følge på, for der eksisterer immervæk også tilgængelige arealer andre langs skinnerne.\n#5 arne lund 2. december 2009 - 07:40\nUd med DSB-First\nDet nemmeste og langt det billigste er, at opsige kontrakten med DSB-First fordi selskabet ikke lever op til kontraktens krav om bedre rettidighed, service, information mv. Og så i stedet lade DSB overtage driften, og køre som DSB gjorde frem til 11. januar, for da kørte det bedre og bedre: god regularitet, stedse færre forsinkelser og aflysninger, samt et faldende antal klager fra de rejsende.\nAlt dette smed en inkompetent transportminister på gulvet, blot for at jagte imaginære besparelser, som nu har vist sig at være det modsatte, nemlig et tab for såvel selskabet som for samfundet. For slet ikke at tale om miljøet, idet et stigende antal rejsende har forladt Kystbanen og nu tager bilen i stedet (hvis de da har én). Tillykke til regeringens hjernedøde udbudspolitik.\n#6 Bjarke Mønnike 2. december 2009 - 08:38\nRe: Ud med DSB-First\nOg endnu bedre...at smelte banedanmark og DSB sammen igen så de igen får fælles ledelse og dermed samme interesse.....og find så en mere egnet trafikminister....en fræk sag ala Arne Melchior.\n#7 arne lund 2. december 2009 - 16:35\nRe: Re: Ud med DSB-First\nHej Bjarke Det er vist første gang, vi to er enige. Ja, helt rigtigt, lad os annullere den "lykkelige skilsmisse", som sønderrivningen engang blev kaldt. Der er brug for koordination og tæt samarbejde - ikke gold konkurrence, der ikke fører andet end problemer med sig. En egnet trafikminister - en sådan findes ikke i den siddende regering. Hvem?\n#8 Bjarke Mønnike 2. december 2009 - 17:01\nRe: Re: Re: Ud med DSB-First\nSå føler jeg mig heldig Arne !\nNu kan statsministeren jo sagtens hente personer uden for folketinget ind som ministre. Jævnfør Connie Hedegaard og Lykke Friis.\nSå hvis han kiggede sig lidt om inden ministerrokaden til foråret....kunne det tænkes at der kunne findes en fræk slagterhund, der kunne forsvare sig mod den jyske trafikmafia :-)\n#9 Jakob Køster 3. december 2009 - 09:12\nDet helt store (og absolut største) problem er, at et eller andet fjols har besluttet, at S-Tog og resten af jernbanen skal køre på to forskellige signalstyresystemer.\nDvs. at man ikke kan få den type tog til at køre på det andet spor, uanfægtet at sporvidden er den samme.\nHvis nu de ansvarlige var bare en anelse fremsynede, så vedtog man IKKE ERTMS2, men istedt ERTMS3 og indførte det som standard BÅDE på S-tog og Regionaltog etc .. Så ville alle tog pludselig kunne køre incl. sikkerhed på alle baner..\nOg dvs. også S-tog på kystbanen..\n(Ja - og kørestrømsspænding, men det er sgu det mindste problem - det kræver bare en frekvensomformer på toget + ny pantograf)\n#10 Jesper Ørsted 4. december 2009 - 00:16\nDet behøver hverken være dyrt eller besværligt at omlægge Kystbanen til S-togsdrift:\nFlyt trasséen ud i en passende afstand af perronen 2 Hæv trasséen med et ekstra lag skærver\nOpsæt S-togssignaler på Kystbanen\nLuk fjerntogsremisen ved Svanemøllen\nInddrag fjerntogssporene fra KBH - Klampenborg som S-togsspor\nByg nye perroner på Vesterport, Svanemøllen\nSkift spændingen i køreledningerne på Kystbanen så den passer til S-tog.\n#11 Lars Nielsen 4. december 2009 - 08:42\nDet er faktisk sådan, at det danske TEN-net ender i Klampenborg for tiden, hvilket umiddelbart virker underligt. Forestiller man sig imidlertid at strækningen Klampenborg-Helsingør får S-togssignaler og øvrigt S-togsudstyr, så vil S-tog, der har endestation i Klampenborg i dag kunne forlænges til Helsingør, og Øresundstogene få endestation i Klampenborg. Så giver TEN-nettet pludselig mening.\nFordelen ved dette vil være at få pendlertrafikken mellem Kystbanestationerne og København ud af et kompliceret fjerntogssystem. Forlænges Klampenborglinjerne vil det ikke umiddelbart påvirke antallet af S-tog i røret.\n#12 Heino H. Gehlsen 4. december 2009 - 11:29\n2 Hæv trasséen med et ekstra lag skærver\nEr det ved perronerne du mener? Mener du så ikke snare hæve perronerne? Det er ved omlægning fra S-tog til regionaltog, at en spandfuld skærver kan vise sig nyttig, ikke omvendt.\nVed omlægning til de nuværende 4. generations S-tog går man enten et gravearbejde i møde, hvor det er muligt, eller et større perronarbejde...\nHvorfor? Hvad er formålet? Hvis regional- og fjern-togene ikke får mulighed for at køre længere end til Østerport, hvor skal de så opklodses?\nInddrag fjerntogssporene fra KBH - Klampenborg som S-togsspor.\nLogisk konsekvens, hvis de ikke længere benyttes; men ikke strengt nødvendig - afstanden mellem Hellerup og Kalmpenborg er altså ikke nævneværdig i forhold til andre steder, hvor et overhalingsspor kunne være nyttigt.\nHost! Ved Vesterport? Hvor? Forslaget er kun relevant, hvis den forslåede løsning inkluderer, at Diesel-sporet i røret også omlægges til S-tog, og så er der pludselig kun passage for for S-tog! Ærligt talt en modbydelig tanke, hvis jeg må tillade mig at udtrykke min personlige holdning. Hvis/Når HH-tunellen nogensinde bliver en realitet, hvordan ville man i fremtiden flette jernbanestrækningen ned langs Helsingørmororvejen ind til til København H? Nok ikke længere over Hellerup via Lyngby/Hillerød-fingeren, vel?\nHvorfor? Det vil alligevel være nødvendigt at investere i flere tog, så hvorfor ikke bare tænke sig godt om, og gøre som Jakob Køster ovenfor lægger op til?\nNår jeg ovenfor overhovedet foreslår at ændre kørestrømmen på strækningen mellem Valby og Høje Tåstrup er det for at sikre, at alle tog har mulighed for at passere denne strækning. Selv med den kommende Bane over Køge vil et uheld på fjertogsstrækningen mellem Høje Tåstrup og Hvidovre Fjern nemlig lægge al 25 KV-trafik mellem København og Kalundborg; men denne problematik er selvfølgelig kun relevant, hvis den pågældende strækning nogensinde udsættes for kørestrøm...\n#13 Heino H. Gehlsen 4. december 2009 - 11:42\nRe: Re: Løsningen\nForlænges Klampenborglinjerne vil det ikke umiddelbart påvirke antallet af S-tog i røret.\nAntallet ville af tog igennem røret vil ikke nødvendigvis blive påvirket, idet Linje H, som idag har endestation ved Østerport let kunne forlænges til Klampenborg og sammen med linje C udgøre hhv. et bumletog og et gennemkørende hurtigtog. Driftsstabiliteten ville dog let blive påvirket af endnu en lang finger!\nForestiller man sig imidlertid at strækningen Klampenborg-Helsingør får S-togssignaler og øvrigt S-togsudstyr, så vil S-tog, der har endestation i Klampenborg i dag kunne forlænges til Helsingør, og Øresundstogene få endestation i Klampenborg.\nDet vil være mere oplagt at blot at ændre de nuværende køreplaner, således at Øresundstogene netop ikke kører længere end til Klampenborg, eller for den sags skyld blot til København H og Østerport (evt. uden stop på Nørreport, hvilket kunne overlades til mere stabile ruter).\n#14 Jesper Ørsted 4. december 2009 - 20:40\n[quote] 2 Hæv trasséen med et ekstra lag skærver\nVed omlægning til de nuværende 4. generations S-tog går man enten et gravearbejde i møde, hvor det er muligt, eller et større perronarbejde... [/quote] Da S-tog er lavere end fjerntog, så skal man enten sænke perronerne eller hæve sporerne. Det sidste er langt det billigste.\n[quote] 4. Luk fjerntogsremisen ved Svanemøllen\nHvorfor? Hvad er formålet? Hvis regional- og fjern-togene ikke får mulighed for at køre længere end til Østerport, hvor skal de så opklodses? [/quote] Meget enkelt: Alle mulige andre steder hvor DSB har remiser, men hvis ikke man lukker remisen ved Svanemøllen, så kan man ikke inddrage fjernsporerne KBH-Svanemøllen til S-togsdrift med det forudsigelige resultat at der kommer trafikpropper på S-banen på den strækning. Med omlægning af Kystbanen til S-bane, så vil der ej heller være behov for remiser til fjerntog på den strækning.\n[quote] 5. Inddrag fjerntogssporene fra KBH - Klampenborg som S-togsspor.\nHost! Ved Vesterport? Hvor? Forslaget er kun relevant, hvis den forslåede løsning inkluderer, at Diesel-sporet i røret også omlægges til S-tog, og så er der pludselig kun passage for for S-tog! Ærligt talt en modbydelig tanke, hvis jeg må tillade mig at udtrykke min personlige holdning. Hvis/Når HH-tunellen nogensinde bliver en realitet, hvordan ville man i fremtiden flette jernbanestrækningen ned langs Helsingørmororvejen ind til til København H? Nok ikke længere over Hellerup via Lyngby/Hillerød-fingeren, vel? [/quote] Fjernsporerne på strækningen til Klampenborg skal omlægges til S-bane og der skal laves en anden perron til S-tog på Vesterport. HH-tunnel? Forget it!\n[quote] 7. Skift spændingen i køreledningerne på Kystbanen så den passer til S-tog.\nNår jeg ovenfor overhovedet foreslår at ændre kørestrømmen på strækningen mellem Valby og Høje Tåstrup er det for at sikre, at alle tog har mulighed for at passere denne strækning. Selv med den kommende Bane over Køge vil et uheld på fjertogsstrækningen mellem Høje Tåstrup og Hvidovre Fjern nemlig lægge al 25 KV-trafik mellem København og Kalundborg; men denne problematik er selvfølgelig kun relevant, hvis den pågældende strækning nogensinde udsættes for kørestrøm... [/quote] Det vil give en stor ufleksibilitet hvis kun nogle togsæt kan køre på visse strækninger, derfor er det pinedød nødvendigt at skifte strømstyrke. Alternativet er en meget dyr ombygning af alle s-togsæt.\n#15 Heino H. Gehlsen 4. december 2009 - 21:32\nRe: Re: Re: Løsningen\nMeget enkelt: Alle mulige andre steder hvor DSB har remiser, men hvis ikke man lukker remisen ved Svanemøllen, så kan man ikke inddrage fjernsporerne KBH-Svanemøllen til S-togsdrift med det forudsigelige resultat at der kommer trafikpropper på S-banen på den strækning. Med omlægning af Kystbanen til S-bane, så vil der ej heller være behov for remiser til fjerntog på den strækning.\nFjernsporerne på strækningen til Klampenborg skal omlægges til S-bane og der skal laves en anden perron til S-tog på Vesterport. HH-tunnel? Forget it!\nDermed tilkendegiver du altså, at sit forslag ikke handler om at forlænge S-togsdriften fra Klampenborg til Helsingør; men at afvikle al fjerntogsdrift nord for København H, og omdanne København H til endestation med op til otte spor til fjerntogsdrift (hvis ikke blot seks, idet den øgede S-togsdrift må forventes eventuelt at nødvendiggøre inddragelse af en ekstra perron til S-tog). Hvorfor skrev du ikke bare det fra starten?\nDet vil give en stor ufleksibilitet hvis kun nogle togsæt kan køre på visse strækninger, derfor er det pinedød nødvendigt at skifte strømstyrke.\nDet er blot et spørgsmål om simpel logistik, og en begrænset overkapacitet af to-strømstog.\nAlternativet er en meget dyr ombygning af alle s-togsæt.\nHvordan skulle det blive dyrere at foretage en mindre opdatering af 135 togsæt i forhold til udskiftning af ca. 80 km kørestrøms-ledning? Med din forslåede omlægning skulle al 25 kV-vekselkørestrøm mellem København H og Helsingør omlægges til 15 kV-jævnkørestrøm, hvilket ville være en aldeles bekostelig og komplet idiotisk bommert – ser vi bort fra tabet i kablerne, så skulle man ’opgardere’ med indtil flere nye transformerstationer.\nDa S-tog er lavere end fjerntog, så skal man enten sænke perronerne eller hæve sporerne. Det sidste er langt det billigste.\nS-tog er lavere end fjerntog? Mig bekendt foregår indstigningen i et S-tog normalt fra ca. 90-95 cm høje perroner, mens indstigning i fjerntog sker fra varierende perronhøjde – dog typisk fra ca. 55 cm. Sådan har det været i mange mange år, og det er netop derfor jeg selv forslår, at hæve sporene ved stationerne mellem Valby og Høje Tåstrup i forbindelse med mit forslag om at omlægge denne strækning til 25 kV-vekselkørestrøm – en løsning, som i modsætning til din er væsentlig billigere, og sikrer en væsentlig mere fleksibel jernbanedrift, som i praksis vil kunne integrere Storkøbenhavn væsentlig bedre med omegnskommunerne, end dit ekstremt dyre forslag…\n#16 Jesper Ørsted 4. december 2009 - 22:09\nRe: Re: Re: Re: Løsningen\nDet er meget enkelt: Uden fjerntog på Kystbanen er der ingen fjerntog nord for KBH. Jeg kan ikke se hvad problemet er, det vil kun føre til en forenkling og billiggørelse af togtrafikken nord for KBH. Flere togafgange på Kystbanen, større kapacitet på S-togsstrækningen KBH - Svanemøllen, som er en flaskehals i dag, når de 2 fjerntogsspor inddrages til s-togsdrift.\n#17 Heino H. Gehlsen 4. december 2009 - 22:42\nRe: Re: Re: Re: Re: Løsningen\nFor er for så vidt ikke noget galt med S-togslignenden drift drift; men den måde du søger det opnået på er unødigt dyr, og hæmmer mulighederne for fremtidig transition i forbindelse med yderligere udbygning af jernbanen. Der er truffet mange uheldige beslutninger vedr. jernbanen igennem årerne, og jeg håber virkelig ikke, at hverken dit løsningsforslag eller ministerens (hvordan end det konkret er formuleret) bliver endnu en i samlingen, for 15 kV-jævnspændingskørestrøm er simpelthen ikke den rette løsning, når der allerede eksisterer noget mere hensigtsmæssigt. Når der alligevel allerede ville skulle købes nye tog, så kan man lige så godt forsøge at løse mere end ét problem ad gangen - skal man pille ved en stræknings kørestrøm og perronhøjder, bør man starte med strækningen Valby - Høje Tåstrup j.f. mit indlæg ovenfor. I den sammenhæng undres jeg egentlig over, hvorfor 4.generations-S-togene ikke blev designet som to-strømstoge med henblik på løbende afvikling af 15 kV-jævnstrømskørestrømmen...\nHvis man droppede integrationen mellem kystbanen og Øresundstoger, og i stedet lod kystbanen fortsætte til Roskilde/Ringsted og standsede Øresundstoget ved København H eller Østerport, som ville brugerne formentlig ikke opleve den nuværende desperation. Men det er jo desværre en politisk beslutning at udlicitere fastlagte strækninger frem for fleksible trafikandele i de enkelte regioner.\n#18 Lars Nielsen 6. december 2009 - 16:50\nRe: Re: Re: Re: Re: Re: Løsningen\nDer er truffet mange uheldige beslutninger vedr. jernbanen igennem årerne, og jeg håber virkelig ikke, at hverken dit løsningsforslag eller ministerens (hvordan end det konkret er formuleret) bliver endnu en i samlingen, for 15 kV-jævnspændingskørestrøm er simpelthen ikke den rette løsning, når der allerede eksisterer noget mere hensigtsmæssigt. Når der alligevel allerede ville skulle købes nye tog, så kan man lige så godt forsøge at løse mere end ét problem ad gangen - skal man pille ved en stræknings kørestrøm og perronhøjder, bør man starte med strækningen Valby - Høje Tåstrup j.f. mit indlæg ovenfor. I den sammenhæng undres jeg egentlig over, hvorfor 4.generations-S-togene ikke blev designet som to-strømstoge med henblik på løbende afvikling af 15 kV-jævnstrømskørestrømmen...\nEnig i den generelle kommentar om de uheldige beslutninger. En af de nyeste er jo at man bygger en jernbanetunnel under København, som ikke giver stabilitet og mulighed for tættere drift i S-tog og fjerntogsnet. Generelt har man også investeret for lidt i infrastruktur og fokuseret for meget på materiel, omend der skete ændringer på det punkt i januar i år.\nI Skåne findes togsystemet "Pågatåg", som køres med materiel, som fra passagervinkel kan minde lidt om S-tog (mange døre bl. a.). Man byggede togssystemet om med en standardmodel af tog, der var udviklet til en by, hvis lokaltrafik på visse punkter kan sammenlignes med København. Togene kører imidlertid på samme strømsystem som fjerntogene.\nJeg ved ikke om teknikken med flerstrømstog er blevet så standard som teknikken med flerbåndsmobiltelefoner. Hvis den er kunne producenterne af Øresundstog eller S-tog måske overveje om de omkostningseffektivt kan bygge en vareprøve på et sådan flerstrømstog, som man så kunne demonstere for politikerne med en tur gennem København midt på dagen uden for myldretid.\nJeg mener ellers generelt at man skal fokusere mere på endnu mere på infrastrukturen, fx med en Slotsbane og brokvarterbane under København eller elektrificering til Holbæk og Kalundborg. Måske vil politikerne gerne se togene demonstreret inden tanken om ombygning af Kystbanens infrastruktur ville blive afskrevet helt.\n#19 Heino H. Gehlsen 6. december 2009 - 18:56\nRe: Re: Re: Re: Re: Re: Re: Løsningen\nDen nye Coradia LIREX (X61), ville, ligesom DBAG-Baureihe 423, sikkert også fungere udmærket som S-tog i København; men situationen ville være den samme, idet der enten stadig ville være tale om afvigende kørestrøm (1,5 kV jævnspænding forudsat at togene kunne ombygges til dette), eller at der ville blive tale om en omlægningsperiode, hvor de benyttede togsæt var nødsaget til at kunne køre på to kørestrømsvarianter (for at minimere problemerne i forbindelse med en omlægning).\nPersonligt vil jeg mene, at det ikke kan betale sig at omlægge til yderligere S-togsdrift med Litra SA end vi har allerede, og i hvert fald slet ikke på strækninger, som allerede et integreret med resten af landet. Frem for at justere selve jernbanen til disse togsæt bør man i stedet købe standard togsæt, som i forvejen er optimeret til de konkrete forhold.\nAltså: Køb nye togsæt beregnet til S–togsdrift på en eksisterende fjerntogsjernbane - indsæt dem så mellem Helsingør og Kastrup/Roskilde, samt evt. helt til Holbæk/Kalundborg/Ringsted. Således ville man i praksis opnå hvad vi tillægger S-toget; men med væsentlig færre udgifter, og med væsentlig bedre integration med resten af den Sjællandske jernbane. I dette løsningsforslag ville togsæt beregnet til flere perronhøjder, samt togsæt med aftagere til flere kørestrømstyper kun blive aktuelt på strækningen Valby – Høje Tåstrup, hvis man altså ikke omlægge denne ene strækning til 25 kV vekselstrømskørestrøm og hævede sporerene ved perronerne.\nSom det forhåbentlig fremgår, fokuserer jeg altså på karakteristika ved driftsformen, samt at udbrede denne mest muligt og billigst muligt…\nMåske vil politikerne gerne se togene demonstreret inden tanken om ombygning af Kystbanens infrastruktur ville blive afskrevet helt.\nEn omfattende ombygning af Kystbanen er forhåbentlig fuldstændig afskrevet set i lyset af ovenstående! Som tidligere nævnt er det den måde man fra politisk side vælger at opdele jernbanen i små selvstændige strækninger, som er problemet, idet man mister muligheden for løbende at revurdere behovene og justere køreplaner m.v. i forhold til virkeligheden.\nJeg tager i denne sammenhæng ikke stilling til udlicitering som overordnet strategi; men konstaterer blot, at hvis man vælger den vej, så burde man tage konsekvensen og gå hele vejen, hvilket indebærer, at man udliciterer hele regioners lokaltrafik som en samlet pakke, og holder dette adskilt fra inter- og -transregions-trafikken, som selvfølgelig tilsvarende kan udliciteres som en selvstændig pakke.\n#20 Lars Nielsen 6. december 2009 - 23:43\nRe: Re: Re: Re: Re: Re: Re: Re: Løsningen\nSpændende overvejelse, som jo også ville mere plads i Frederikssundlinjen, hvor de nuværende S-tog jo så ikke skulle dele Valby-Kbh H med Høje Taastrup-linjen. Hvis det vises at det vil kunne virke (og der vil en demomodel, fra en materielproducent nok ikke være skadelig) ville man jo også kunne lege med tanken om at bygge Hillerødlinjen om på samme måde og forlænge sjællandstog, der stopper på Østerport til Hillerød. Det ændrer jo dog ikke ved det skrigende behov for mere kapacitet gennem København som fx vil kunne leveres af Slotsbanen og Brokvartersbanen.\n[quote]Måske vil politikerne gerne se togene demonstreret inden tanken om ombygning af Kystbanens infrastruktur ville blive afskrevet helt.\nJeg tager i denne sammenhæng ikke stilling til udlicitering som overordnet strategi; men konstaterer blot, at hvis man vælger den vej, så burde man tage konsekvensen og gå hele vejen, hvilket indebærer, at man udliciterer hele regioners lokaltrafik som en samlet pakke, og holder dette adskilt fra inter- og -transregions-trafikken, som selvfølgelig tilsvarende kan udliciteres som en selvstændig pakke.[/quote]\nStrømforsyning er en teknisk udfordring, udlicitering en organisatorisk.\nEn BCG-rapport, som Transportministeriet har offentliggjort på sin hjemmeside, omtaler at en opdeling som den du nævner kan give anledning netværkstab. Der er vist aldrig nogen, der har talt om at det er et netværkstab at den ledige S-togskapacitet midt på dagen ikke bruges i intercitytrafikken. Artiklen handler imidlertid om de tekniske udfordringer ved S-tog til Helsingør.\n#21 Heino H. Gehlsen 7. december 2009 - 21:59\nOmlæg S-tog mellem Høje Tåstrup og Valby til regionaltog\nSpændende overvejelse, som jo også ville mere plads i Frederikssundlinjen, hvor de nuværende S-tog jo så ikke skulle dele Valby-Kbh H med Høje Taastrup-linjen.\nNemlig – og hvis man på et tidspunkt gjorde alvor af et femte sport mellem Enghave og Valby, så ville det endda være muligt at lade en del af den nordgående fjerntrafik passere denne vej frem for via det gamle godsspor, hvilket ville begrænse generne ved den planlagte forgrening i niveau ved Ny Ellebjerg station, eftersom man ikke længere vil være nødsaget til at krydse den vestgående trafik fra Amager.\nHvis det vises at det vil kunne virke (og der vil en demomodel, fra en materielproducent nok ikke være skadelig) ville man jo også kunne lege med tanken om at bygge Hillerødlinjen om på samme måde og forlænge sjællandstog, der stopper på Østerport til Hillerød.\nEftersom der reelt blot er tale om omlægning til traditionel EU-standard (550 mm høje perroner og 25kV 50Hz vekselkørestrøm), burde en studietur til en tilsvarende løsning kombineret med en realistisk køreplan og passagerprognose m.v. vel sagtens være nok; men ja, en demo har det med at overbevise dem, som ikke accepterer diagrammer og tekniske specifikationer m.v. for tilstrækkelig evidens.\nEt hurtigt og ligefor bud på en produktfamilie, som burde kunne tilpasses til den forslåede løsning, kunne faktisk være Alstom’s Coradia Nordic/ Continental, som benyttes af Skånetrafikkens Pågatåget (X61) http://www.se.alstom.com/home/products_ser... ; http://www.transport.alstom.com/_eLibrary/...). Produktfamilien er bl.a. designet til perronhøjder mellem EU-standardhøjderne 550 mm og 760 mm., og har mulighed tilvalg af mange døre.\nHillerød-fingeren kunne selvfølgelig også være en naturlig forlængelse på en sådan omlægning af strækningen Valby – Høje Tåstrup, eftersom det ville muliggøre drift fra lokalbanerne til Hellerup og videre til resten af Sjælland; men en sådan ændring ville nok overbelaste fjernsporet i boulevardtunnellen, og efterlade S-togsnettet i en ikke-optimal tilstand.\nDet ville nok være mere hensigtsmæssigt at lade kørestrøm og perroner være, og i stedet investere i nogle tostrøms-togsæt, som kunne passere strækningen uden stop, hvor der kun er to perroner. Bemærk i denne sammenhæng, at Lyngby station har tre perroner og let kan udvides med en fjerde, således at tog af begge gulvhøjde kunne standse; Holte, Birkerød og Allerød har alle tre perroner, hvor den midterste kunne sikre, at nogle tog med lav gulvhøjde kunne standse; og Gentofte havde jo egentlig også en tredje perron, som vist henstår til afvikling; men denne kunne sagtens reetableres. Når fjerdegenerations-S-togene engang udfases kunne man så endelig udfase det gamle S-togs-system finger for finger og omlægge til noget ensartet…\nDet ændrer jo dog ikke ved det skrigende behov for mere kapacitet gennem København som fx vil kunne leveres af Slotsbanen og Brokvartersbanen.\nDet ville jo ikke kun være S-togsstrækningen Valby – København H, som ville blive ’aflastet’; men også videre gennem boulevardtunnellen; men ja, en egentlig kapacitetsudvidelse ville være særdeles interessant. På den anden side kunne pengene måske investeres bedre i at lede trafikken udenom København i en ydre ring. Alternativt kunne man fordoble København H’s perronantal ved at hæve træskuret over perronerne, og anlægge et nyt lag endestationsperroner på et lag beton med direkte tilgang til den eksisterende stationsbygning. Problemet med kapaciteten i boulevardbanen er jo, at næsten ethvert tog presses igennem denne, og ikke kun hvad der er nødvendigt for at servicere Nordsjælland.\nPersonligt havde jeg gerne set, at man i stedet for at lave have lavet den Københavnske minimetro, havde realiseret den gamle DSB-ide fra ’Plan 2000’ om en S-togstunnelbane fra Vanløse (samt evt. også Valby) over Nørreport og til Lufthavnen. Den konkrete linjeføring er i den sammenhæng ikke så vigtig; men det faktum, at det ville have aflaster boulevardbanen ved at lede togene ud på Amager var er væsentlig mere interessant end et lille førerløst isoleret system. Tænk bare: S-tog fra Frederikssund (sat evt. Høje Tåstrup) direkte til lufthavnen uden skift.\nKunne ikke selv have kategoriseret det bedre; men begge dele er dog stadig vigtige dele af den overordnede planlægning!\nJeg vist lidt for kort for hovedet, da jeg griflede den ekskurs. Jeg vil lige lægge ud med at præcisere, at jeg med regioner ikke mener de formelle administrative regioner; men til de reelle trafikale regioner. Min oppolering mod udlicitering af enkeltstrækninger gælder blot (især langvarig) segmentering af trafikken omkring de mest komplekse og følsomme områder – såsom i hovedstaden. Dette gælder især passagen gennem røret, som under ingen omstændigheder bør gøres langvarigt afhængig af en anden nationalstats gøren og laden – eller for den sags skyld fungere som politisk prøveballon for politiske interesser.\nMed hensyn til rapporter og anden empiri, så vil jeg blot erindre os alle om, at en strategisk velvalgt case ofte med fordel kan benyttes i de rette sammenhænge, selvom dens generaliseringer reelt kun kan relateres til casen selv; men at blind tiltro til en tilfældigt uhensigtsmæssigt valgt case som udgangspunkt ikke bidrager med noget godt. Jeg henviser egentlig ikke den omtalte rapport; men opfordrer blot til, at vi er påpasselige med, hvordan vi benytter sådanne rapporter og empiri i det hele taget. Tag eksempelvis klodens klima… Vi har rapporter i hobevis; men ved vi hvordan vi løser problemer? eller for den sags skyld om det overhovedet eksisterer?\nI evig søgen efter evidens udarbejdes rapport efter rapport; men disse rapporter ender desværre alt for ofte ikke med at udrette noget som helst – og jeg forestiller mig ærligt talt ikke, at det var sådan jernbanen i sin tid blev tid. Tværtimod er jeg af den opfattelse, at det var visionære tiltag, der, i forening med ligefor løsninger på konkrete behov, resulterede i den grundlæggende infrastruktur, som vi nyder godt af i dag, og som vi desværre ikke formår at videreudvikle hensigtsmæssigt.\nMåske er de så omtalte kapacitetsproblemer gennem København i virkeligheden blot italesat – en følge af en bestemt diskurs, som ikke nødvendigvis er den mest optimale. Måske har vi så travlt med gennem bjerge af empiri og via avancerede modeller at analysere os frem til de mest optimale løsninger på de eksisterende trafikale problemer som konstituerer byerne, at vi overser de ligefor løsninger, og når disse så alligevel ser dagens lys, så ignoreres de, eller affejes som følge af begrænset empiriske bevisførelse.\nMåske burde vi lære af fortiden, hvor byerne knopskød omkring stationerne. Dengang turde man godt svinge skovlen…\n#22 Lars Nielsen 8. december 2009 - 09:35\nRe: Omlæg S-tog mellem Høje Tåstrup og Valby til regionaltog\nUmiddelbart enig i det meste af det du skriver omend fjerntrafikken vel ikke går forbi Valby efter 2018. Heldigvis er der forberedt for niveaufri skæring ved Ellebjerg så man kan undgå en lysreguleringsløsning a la den Vejdirektoratet har for tiden i sammenfletningen mellem Djurslandmotorvejen og den østjyske motorvej.\nHillerød-fingeren kunne selvfølgelig også være en naturlig forlængelse på en sådan omlægning af strækningen Valby – Høje Tåstrup, eftersom det ville muliggøre drift fra lokalbanerne til Hellerup og videre til resten af Sjælland; en en sådan ændring ville nok overbelaste fjernsporet i boulevardtunnellen, og efterlade S-togsnettet i en ikke-optimal tilstand.\nJeg havde faktisk slet ikke tænkt på lokalbanerne, men det er da rigtigt, at man ville kunne lave den særartede danske løsning med dieseltog under køreledninger også på denne strækning.\nHvis det her er noget man vil videre med så skal det gennem hele møllen med forundersøgelse, VVM-undersøgelse, politisk bevilling af anlægsbudget og anlægsperiode. Så taler vi måske driftsstart i 2018-2020. Til den tid er de nuværende S-tog 22-24 år gamle og har altså 6-8 år tilbage af deres forventede driftstid. Til den tid stiger vedligeholdelsen og driftsnedbruddene sikkert, og de Litra SA S-tog der bliver til overs ved at pille to af seks linjer ud af S-togsnettet kan sikkert bruges fornuftigt i de tilbageværende fire linjer frem mod 2030.\n[quote]Det ændrer jo dog ikke ved det skrigende behov for mere kapacitet gennem København som fx vil kunne leveres af Slotsbanen og Brokvartersbanen.\nDet ville jo ikke kun være S-togsstrækningen Valby – København H, som ville blive ’aflastet’; men også videre gennem boulevardtunnellen; men ja, en egentlig kapacitetsudvidelse ville være særdeles interessant. På den anden side kunne pengene måske investeres bedre i at lede trafikken udenom København i en ydre ring. [/quote]\nTanken om at omlægge S-baner til EU-standard (25 kV mv.) er faktisk helt ny for mig i denne her debat. Jeg tror, at hvis man piller 1/3 af linjerne ud af S-nettet sådan som der diskuteres her, så vil der være tilstrækkelig kapacitet i Boulevardbanens S-togsdel. Det vil betyde at Slotsbanen og Brokvartersbanen skal anlægges til EU-standard, og det er jo også i overensstemmelse med Trafikstyrelsens politik om at Danmark skal implementere EU-reglerne med så få undtagelser som muligt. Det er vel i Danmarks interesse at passagerne kan nå frem til landets hovedstad, og den er der vel ingen planer om at flytte til Kildedal.\nMht. organisation så er jeg ikke sociolog og synes det har en tendens til at blive noget snik-snak. Når nu Københavns Universitet modsat fx Yale, Oxford og Cambridge ikke vil forske i erhvervsøkonomi så man jo lytte til CBS eller vestdanske universiteter, hvis man vil høre noget løsningsorienteret om organisation.\nFindes der et kapacitetsproblem gennem København eller er det bare noget vi har italesat ? Spørg nogen af dem, der venter på en forsinket tog på Nørreport. Hvis politikerne kan tælle til 90, kan de vel også tælle til 24 (tog i timen).\n#23 Heino H. Gehlsen 23. december 2009 - 21:22\nRe: Omlæg S-tog mellem Høje Tåstrup\nHov, der var jo et nyt indlæg, som havde overset… ;-)\nUmiddelbart enig i det meste af det du skriver omend fjerntrafikken vel ikke går forbi Valby efter 2018.\nHenviser du til Køgebugt-udvidelsen, eller opdateringen af de gamle godsspor København H – Ny Ellebjerg, når du omtaler fjerntrafikken og Valby? Jeg tænker, at det evt. kunne have relation til, at jeg nævnte muligheden for alligevel at etablere det aflyste femte spor mellem Valby og Enghave til gennemkørende tog (herunder som backup-spor for indgående fjerntog)…\nRegionaltrafikken fra Kalundborg og Borup påvirkes jo ikke af Køge-bane (udover at der frigives plads på den eksisterende strækning grundet fraværet af gods- og fjerntog), og for ikke at overbelaste knudepunktet ved Ny Ellebjerg, hvor Køge-banen monteres, vil regionaltrafikken vel stadig have gennemkørende tog på Valby.\nHeldigvis er der forberedt for niveaufri skæring ved Ellebjerg […]\nForberedt er jo desværre ikke det samme som at det bliver til noget! Broerne over jernvanen ved Lyngby blev tilsyneladende forberedt til fire spor, og Sydhavn Station blev forberedt til flere kørebaner; men den dag i dag henstår resultaterne af fortidens fremadrettede tanker…\n[quote]Hillerød-fingeren kunne selvfølgelig også være en naturlig forlængelse på en sådan omlægning af strækningen Valby – Høje Tåstrup, eftersom det ville muliggøre drift fra lokalbanerne til Hellerup og videre til resten af Sjælland; en en sådan ændring ville nok overbelaste fjernsporet i boulevardtunnellen, og efterlade S-togsnettet i en ikke-optimal tilstand.\nJeg havde faktisk slet ikke tænkt på lokalbanerne, men det er da rigtigt, at man ville kunne lave den særartede danske løsning med dieseltog under køreledninger også på denne strækning. [/quote]\nPå sigt kunne man jo også sørge for at have et par hybrid-tog kørende – med den rette dieselelektriske model burde det nok være muligt at installere en strømaftager på taget…\nSelv med rent diesel-tog ville vi for øvrigt ikke være de første til at foretage en sådan løsning: En af de bayriske lokalbaner, Bayerische Oberlandbahn (BOB) (bayerische-oberlandbahn.de), fortsætter gennem hele s-bahn-strækningen til München Hauptbahnhof.\nUden at forholde mig til materiellets konkrete levetid (for jernbanemateriel har det jo med at blive holdt kunstigt i live væsentlig længere end det burde) tænker jeg, at du med dette regnestykke også har udregnet et muligt tidspunkt for, hvornår hele det københavnske S-togsnet kunne opdateres til mere hensigtsmæssig kørestørm.\nStrengt talt kunne man måske også inkludere ringbanen i en omlægning af Valby – København H. Således ville man pludselig opnå mulighed for passage til den anden side af København uden at passere boulevardtunnelen – ligesom godstogene gjorde i sin til, når de skulle ind til frihavnen.\nFindes der et kapacitetsproblem gennem København eller er det bare noget vi har italesat? Spørg nogen af dem, der venter på en forsinket tog på Nørreport.\nKapacitetsproblemerne i de nuværende trafikale adfærdsmønstre er selvfølgelig aldeles eksisterende – og noget, som jeg også selv oplever i min hverdag. Aner ikke hvorfor, hvornår eller hvordan det er sket; men en bindestreg havde erstattet en pæn mængde tekst! Fra og med næstsidste afsnit burde teksten have fremstået som følger (havde åbenbart fået gemt en kopi lokalt i harddisken):\nMåske er de så omtalte kapacitetsproblemer gennem København i virkeligheden blot italesat af den samme gruppering af aktører, som har domineret jernbanens afvikling gennem mange år – strækning efter strækning er med tiden blevet nedlagt som følge af de trafikmønstre, som i alt for stort omfang har været fokuseret omkring København som centrum, hvilket er aldeles usundt for øen Sjælland som helhed. Netværket af historiske jernbanestrækninger på Sjælland vidner tydeligt om, at der jernbanedriften på Sjælland kunne have været væsentlig anderledes i dag. Havde man eksempelvis ikke nedlagt Midtbanen; men derimod forlænget den til Hillerød som planlagt, havde vi kunne køre fra Helsingør til Gedser uden at genere den nuværende hovedlinje – og tilsvarende kunne man have kørt fra Kalundborg til Nakskov via Slagelse-Dalmose-Næstved-banen – eller for den sags skyld lavet en fra lavet en vestsjællandsk ring: Roskilde-Køge-Næstved-Dalmose-Slagelse-Kalundborg-Holbæk-Roskilde. Desværre er man fra lokalpolitisk side tilsyneladende mere interesseret i at omlægge de henliggende jernbanespor til cykelstier.\nNu hvor Femern-forbindelsen (samt højhastighedstog fra øst og syd) ånder os i nakken, er det nok ved at være på tide at udvikle nogle større helhedsorienterede visioner for Sjællands jernbane som helhed.\nProblemerne i København løses ikke nødvendigvis bedst i København; men måske snare rundt om København – altså at bruge pengene på at lede trafikken omkring byen i stedet for igennem byen. Således kunne man eksempelvis (og med mener jeg virkelig blot ’eksempelvis’) lave ring, der fletter ud ved Tåstrup/Motorring 4, fortsætter ind mellem Ballerup og Måløv, derefter gennem bevoksningen nord for Hareskov st. og syd for Furesø, og til sidst ind i Lyngby st. som har plads til endnu en fjerde perron, hvorefter den eksisterende S-togs-strækning enten kan suppleres med et ekstra sæt spor (hvilket ville kræve et moderat antal ekspropriationer eller 2-3 km tunnel inde til Hellerup) eller blot omlægges til 25 kV kørestrøm (hvilket ville gøre elektricificering af lille nord aldeles interessant). Ringen kunnne suppleres med nogle kæmpe parkeringsanlæg ved motorvejene, og udfletningen ved Tåstrup kunne desuden også forbindes til den kommende overhalingsstrækning via Køge…\nDokumentationskravene i forbindelse med infrastrukturelle anlægsprojekter har varieret gennem årerne; men det er vel en kendsgerning, at mængden af påkrævet empirisk dokumentation for, at en bestemt løsningsmodel nu også er den bedst tænkelige (som regel ud fra et cost-benefit-rationale) er steget væsentligt med årerne, hvilket dog ikke nødvendigvis sikrer, at det reelt også er den bedste løsning, som realiseres, idet bl.a. embedsværkets aktiviteter og ensidig fokus på og italesættelse af bestemte løsninger eller problematikker, kan medføre, at udviklingen følger en bestemt diskurs, som ikke nødvendigvis er den mest optimale. Måske har vi så travlt med gennem bjerge af empiri og via avancerede modeller at analysere os frem til de mest optimale løsninger på de eksisterende trafikale problemer som konstituerer byerne, at vi overser de ligefor løsninger, og når disse så alligevel ser dagens lys, så ignoreres de, eller affejes som følge af begrænset empiriske bevisførelse.\n#24 Lars Nielsen 27. december 2009 - 11:22\nRe: Re: Omlæg S-tog mellem Høje Tåstrup\n[quote]Måske er de så omtalte kapacitetsproblemer gennem København i virkeligheden blot italesat af den samme gruppering af aktører, som har domineret jernbanens afvikling gennem mange år – strækning efter strækning er med tiden blevet nedlagt som følge af de trafikmønstre, som i alt for stort omfang har været fokuseret omkring København som centrum, hvilket er aldeles usundt for øen Sjælland som helhed.\nHvis kapacitetsproblemerne er aldeles eksisterende, så er de jo ikke kunstigt italesat af nogen som helst. Dem, der siger at de findes, udtrykker dermed ingen holdning, men beskriver bare virkeligheden.\nJeg tror derimod, at det kan være en pointe, at man på et tidspunkt har sagt, at "nu skal der investeres statslige penge i København", (hvilket jeg under landets hovedstad), men at det så undervejs er kommet til en fokus på trafik internt i Københavns kommune, som har ignoreret den nationale interesse i at få passagerer ind til landets hovedstad.\nProblemerne i København løses ikke nødvendigvis bedst i København; men måske snare rundt om København – altså at bruge pengene på at lede trafikken omkring byen i stedet for igennem byen.\nSålænge man har valgt at placere hele statsadministrationen i Københavns Kommune nytter det ikke at lave et trafiksystem som kan sende ansatte og gæster til den forvaltning uden om Københavns Kommune. Den løsning du skitserer giver kun mening, hvis fx Transportministeriet flytter til fx Kildedal. At gøre det er ikke en sag, jeg driver.\nDet er et trist billede, du maler op af et embedsværk uddannet på KU som ignorerer rationalitet (cost-benefit analyser) og fakta (empiri). Jeg tror ikke, at det er så slemt, og at der findes fornuftige mennesker i embedsværket som arbejder for fornuftige trafikale løsninger inden for det politiske mandat de er blevet givet. Det er så bare ærgerligt, at KU ikke har villet uddanne dem i organisation, og at der engang i 1900-grønlangkål var en strid mellem DSB-Bane og DSB-tog, som ikke altid var rettet mod at få flere kunder til jernbanebranchen.\n#25 Emil Kastberg Rasmussen 17. februar 2010 - 01:45\nS-tog til Helsingborg?\nHvis man bygger endnu togtunnel til Helsingborg, skal der da gå S-tog dertil. Helsingborg er dobbelt så stor som sin naboby og navneslægtning, hvormed området samlet er tre gange så stort som Roskilde. Alt tyder på at helsingborgggenserne vil rejse mere og mere over sundet.\n#26 Rasmus Thulin 10. marts 2011 - 12:50\nS-togene idag er rædselsfuldt indrettet, i og med der ingen flystole findes her. Det må være noget der er opfundet af folk der ikke kører med toget.\nMed venlig hilsen Rasmus.


Nikita Darling - Nye priser - Generel debat - Eroguide.dk\nNikita Darling - Nye priser\naf Peterpedal, 13. September, 2012 in Generel debat\nVar lige fordi din hjemmesiden og kunne se at du havde lavet en ny prisliste.\nJeg syntes det er et super initiativ at bryde med alle enkeltydelserne. På den måde syntes jeg også at du viser at du ikke bare en en bolledukke man kan købe sig samvær med for en lille penge til et hurtig knald men at du faktisk gør en dyd ud af at hygge om kunderne og derfor minimum vil have betaling for 30 min.\nOm kunden så vælger at smutte før er jo en anden sag.\nJep, det gør det nemmere for alle. Godt Nikita kom med på vognen- nu kan selv en lille enfoldig mand overskue det :D\nDet er noget, som jeg har haft lyst til i meget lang tid... Og ja, jeg vil selvfølgelig gerne have god tid til hygge, men jeg ville lyve, hvis jeg påstod, at valget var totalt uden tanke på mig selv Det er jo osse af personlige årsager. Jeg er simpelthen ikke til det der korte 'hiv og sving og en aflevering - næste!' halløj... Jeg bliver sgu' stresset\nFor der er piger, som ikke er til puttenutte-hygge-pludre-halløjet, og de har det jo fint med de hurtige knald, og de gæster, som er til de hurtige knald, besøger jo så dem med glæde De kan jo så bare styre uden om mig\nFor lige at vende tilbage til det oprindelige indlæg..... Tror da de fleste/ alle piger gerne ville nøjes med halve/ hele timer, men har enkelt ydelserne med på menuen, for at få økonomien til at hænge sammen\nAt nikita har været supergod til promovere sig selv gennem dette site, så mændene står i kø for at få lov at prøve hende, er jo bare hendes gevindst. Så kan hun jo tillade sig, at fjerne de irriterende enkeltydelser\nHmmm der er vist blevet ryddet lidt op her hehe\nDer er andren piger der ikke anonsere med ydelser men kun med tid så det er jo ikke ligfrem noget nyt på markedt men det er nok som nakita siger at det er puttenyttepiger. Det hænger ihverfald sammen med at de er gfepiger. Hos mine faste piger bestiller jeg næsten altid en hele timer så mig rør det jo ikke :lol:\nJa, åbenbart omkring 60 indlæg der ikke faldt i god jord, men nogle tåler åbenbart ikke kritik.\nIgen et bevis på hvor skøn Nikita er. Her handler det ikke kun om max stakater, men om gode oplevelser.\nSåden er det da med de fleste piger jeg syns generalt de søger for at man for en god oplevse.\nDe havde jo intet med Nikitas nye priser at gøre, så fint nok at ryde op. Alt for mange tråde highjackes og ende i personfnidder som tager fokus fra det det handler om.\nJeg er personligt også tilhænger af man betaler for tid og ikke for ydelser. Det giver et hyggeligere samvær, hvor man så kan improvisere mere omkring selve aktiviteterne, frem for fra start at aftale: "først fransk, så spansk, så dansk og til sidst olie svensk".\nAhem... Med en lille frygt for at lyde selvfed...\nNu har hende Nikita altså eksisteret i noget længere tid end Eroguide, og gid at det var så vel, at man bare skulle skrive et par og firs indlæg på Eroguide, og så var ens forretning og hellige grav velforvaret. Men sådan spiller klaveret bare ikke. Det har taget mig tid og energi at nå hertil... Og det er ikke gået til internettet, men derimod til mine gæster i nuét på lagnet, og det er dér, du finder den reelle årsag til, hvorfor jeg kan "tillade" mig at fjerne enkeltydelserne.\nDer er andren piger der ikke anonsere med ydelser men kun med tid så det er jo ikke ligfrem noget nyt på markedt...\nJeg skrev lige præcis i mit første indlæg - inden det blev redigeret - at jeg ikke havde opfundet den dybe tallerken eller noget. Så helt rolig... Jeg har ikke groet vinger. De fleste kvinder er skønne, ja... Og man skal ikke tro, at man er noget specielt... Ak ja, den gamle kære Hr. Sandemose levede ikke forgæves! 8-)\nNakita det lyder somom du syns det var dunke dig i hodet at jeg skrev det men det var alser bare en ros til alle skønne piger som gir os oplevser og ikke kun sex. :)\nFik formuleret mig forkert nikita, my bad. Det er naturligvis i klinikken du gør et godt indtryk, det fortæller alle anmeldelser.\nDe par måneder jeg har været her, synes jeg dog der har været en stigende interesse for dig. Umiddelbart lyder det til at du er blevet mere optaget, bl.a af eroguides brugere. Så eroguide har haft en positiv indflydelse, selvom det er din indsats i klinikken der er altafgørende\nHvis jeg tager fejl, og du ikke har fået mere at lave siden din indmeldelse i eroguide, tager jeg hjertens gerne mine ord i mig igen. Det er bare min opfattelse, jeg har ikke evidens for mine udtalelser\nArj for pokker da, tråden var løbet helt af sporet. Vil man opleve en ægte censur, skal man da endelig benytte Gimel.dk. Her er tingene konsekvent orienteret negativt i forhold til andre fora og visse enkeltpersoner.\nKommer man på tværs af "ejeren", som webmaster insisterer på at kaldes, slettes ens indlæg blot uden varsel.\nDér gider jeg ikke lægge min energi mere.\nAndre skal selvfølgelig have lov til at prøve et strengt styret forum, hvis de vil, men her på Eroguide har vi langt mere liberale og fordomsfri forhold.\nHer kan vi nyse i den ene ende af byen, uden at de råber "prosit" i den anden ende.\nAdmin har lige slettet en kommentar, som jeg har skrevet. Det minder da særdeles meget om praksis på Gimel.