En rungende tomhed | Information\nDet var vist de færreste, der turde spå Kashmir en (kommercielt) strålende fremtid, da trioen debuterede i 1994 med albummet Travelogue, en ret uselvstændig præstation, der fermt (men så heller ikke mere) formåede at blende lyden fra flere af tidens navne - læs: Red Hot Chili Peppers, Primus, Faith No More, Soundgarden og Pearl Jam - til en frisk ungdomsskole-jam. Ret skal være ret - fra starten mestrede de tre herrer deres instrumenter til ug, og Kasper Eistrup er og bliver en god sanger, sådan er det bare, men originalitet tyngede ikke det dengang så unge band til jorden.\nHvilket i og for sig kun blev endnu mere udtalt i 1996 på den musikalsk set særdeles travle toer, Cruzential (der tilmed udsendtes i to forskellige versioner), hvor gruppen for første gang hev en stor udenlandsk producer for at få den rette anonymt internationale rockklang. Gruppen gjorde til gengæld et stort nummer ud af at fremstå som sære og anderledes i sangskrivning og performance, hvilket dog kun gjorde Cruzential til en af alle tiders mest irriterende cd'er.\nI mellemtiden skete der noget afgørende ude i den store verden. Dette noget hed Radiohead, som i sommeren 1997 anslog en ny tone inden for rocken med deres OK Computer, et af den slags værker alle - hvad enten de nu brød sig om det eller ej - blev tvunget til at forholde sig til. Alt efter orientering kunne man finde skiven banebrydende eller arty-farty, modig eller klynkende, eller hvad ved jeg - hvorom alting er, så gav den såvel den amerikanske grunge som den såkaldte britpop dødsstødet og søsatte i stedet 1.000 følsomme middelklassebands, der alle aspirerede til at skabe noget lignende.\nVar man i det ondskabsfulde hjørne, kan man faktisk godt give OK Computer skylden for Coldplay. There - I've said it.\nMen også Kashmirs primære sangskriver, sanger og guitarist Kasper Eistrup, havde antennerne ude, og det førte mærkværdigvis nok til Kashmirs til dato mest vellykkede udgivelse, The Good Life fra 1999, hvor det gamle, gakkede og rockorienterede Kashmir stødte frontalt sammen med det nye, inderlige og sart melodiske Kashmir, og resultatet blev et helstøbt værk, man kunne lytte til fra start til slut - vel at mærke uden at begynde at skrive huskesedler eller tænke på alt muligt andet imens.\nVar albummet højtstræbende, ja, måske ligefrem prætentiøst, lykkedes det mestendels bandet at matche sine ambitioner, og det katapultede da også trioen lige op i dansk rocks første division. Hvor den i parentes bemærket har befundet sig lige siden - uden at ændre en tøddel ved nævnte formel!\nSå udover at udvide besætningen til en kvartet i 2000 med tilføjelsen af gruppens i forvejen faste keyboardspiller, har Kashmir varieret nævnte ritual over nu i alt tre albums.\n2003's Zitilites kneb sig lige igennem ved hjælp af den måske mest velskrevne håndfuld sange, Eistrup til dato har stået fadder til, mens 2005's Tony Visconti-producerede No Balance Palace i den grad emmede af form over indhold, en tyst, men uklædelig desperation stod ud fra højtalerne - så kunne Lou Reed og David Bowie gæsteoptræde alt det, de lystede. Det kunne ikke skjule, at pladen lød som et druknende band, som i den grad behøvede en redningskrans for at komme ud af Radiohead-ghettoen. Velvidende at samme Radiohead selv har flyttet sig med syvmileskridt i forhold til det dér velsignede/forbandede OK Computer-trip.\nDet er måske også værd at få med, at Kashmir for store dele af sin egen generation fremstår som dét afgørende danske rockband, at det til stadighed er fremragende live - samt at Eistrup på en god dag virkelig kan skrive en af vemod dryppende ørehænger. Hos Kashmir er og bliver weltschmerz en selvfølge - om end man af og til rent faktisk kan danse til den. De har dog nok på nuværende tidspunkt nok gættet, at jeg ikke tilhører generationen, der voksede op med benævnte orkester, og at jeg fraset enkeltstående skæringer egentlig aldrig rigtig har været specielt vild med det. Til gengæld har de ofte stået for nogle forrygende flotte omslag, hvis det tæller? Men i den der særlige stilistiske boldgade foretrækker jeg i den grad svenske Kent, hos hvem der forekommer mig at være så meget større kunstnerisk dækning for livtagene med de der afgørende eksistentielle spørgsmål, som bare skal på bordet i denne genre.\nNå, efter således at have iført mig såvel livrem som seler, tør jeg vist godt kaste mig ud i mit egentlige ærinde - hvordan og hvorledes med gruppens ny langspiller, Trespassers, dens første i fem år und so weiter. Well, det er same procedure hele vejen rundt.\nEr man til Kashmir i forvejen, bliver man muligvis ikke skuffet, har man det som jeg, finder man med garanti linjer som »stepping out of everything/ to nothingness/ cause at every tick of the clock/ our times weighs/ a little less« tåkrummende. På alle niveauer. Og selv om jeg faktisk godt kan lide to af sangene som enkeltstående foreteelser - »Mouthful Of Wasps« og »The Indian (That Dwells Inside This Chest)«, hvis De vil vide det - får jeg som helhed en flad fornemmelse ved gentagne afspilninger af Trespassers.\nFaktisk bliver albummet dårligere, des mere man lytter til det, for på den anden side af det fornemme sammenspil og de to amerikanske produceres flotte fernis (den ene af dem, Mike Wallace, har faktisk produceret tre af de navne, Kashmir har hugget mest fra: Jeff Buckley, Nirvana og Coldplay!), mødes man af en rungende tomhed. Som stammer fra orkesters fatale, grundlæggende og afgørende mangel på originalitet. Læg dertil at Eistrups sange i denne omgang ikke løfter sig mange centimeter fra jorden, og man står med en udgivelse, der til nød kan betegnes som tålelig.\nIkke for det: Kashmir kan såmænd det hele - det er bare hørt før. Og bedre. Og mere interessant. Længere er den såmænd ikke.\nKashmir: Trespassers (Sony). Udkommer mandag\nDavid BowieJeff BuckleyLou Reed\n31. januar, 2010 - 19:10\n"dårligere, des mere man lytter til det"\n01. februar, 2010 - 11:38\nDet var da nogle utroligt billige kortslutninger Klaus L der laver. Sådan en ikke-Information-værdig pseudoanalyse siger nok mere om ham selv end om pladen. Og hvordan hænger det lige sammen at tale om originalitet og så fremhæve radiomusik som Kent og 'The good life'..\n01. februar, 2010 - 13:09\n"Har man det som jeg, finder man med garanti" Klaus Lynggaards musikkritik "tåkrummende. På alle niveauer." Det beror "mestendels" på hans "rungende tomhed" og til dels hans "fatale, grundlæggende og afgørende mangel på originalitet."\n"Ikke for det:" Klaus Lynggaard "kan såmænd" noget, der "til nød kan betegnes som tåleligt" og kan gå an "på en god dag."\n"Det er bare hørt før. Og bedre. Og mere interessant. Længere er den såmænd ikke."\nHvad man giver ud, får man igen. Værsgod.\n01. februar, 2010 - 13:20\n"Har man det som jeg, finder man med garanti” Klaus Lynggaards musikkritik “tåkrummende. På alle niveauer.” Det beror “mestendels” på hans “rungende tomhed” og til dels hans “fatale, grundlæggende og afgørende mangel på originalitet.”\n"Ikke for det:” Klaus Lynggaard “kan såmænd” noget, der “til nød kan betegnes som tåleligt” og kan gå an “på en god dag.”\n“Det er bare hørt før. Og bedre. Og mere interessant. Længere er den såmænd ikke.”\n01. februar, 2010 - 17:30\nDe fleste anmeldere elsker at skrive om sig selv, mens produktet der giver anledningen til disse skriverier som regel er en sekundær ting. I den henseende er Hr. Lynggaard ingen undtagelse.\nJeg kender ikke det pågældende produkt, eller orkesteret bag, men nogen gange må man finde sig i at anmelderen har en anden smag end en selv. Ellers må man alternativt nøjes med at læse pladeselskabets pressemeddelelse. Her vil man formentlig altid kunne finde rosende ord.\nI en helt anden boldgade vil jeg tillade at undre mig over at Hr. Lynggaard (eller en anden på Information) ikke har fundet det nødvendigt at omtale Jay Reatards død for et par uger siden.\n01. februar, 2010 - 17:43\n"...Jay Reatards død for et par uger siden"\nTak fordi du gjorde opmærksom på dette. Jeg havde ikke hørt de sørgelige nyheder før nu. Det kommer godt nok som lidt af et chok, han fremstod ellers som en af de mere stabile musikere indenfor den genre.\n01. februar, 2010 - 18:00\nSune N. Olsen,\nJa, jeg tror mange blev noget chokerede. At denne meget levende person døde i en alder af 29 gik også henover hovedet på Informations musikskribenter. Ligesom Rowland S. Howards død omkring nytår forøvrigt.\nMen det kan jo nås endnu. Hr. Lynggaard plejer som regel at finde pulsen når den er forsvundet.\n03. februar, 2010 - 11:31\nNiels og Sune:\nLæs evt. meget velskreven nekrolog på Undertoner her: http://www.undertoner.dk/2010/01/jay-reatard-1980-2010/\nDen gjorde det ud for, hvad jeg havde brug for at læse om den begivenhed.\n03. februar, 2010 - 17:38\nLad os holde næsen i sporet...\n@ Niels Østergård,\njeg synes det er mere nuanceret end som så. Som læser ønsker man ikke nødvendigvis (kun) at høre rosende ord, men en kritik der som minimum er funderet på en saglig- eller faglighed.\nJeg mener: SPID DEM MED DIT VID! Lynggaard, og du vinder anerkendelse.\nDet modsatte er tilfældet her, fordi anmeldelsen er forankret i en konsekvent nedladende arrogance, der gør den usaglig.\nLynggaard er ikke kritisk, han er usaglig, og dermed useriøs = ikke værd at tage alvorligt. Klaus Lynggaard gør sig derved til en kritiker ingen behøver at tage alvorligt.\nAnmelderes behov for selvhævdelse er velkendt og udbredt, men for mig består det problematiske i at dette enorme behov skal mættes på andres bekostning:\nUdover at underkende Kashmir, fordi de ikke falder i Lynggaards smag, har Lynggaard undervejs i sin anmeldelse desuden behov for at underkende en h-e-l ungdomsgeneration, og dette åbenbart alene fordi de (generationen) ikke deler Klaus Lynggaards smag! Det synes jeg da er tankevækkende.\nKlaus Lynggaard var engang en kritiker jeg læste med interesse og respekt. Det er efterhånden længe siden. Med tiden er han svundet til en skribent tilsyneladende uden højere mål for sin musikformidling, end at hævde sit eget ego.\nEn hård skal spundet omkring "en rungende tomhed." Ak ja.\n03. februar, 2010 - 21:12\nJa, du har givetvist ret.\nMå indrømme at jeg aldrig har givet Lynggaards anmeldelser den store opmærksomhed og sjældent orket at læse en helt en af slagsen.\nPrimært fordi Lynggaard sjældent anmelder musik der på nogen måde har min interesse. Sekundært fordi jeg altid har opfattet ham som du også gør ud fra denne anmeldelse.\nDog må jeg sige at det med at underkende en hel ungdomsgeneration næppe er noget Lynggaard er alene om. Har vi ikke alle en fornemmelse af at ungdommen nu om dage ikke er har helt så god en smag, eller whatever, som da vi selv var den unge generation?\nDette sagt, mener jeg stadig at jeg meget ofte støder på sure kommentarer fra lyttere til anmeldere når lytteren ikke helt er på bølgelængde med anmelderen, eller omvendt. Især når det anmeldte produkt hører til i det mere kommercielle segment. Jeg mener ikke at det er anmelderens opgave at rose revl og krat. Så mister anmeldelserne fuldstændig værdi.\n03. februar, 2010 - 21:18\nJa, du har ret; der er masser af nekrologer til Jay Reatard på nettet. Har dog ikke læst den du omtaler.\nMen sådan er det jo med alle nyheder. De findes i en eller anden form på nettet.\nSå hvis man i ekstrem grad skulle følge din logik var der imgen grund til at Information overhovedet eksisterer.\nGrunden til at jeg mener at Information burde have haft en nekrolog også er at jeg anser ham for at have været en af de mest toneangivende musikere gennem de sidste 10 år mindst.\nHvis en musikredaktion på Information skal have nogen berettigelse må den vel omtale det vigtigste og så lade ligegyldigheder, som Kashmir og Anden og hvad de ellers skriver om, ligge.\nMen i bund og grund er det vel et spørgsmål om smag. Og udsyn.\n04. februar, 2010 - 22:07\nFor det første er jeg ret sikker på, at produceren hedder Andy Wallace og ikke Mike...\nFor det andet kan du godt stryge den første del af din "anmeldelse". Det er ret uinteressant at læse så meget ævl om dig selv.


Governance - Håndhævelse\nDet er ikke alene den korrekte implementering af lovgivning, der er essentiel for virksomhederne. Et af de mest afgørende parametre for, om det indre marked bliver velfungerende eller ej, er, hvordan lovgivningen herefter fortolkes og håndhæves i dagligdagen. I den sammenhæng oplever virksomhederne, at fortolkning såvel som håndhævelse sker vidt forskelligt i medlemslandene. For virksomhederne betyder det i praksis, at de bliver mødt med vidt forskellige krav og kontroller på de forskellige markeder. Til tider er variationen af kravene så omfattende, at det får betydelige konsekvenser for virksomhedernes ageren på markedet. Når dette sker påføres virksomheder i nogle lande således væsentlige meromkostninger i forhold til deres konkurrenter i andre lande. Dansk Erhverv ønsker derfor et grundlæggende skifte i, hvordan fortolkning og håndhævelse foregår.\nEn af nøglerne til at skabe et reelt indre marked er således, at man gennem EU i højere grad harmoniserer håndhævelsen og sikrer ensartet fortolkning af reguleringen. Der er med andre ord brug for at styrke arbejdet mellem nationale håndhævelsesmyndigheder.\nI EU-forordningen om materialer og genstande bestemt til kontakt med fødevarer 1935/2004 er der mulighed for, at medlemsstaterne kan opretholde og vedtage nationale bestemmelser om såkaldte overensstemmelseserklæringer (Declaration of Compliance). Danmark kræver en overensstemmelseserklæring (Declaration of Compliance) på alle typer fødevarekontaktmaterialer, hvor f.eks. Tyskland kun kræver overensstemmelseserklæringer på materialetyper, der er dækket af særforanstaltninger. Dette giver danske virksomheder udfordringer i forhold til fremskaffelse af den nødvendige dokumentation, da leverandørerne fra andre EU-lande og oversøiske lande står uforstående over for de danske importørers krav om at se overensstemmelseserklæringer på noget, som de ikke afkræves overensstemmelseserklæringer på af virksomheder i andre EU-lande.\nI princippet alle virksomheder eftersom en meget stor del af vores nationale regulering er baseret på EU-regulering.\nFortolkningen og den hertil følgende håndhævelse af EU-lovgivning varierer markant i EU. CPC-netværket (Consumer Protection Coorporation), der i dag eksisterer for de nationale forbrugerhåndhævelsesmyndigheder, er et eksempel på, hvordan fælles håndhævelsesinitiativer kan give merværdi – endda uden, at der er tale om yderligere detailregulering. Sammen når myndighederne til enighed om fortolkninger af lovgivningen og deler erfaringer for, hvordan håndhævelsesprocedurerne bør finde sted.\nKommissionen skal således fremadrettet forpligtes til at samle de nationale håndhævelsesmyndigheder og i fællesskab med dem udarbejde fælles definitioner og fortolkninger, der så skal være gældende i alle medlemslande. Det vil være med til at sikre mere ensartet håndhævelse af de fælles regler. Når der sker overtrædelser på tværs af grænserne i EU, som ikke løftes af den ansvarlige, nationale håndhævelsesmyndighed, skal Kommissionen forpligtes til at gribe ind i sin egenskab af traktatens vogter, hvilket alt for sjældent sker i dag.\nDen 29. december 2005 trådte EU forordning 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse - også kaldet Forordningen for Forbrugerbeskyttelse (CPC) - i kraft.\nForordningen er netop nu under revision.\nRegeringen er opmærksom på, at EU-lovgivning fortolkes og håndhæves forskelligt i medlemslandene med risiko for, at der skabes ulige muligheder for virksomhederne i de forskellige lande. Regeringen støtter derfor idéen om at styrke dialogen mellem de nationale håndhævelsesmyndigheder med henblik på at fremme en mere ensartet håndhævelse, herunder at styrke samarbejdet mellem Kommissionen og medlemslandene med fokus på at udvikle best practice og ensarte fortolkning.\nRegeringen har tidligere svaret Virksomhedsforum, at man for at opnå dette mål bl.a. vil undersøge, hvordan det nævnte ”Consumer Protection Cooperation” netværk evt. kan inspirere til nye samarbejdskonstellationer af en lignende art. I lyset af den politiske udvikling på området, herunder udmøntningen af Kommissionens strategi for et styrket indre marked, har det efterfølgende vist sig mere effektivt at arbejde for et forbedret samarbejde om håndhævelse gennem andre indsatser. Regeringen har derfor justeret sit svar til Virksomhedsforum.\nRegeringen vil i stedet fokusere på at forbedre håndhævelsen i EU i forbindelse med forhandling af de konkrete forslag til retsakter og handlingsplaner, som Kommissionen fremsætter i regi af strategien for et styrket indre marked. Regeringen støtter Kommissionens ambition om et styrket indre marked. Mere specifikt arbejder regeringen for et fornyet fokus på implementering og en mere systematisk håndhævelse af reglerne i det indre marked. Blandt andet arbejder regeringen for at sikre en effektiv anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse af varer, ligesom regeringen arbejder for en styrket notifikationsprocedure på serviceområdet for at sikre, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser i kraft af servicedirektivet. Regeringen arbejder endvidere for at få de konkrete indre markeds redskaber som SOLVIT, kvikskrankerne og produktkontaktpunkterne til at fungere bedre og mere effektivt til gavn for både virksomheder og borgere.\nRegeringen har løbende været i dialog med Kommissionen, Parlamentet, de øvrige medlemslande samt relevante interessenter om at fremme et reelt indre marked gennem bl.a. bedre håndhævelse af indre markedsreglerne. Kommissionens strategi for det indre marked afspejler i høj grad danske prioriteter, og Kommissionen har bl.a. i maj 2017 præsenteret en efterlevelsespakke.\nI regi af efterlevelsespakken er der bl.a. lanceret en handlingsplan mhp. styrkelse af SOLVIT-netværket, der har til formål at hjælpe EU-borgere og EU-virksomheder med at finde praktiske løsninger på de problemer, der kan opstå, hvis en medlemsstat ikke anvender EU-lovgivningen korrekt. SOLVIT-handlingsplanen har givet anledning til et øget fokus på partnerskaber med formidlerorganisationer, der på sigt skal øge kendskabet til SOLVIT og muligheden for at anvende problemløsningsværktøjet. Det bemærkes desuden, at der i regi af handlingsplanen er øget fokus fra Kommissionen på afrapportering af sager af tilbagevendende karakter fra medlemsstaterne.\nEfterlevelsespakkens forslag til forordning om en ”Single Digital Gateway” er officielt vedtaget. Fra dansk side har der været arbejdet for et stærkt element af håndhævelse i forslaget med forpligtelser og gensidig koordination mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Den fælles digitale portal skal skabe én indgang for information, digitale selvbetjeningsløsninger og vejledningstjenester relateret til EU- og nationale regler om det indre marked. Med portalen er det ambitionen at gøre det nemmere for borgere og virksomheder at agere på tværs af grænserne og få overblik over deres rettigheder. Forslaget har et stærkt brugerfokus, og en lang række informationsområder vil blive dækket. Forordningen vil få betydning for myndighederne i medlemsstaterne, som skal levere underliggende indhold til portalen og sørge for, at dette indhold lever op til forordningens kvalitetskrav.\nDer er nået en aftale om forslaget til en ny forordning for gensidig anerkendelse, der har til hensigt at styrke princippet om gensidig anerkendelse af varer på det ikke og delvist harmoniserede vareområde. Forslaget introducerer bl.a. en gensidig anerkendelseserklæring, der skal gøre det lettere for virksomheder at demonstrere lovlig markedsføring af en vare i en anden medlemsstat. Derudover skærpes procedurerne for myndigheders vurdering af varer og afgørelser om gensidig anerkendelse. Endelig etableres der en problemløsningsprocedure for virksomheder i regi af SOLVIT-netværket, som den erhvervsdrivende kan benytte ved en afgørelse om nægtet eller begrænset markedsadgang som alternativ til de nationale klageprocedurer.\nTrilogforhandlingerne mellem Rådet og Europa-Parlamentet om notifikationsproceduredirektivet pågår, og der forventes en endelig aftale primo 2019. Direktivet skal forbedre den eksisterende procedure for indrapportering af krav og tilladelsesordninger relateret til tjenesteydelser. Med forslaget ønsker Kommissionen at fremme et velfungerende indre marked for tjenesteydelser ved i høj grad at spejle notifikationsproceduren på vareområdet. Regeringen har gennem forhandlingerne lagt vægt på at bevare det høje ambitionsniveau i forslaget, således at det bl.a. sikres, at interessenter fremadrettet, på samme vilkår som på vareområdet, vil få adgang til at se og kommentere på notificerede regler og tilladelsesordninger, før disse træder i kraft.


MobilNyt.dk - Streaming Audio\nHej Siri: Nu testes Apple HomePod mini på svensk\nApple er på vej til Norden med deres konkurrent til Googles og Amazons talende smarthøjttalere…\nMed overtagelsen af app’en Primephonic forsøger Apple nu at kapre det klassiske publikum. Det er ikke ret længe siden, at streaming simpelthen ikke var godt nok til klassisk musik. Optagelser af akustiske instrumenter, deres overtone-frekvenser og klangen af rummet, de optages i blev ofte kvalt i kompression. Men efterhånden som de store streamingtjenester én efter […].\nDog ikke på Apple TV, ser det ud til, hvilket begrænser brugen til de små, mobile skærme. Det er populært med nye initiativer indenfor det, der i gamle dage hed virtuel surround. Ud over Sonys initiativer på området, har Apple som bekendt annonceret deres Spatial Audio-indsats, der skal sikre rumfornemmelse og fornemmelse af absorption i […].\nDu må ikke købe danske Jabras nye, ultra-diskrete øretelefoner endnu\nEnhance Plus er måske de mindste trådløse øretelefoner på markedet, men til trods for det danske ophav starter de kun karrieren på det amerikanske marked. Der er dog en god forklaring. Vi kan godt være stolte af Jabra.\nApp'en DR LYD er blevet udvidet med podcasts på Apple Carplay…\nStreaming-giganten har blandt andre hyret Apples tidligere podcast-chef. til at varetage det indhold, der ikke er tv-serier og film. Det er et velkendt faktum, at Netflix bruger oceaner af penge på originalt indhold.\nPeis nye firma Nothing begynder karrieren med et sæt trådløse øretelefoner, der angiveligt liger i Apple-klassen, men til under halvdelen af prisen. Da OnePlus i sin tid blev stiftet, skete det på baggrund af en idé fra Carl Pei. Han ville lave et smartphone-brand for folk, der gerne ville have den nyeste Android-teknologi, men ikke […].\nI et frontalangreb på Apple kalder Horacio Gutierrez firmaet for en ”hensynsløs bølle”. Selve retssagen mellem Apple og Epic er overstået, og dommeren i sagen er nu gået i tænkeboks. En dom forventes senere på året.\nSe artikler om "Streaming Audio" samt:\nApple - Streaming Video - Mobil - TV - Connected Home\nMultirum - Film - Musik - *CES 2022 - Radio


Nyt job: Godt at være en del af et team - Bibliotekarforbundet\nAktuel side: Nyt job: Godt at være en del af et team\nNavn: Eske Hartmann\nStilling: Bibliotekar i DBC’s musikteam. Et fleksjob ni timer ugentligt.\nUddannelse: Bibliotek DB i 2011\nTidligere: Blågårdens Bibliotek i jobprøvning\n- Jeg blev godkendt til et fleksjob og blev efter et forløb på et jobcenter uden held tilknyttet et privat rekrutteringsfirma. Vi blev enige om, at jeg skulle sende en kort mail til virksomhederne i stedet for lange ansøgninger eller ringe dem op. I mailen præsenterede jeg mig selv på otte linjer. Jeg skrev for eksempel: Fuldt uddannet bibliotekar søger uforpligtende virksomhedspraktik og vedlagde mit CV. Og det gav pote. DBC kontaktede mig og tilbød mig en virksomhedspraktik på otte uger. Og ansatte mig efterfølgende i et fleksjob på ni timer om ugen.\n- Min primære opgave er at registrere og katalogisere musikanmeldelser fra de største danske dagblade som Politiken, Berlingske, Information og Weekendavisen. Jeg laver en post, hvor jeg koger anmeldelsen ned til nogle linjer med de vigtigste pointer - hvor den er fra, og hvem der har skrevet den. Den post hæfter jeg på cd’en, så anmeldelsen dukker op i databasen, når bibliotekarerne søger på cd’erne. Jeg tjekker også en række musiksites og blogs for anmeldelser, engelske musikmagasiner eller et dansk musikblad som Gaffa. Målet er også at give bibliotekarerne viden om ny musik, som kan guide dem i deres indkøb.\n- Det er super godt at være en del af et team, og mine kolleger værdsætter mit arbejde, da det ellers var en opgave, de skulle løse. Selvom jeg kun er her tre dage om ugen, så er jeg med til afdelingsmøderne, så jeg ved, hvad der foregår i virksomheden. Og de dage jeg kommer, når jeg at spise frokost med mine kolleger, så jeg opbygger også en social relation.\nSpørgsmål til Teamleder, Metadata DBC, Hanne Lydom Thomsen\nHvilke gevinster er der for arbejdspladsen ved at have ansatte i fleksjob?\n- Medarbejderne hos DBC er generelt meget optagede af at gøre en forskel gennem deres arbejde – at vi gør nytte for samfundet. Jeg tror, den tilgang smitter af på måden, vi er på over for hinanden. Vi er meget rummelige, og der er plads til at være forskellige. Som leder mener jeg, at diversitet er godt for en arbejdsplads, og samtidig gør det mig glad, at vi kan tilbyde Eske Hartmann et arbejde, hvor han kan bruge sin uddannelse som bibliotekar.\nHvilke udfordringer eller barrierer kan der være?\n- Det kan være svært at vurdere, hvor meget en fleksjobber kan klare, og det kræver ekstra tid og opmærksomhed til introduktion og oplæring. Der er også lidt administration i forhold til kommunen.\nHvad er dine råd til andre arbejdsgivere?\n- Det er godt at have et praktikforløb inden ansættelsen, så kan man se, om det fungerer. Der var et konsulentbureau inde over formidlingen af praktikperiode og fleksjob, og det var en stor fordel. Det var dem, der tog kontakt til DBC, og de var med hele vejen med vejledning og kontakt til kommunen, og har holdt evalueringsmøde med Eske Hartmann efter ansættelsen.


Asbestplader på skure\nSMS om vandforsyning\nNyheder fra Driften\nved Danny Stilling, ledende ejendomsmester\nEfter over et halvt år, med mangel af 1 ud af 3 mand i ”marken”, kan vi nu i skrivende stund glæde os over, at der kun er 12 dage, til vores nye mand starter. Jim som har været i afdelingen før, ville gerne tilbage til Hyldespjældet og blive en del af den kommende helhedsplan.\nVi har i samarbejde med Albertslund kommune forlænget aftalen med Martina, som kommer til at hjælpe os 3 dage om ugen i den kommende tid. Så kan vi, nu græsset er kommet i gang igen, få lidt ekstra hjælp til at fokusere på alle vores tomme lejemål, så vi kan holde dem pæne, til der igen kan flytte folk ind.\nVi forventer at én af de koordinerende folk fra NCC, i nær fremtid, kommer til at præge billedet på ejendomskontoret et par gange om ugen, i den normale åbningstid, så vi kan komme godt fra start med helhedsplanen, med de mange spørgsmål, som nok naturligt kommer. Indtil videre har vi drøftet med NCC, at hun kommer til at være her, tirsdag og torsdag, men det kan dog ændre sig.\nFor at alle beboere kan nyde den fine afdeling, har vi som tidligere 3 skæringsdatoer, hvor vi går en tur igennem hele Hyldespjældet og ser på for/bagbede. Det er en svær opgave, for der er ikke krav om, hvordan det helt nøjagtigt skal se ud. Det vi forsøger at se på, er om bedene ser passede ud og om der ligger skrald og lignende. Som tidligere, så sender vi en lille varsling til de adresser, vi ikke synes bliver passet, om at fokusere lidt mere på det. Vi håber ikke, I bliver sure på os, for det er bestemt ikke med formålet at skabe problemer, det er blot et forsøg på at opretholde den husorden, der er valgt for hele afdelingen.\nDet sætter også nogle krav til de for/bagbede, som vi selv passer i driften, som har samme skæringsdatoer. I år fortsætter vi vores forsøg på at udvikle lidt i den behandlingsmetode, vi tidligere har brugt. Der vil (hvis det lykkedes) i samtlige bede, enten blive plantet eller smidt frø af forskellige arter, så vi også kan bakke op om den gode forskellighed, vi ser i området. Måske lidt tomt her i april/maj, men så håber vi det pibler op.\nVi har efterhånden fået rigtig mange beboere på vores varslingssystem, som nu, hvor helhedsplanen starter, giver rigtig god mening, da vi kan varsle enkelte områder af gangen, eks. ”Husk der er blokmøde for din adresse …….”, eller ”Vi lukker kortvarigt for strømmen i Slipperne, grundet overgravning” osv. Vi forsøger at tilmelde de resterende adresser i takt med byggesagen skrider frem, men gå endelig ind på www.sms-service.dk og meld din adresse, så kan du samtidig også få varslinger fra Forsyningen, Albertslund kommune og HOFOR.\nHusk at vedligeholde dine armaturer.\nDriften oplever ofte, at armaturerne i køkken og bad er utætte. Meget kan afhjælpes ved enten at afkalke perlatoren eller udskifte perlatoren. Når perlatoren er stoppet, vil der blive presset vand ud andre steder på armaturet.\nVi har desværre haft bøvl med en række varmeforsyninger i boligerne. Hvordan ved man, som beboer, lige om den er defekt eller ej? Et af kendetegnene er, at varmen på vandet stiger voldsomt. Hvis det sker hos lige netop dig, så vil vi MEGET gerne høre om det i driften, så vi kan få styr på det. Vi samarbejder med varmeforsyningen om det.


BlackstoneOne - Pressemeddelelser\nNY BESTYRELSE I ONE CYBER GROUP -\nØGET PROFESSIONALISERING SKAL SKABE YDERLIGERE VÆKST\nDen danske cyber risk gruppe, One Cyber Group, der bl.a. har investeret i Institut for Cyber Risk, BlackstoneOne og ComplyTo Solutions forventer en betydelig vækst de kommende år, såvel organisk som gennem akkvisitioner. Markedet for Cyber sikkerhedsløsninger er i kraftig vækst og i en tiltagende global verden med et eskalerende behov for teknologiske effektiviseringer, forventes behovet for rådgivning og effektive teknologiløsninger på Cyber området at øges eksplosivt de kommende år. Jesper Helbrandt, Founder og CEO for One Cyber Group, er derfor særdeles glad for at kunne styrke bestyrelsen med to særdeles stærke profiler, der kan supplere ledelsen på en række væsentlige områder på den videre vækstrejse.\nPeter Bartram, ny bestyrelsesformand & Line Vedel Perlman, nyt bestyrelsesmedlem i One Cyber Group\nPeter Bartram, General og tidligere Forsvarschef indtræder som ny formand for bestyrelsen og Line Vedel Perlman, VP, Risk & Compliance hos Scalepoint Technologies A/S indtræder også som nyt bestyrelsesmedlem, pr. 18. Januar 2021. One Cyber Group har på mindre end to år skabt en gruppe af tre cyber risk selskaber, der alle dækker et udtalt behov i markedet for god rådgivning og understøttende teknologi. Institut for Cyber Risk har på kort tid opnået en anselig anerkendelse i et specialiseret marked for cyber risk rådgivning, mens teknologivirksomhederne BlackstoneOne og ComplyTo Solutions begge oplever massiv interesse for deres teknologiske løsninger. Alene i 2020 har vi oplevet en 10-dobling af omsætningen i BlackstoneOne, hvorfor der i 2021 og frem vil blive investeret massivt i det område.\nFlere af vores services er særdeles velegnede til at vandre på tværs af landegrænser, hvilket bl.a. gælder for vores egenudviklet Cyber Awareness Training e-learning program, der i dag findes på 10 sprog. For BlackstoneOne har vi i dag kunder i både USA, Canada og UK, og ser et spændende potentiale for virksomhedens teknologi, hvilket også gør sig gældende for vores aktivitet i ComplyTo Solutions. Udover vores nuværende forretninger ser vi fortsat på nye komplimenterende synergier, der både kan være nye opkøb eller investering i start-ups.\nPeter Bartram er i dag professionelt bestyrelsesmedlem og er bl.a. formand for bestyrelsen i Center for Ledelse (CfL) og Børns Vilkår. Yderligere er han næstformand i JP/Politikens Hus, Jyllands-Postens Fond samt Jyllands-Posten Holding. Han er tillige medlem af bestyrelsen for pumpevirksomheden DESMI A/S samt repræsentantskabet for Jyske Bank.\nLine Vedel Perlman er i dag VP Risk & Compliance for Scalepoint Technologies, og har bl.a. tidligere været Head of Governance & Compliance hos Mærsk og Partner hos Deloitte, hvor hun var leder for Privacy afdelingen.


Tavshed og tale - Mette Østgaard Henriksen\nTing, jeg læserjuli 22, 2019\nJeg har netop læst et spændende speciale skrevet af Emilie Fuglsang. Specialet er en retorisk analyse af hvidhedsdebatten i Danmark, som begyndte i 2014, da den svenske kritiker og digter Athena Farrokhzad i sin anmeldelse af Yahya Hassans digtsamling Yahya Hassan skriver det, der er blevet tolket som en opfordring til, at minoritetsforfattere censurerer sig selv, hvis deres ord kan bruges uhensigtsmæssigt i politiske sammenhænge.\nFuglsang inddeler debattørerne i to hovedgrupper, som hun kalder majoritets- og minoritetsgruppen, hvor førstnævnte primært består af debattører, som er hvide, mandlige og heteroseksuelle, mens minoritetsgruppens identificerer sig som en eller flere af følgende; ikkehvid, ikkemandlig og ikkeheteroseksuel. De to grupper forankrer deres indlæg i to forskellige ideologiske værdisæt. Majoritetsgruppen er forankret i en socialliberalistisk ideologi, hvor positivt definerede frihedsværdier såsom ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og religionsfrihed er omdrejningspunktet. Majoritetsgruppens indlæg afspejler desuden en stærk tro på det individuelle subjekt og dennes ret til at handle i overensstemmelse med egne ønsker og overbevisninger. Minoritetsgruppens indlæg tager derimod afsæt i en humanistisk og altruistisk ideologi med et stærkt fokus på gruppetilhørsforhold og –identitet og medmenneskelighed.\nSpecialet inddrager Cvetkovichs teorier om arkiver af affekt, kollektivt traume og ”public feelings” og argumenterer for, at:\n“Minoritetsgruppen i hvidhedsdebatten konstruerer et arkiv af affekterne frygt, sorg, indignaton og håb, som både manifesterer sig fysisk i form af indlæg i aviser og på internettet, og som rummer vidnesbyrd og personlige minder fra minoritetsgruppens levede liv, men som også opererer affektivt som en måde at etablere forbindelse med andre ligesindede på i et fællesskab, der insisterer på eksistensen af en fælles traumehistorie. Minoritetsgruppens arkiv af affekter rækker både bagud og fremad i tid. Det kan læses som individets bearbejdning af traumet over ikke at blive set og hørt som subjekt i offentligheden, en bearbejdning af fortiden, som sker gennem etableringen af et fællesskab med andre, som validerer traumet og anerkender dets eksistens. Samtidig rækker arkivet fremad, fordi det er et udtryk for ”public feelings”, affekter som i kraft af deres offentlighed og kollektivitet gør noget og har subversivt politisk potentiale til at skabe forandring i forhold til de hverdagstraumer, som minoritetsgrupper oplever.”\nSpecialet forsøger at balancere på en knivsæg og pege på begrænsninger ved begge positioner: Majoritetsgruppens privilegieblindhed i begejstringen for flydende identiteter og ubegrænset frihed, og minoritetsgruppens insisteren på identitetskatoriernes essens, der risikerer at give bagslag, når kategorierne fastlåses og måske bliver begrænsende og misrepræsentative eller endda genstand for et eksotiserende blik.\nCvetkovich, Eksotiserende blik, Hvidhedsdebat, Identitetskategorier, Privilegieblindhed, Tavshed og tale\nPrevious Kunsten er ikke hævet over identitetspolitikken\nNext Glasklokken revisited


Forskellige typer hvid marmor og deres bedste anvendelser i Australien - EuroMarble | InBetweeners\nHome » Articles » forskellige typer hvid marmor og deres bedste anvendelser i Australien\nhvid marmor er bare en smuk type natursten. Det skaber en minimal, avancerede æstetiske og det er ikke svært at se, hvorfor det er valgt for så mange luksuriøse boliger og kommercielle projekter rundt om i verden som et materiale til brug både internt og eksternt. Da marmor er en natursten, der er rig på calcium, vil den fortsætte med at ændre sig subtilt over tid og tilføje sin karakter., Hvid marmor er især modtagelig for disse indviklede ændringer. Når hvid marmor er korrekt vedligeholdt og plejet, vil dens unikke skønhed fortsætte med at skinne gennem årene. Her på Euro Marble har vi samlet en liste over vores foretrukne typer hvid marmor og deres bedste anvendelser til dit\nCarrara marmor er en ekstremt populær hvid marmor her på Euro Marble i Sydney. Det er en meget ren sten med subtil grå veining., Carrara marmor, der kan identificeres ved sin tynde, fjedrende, lineære grå vener mod en hvid baggrund, har en delikat sårbarhed over for dens æstetik. Mange af vores kunder er ved at bygge designere, arkitekter og slutbrugere, der køber carrara marmor til brug som køkken bænke, backsplashes, erklæring pejs omgiver, gulvfliser og Brusevægge.\nCalacatta er en klassisk italiensk marmor, med en lidt mere udtalt farvning end i carrara-marmor, der kommer fra samme region., Den indeholder grå, beige eller guld toner mod en varm hvid baggrund. Calacatta marmor er et stort udvalg af natursten til pejs omgiver, store gulvfliser, backsplashes og køkken eller badeværelse bordplader.Calacatta er en klassisk italiensk marmor med en lidt mere udtalt farve end carrara marmor, der kommer fra samme område. Den indeholder grå, beige eller guld toner mod en varm hvid baggrund. Calacatta marmor er et stort udvalg af natursten til pejs omgiver, store gulvfliser, backsplashes og køkken eller badeværelse bordplader.,\nStatuario marmor er næsten en hybrid af carrara-og calacatta i sit udseende. Den hvide i statuario marmor er ret slående i sin lysstyrke, og det gør det til en værdifuld natursten. Det har længe været brugt til at skære statuer, og denne popularitet har krydset til bolig-og erhvervsbyggeri. Vores kunder bruger ofte statuario marmor til store gulvfliser, køkken bænke, backsplashes eller endda vægpaneler.\nThassos er en hvid marmor, der udspringer fra øen Thassos i Grækenland., Det er kendt for at være en’ sprudlende ‘ marmor, som er fantastisk til lysere op værelser på grund af dens Lys-Refleksion kvaliteter. Thassos marmor bruges ofte til trapper, køkken og badeværelse bordplader samt gulvfliser.\novenstående er blot 4 af de hvide marmor muligheder her på Euro Marble. Vi har også Santorini hvid marmor og kongelig hvid marmor samt hvide muligheder i andre typer natursten fremvist nedenfor.\nring eller send os en e-mail i dag, eller gå ind i Vores Sydney-Sho !room for at diskutere dine krav til hvid marmor eller andre natursten!,


Sake Bar Hagi, New York City - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i New York City Restauranter i nærheden af Sake Bar Hagi\nRestauranter i Efter lukketid i Manhattan\nAlle aktiviteter i New York City Aktiviteter i nærheden af Sake Bar Hagi\nUSA New York (NY) New York City Restauranter i New York City Sake Bar Hagi\nNr. 1.667 af 9.243 Restauranter i New York City $$ - $$$\nJapansk, Asiatisk, Sushi 152 W 49th St, New York City, NY 10019-6812+1 212-764-8549Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 236 anmeldelserFremragende49 %Rigtig god36 %Gennemsnitlig11 %Dårlig1 %Frygtelig3 %2 uger siden“Very Popular Place!”13. januar 2017“Awesome Izakaya, authentic but crowded”Lukket nusø - lø5:00 pm - 2:00 amAlle åbningstider KØKKENER Japansk, Asiatisk, Sushi PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 152 W 49th St, New York City, NY 10019-6812Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant bar-/pubmad?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til en aften i byen?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en sushirestaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende110Rigtig god87Gennemsnitlig27Dårlig4Frygtelig8Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (68)Engelsk (191)Spansk (14)Flere sprog Sprog Dansk (68)Engelsk (191)Spansk (14)Kinesisk (traditionelt) (13)Italiensk (8)Japansk (7)Portugisisk (6)Fransk (3)Koreansk (2)Hollandsk (1)Tysk (1)Norsk (1)Russisk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCurt HHonolulu, Hawaii11822Anmeldt 2 uger siden Meget populært sted!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nNeuroneaterMadrid, Spanien477316Anmeldt 18 maj 2017 podría ser mi favorito en NYGoogle Oversæt MereTak, Neuroneater Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej455mayaSingapore, Singapore14Anmeldt 24 april 2017 fra mobile enheder Lækker madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nelpampa77okMilano, Italien229Anmeldt 20 april 2017 Ottimo giapponese autenticoGoogle Oversæt MereTak, elpampa77ok ErikaTGarciaSao Paulo, Brazil11773Anmeldt 7 april 2017 Muito gostoso e barato! Vale a ida!Google Oversæt MereTak, ErikaTGarcia Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJames M1Anmeldt 2 marts 2017 fra mobile enheder FrygteligtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejykuo86Sydney4Anmeldt 2 marts 2017 fra mobile enheder Frygtelig oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nJan H101Anmeldt 12 februar 2017 fra mobile enheder Ein super Streetfood LadenGoogle Oversæt MereTak, Jan H Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSQ380JCShanghaiansk, Kina5320Anmeldt 9 februar 2017 Tilbage på sporetMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMrMatt4Food476Anmeldt 3 februar 2017 fra mobile enheder AutentiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSapporo Restaurant523 anmeldelser 0,01 km væk Oceana Restaurant883 anmeldelser 0,07 km væk Dunkin' Donuts393 anmeldelser 0,08 km væk Bobby Van's Steakhouse - 50th Street499 anmeldelser 0,07 km væk Seværdigheder i nærheden42nd Street277 anmeldelser 0,12 km væk Palace Theatre155 anmeldelser 0,16 km væk Circle In The Square Theatre136 anmeldelser 0,16 km væk Winter Garden Theatre110 anmeldelser 0,14 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Sake Bar Hagi.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n152 W 49th St, New York City, NY 10019-6812 Placering:


Erhvervshus Fyn / Case: KOLVIG -by Skovmose - Erhvervshus Fyn\nLedertræning styrker KOLVIG -by Skovmose\nTre spisesteder og ledelse af 20 medarbejdere kræver god ledelsesstil. Covid-19 nedlukningen benyttes til kompetenceløft med finansiering gennem Vækstrettet Kompetenceudvikling.\nDe sidste år er det gået stærkt for kok Tobias M. Skovmose - rigtig stærkt. Tobias, der kommer fra Tønder, startede sin karriere i Ribe som kok på Quedens Gård og Brorsonsminde\nDen 8. august 2018 overtog Tobias M. Skovmose forpagtelsen af Brorsonsminde i Ribe.\nDa Kolvigs unikke lokaler ved den gamle cikoriefabrik på hjørnet af Mellemdammen og Skibbroen i Ribe pludselig blev fri, sprang Tobias til og åbnede 6. april 2019 en ny afdeling af Brorsonsminde i lokalerne. Restaurantens navn blev ændret til Kolvig -by Skovmose.\nTobias' plan var, at de to spisesteder skulle have et tæt samarbejde, som betyder, at det meste mad laves i Kolvigs køkken, der er både større og bedre end Brorsonsmindes.\n- Som en del af at jeg var blevet selvstændig af nu to spisesteder, var jeg også blevet leder for mine ansatte. Ret hurtigt måtte jeg indse, at jeg manglede lederkompetencer, som jo helt naturligt er nødvendige for at drive en virksomhed med flere ansatte, fortæller Tobias og fortætter med at uddybe:\n- Jeg kom i kontakt med Chalotte Tryk fra Dansk Fødevareakademi. Chalotte fortalte, at hun kunne tilbyde finansiering til ledertræning via Vækstrettet Kompetenceudvikling. Med erkendelsen af at jeg ikke havde en doktorgrad i at lede, var det et virkelig godt tilbud, som jeg hurtigt takkede ja tak til.\nCovid-19 blev vendt til noget positivt\nDa covid-19 kom ind fra højre med alt, hvad det har bragt med sig, traf Tobias valget om at holde et positivt fokus på sin forretning og benyttede derfor nedlukningen på at kompetenceløfte medarbejderne og ham selv.\n- Når vi igen må åbne, er vi en styrket stab på plus 10 nye medarbejdere, der alle har gennemgået træning og fået mange nye kompetencer, slutter Tobias M. Skovmose med optimisme i stemmen.\nTelefon 51 83 24 04


Fire skarpe til Erik Jensen: Landet mangler en leder, der kan samle alle. Det kan jeg | KNR\n- Jeg har i mange år arbejdet i foreninger, hvor jeg ikke bare arbejder for mig selv, men for samfundet. Det har været min hjertesag, siger Erik Jensen. Foto: KNR / Malik Brøns\n25. november 2020 · 10:27 af Malik Brøns\nPå søndag er der formandsvalg i Siumut. Tre stiller op - men hvad vil de egentlig? Mød Erik Jensen her.\nErik Jensen, hvorfor stiller du op som formand for Siumut?\n- Jeg mener, at vi er nødt til at tage det næste skridt. Lederskabet mangler i vores land - en som kan samle folket og lytte. Jeg vil tage det skridt og bruge mine gode egenskaber til at samle alle i Siumut og befolkningen.\nPå fredag starter Siumuts generalforsamling. Der vil være omkring 70 deltagere fra partiet, og det bliver holdt i Nuuk.\nKort beskrevet lyder programmet sådan her:\nFredag: Generalforsamlingen åbnes med workshops.\nLørdag: Debat om partiets målsætninger.\nDu kan følge med live her på knr.gl og på KNR2 fra klokken 13 på søndag.\nGrunden til det er, at formandsvalget har en afgørende betydning for den fremtidige politiske ledelse af Grønland.\n- Jeg har i mange år arbejdet i foreninger, hvor jeg ikke bare arbejder for mig selv, men for samfundet. Det har været min hjertesag.\n- Det synes jeg er noget, vi skal drøfte til landsmødet sammen. Der er vigtige strategier og fire søjler (turisme, råstoffer, erhverv og fangst og fiskeri), som vi skal udvikle. Men der er brug for, at der sættes noget mere i gang. Især i yderdistrikterne og på de mindre bosteder er der brug for udvikling.\n- I de sidste par år har der været uro i Siumut, og det giver også uro for landet. Det skal vi væk fra, og jeg har kræfterne til at samle partiet, derfor stiller jeg op.\n- Jeg synes, det er meget vigtigt at arbejde hen i mod at sprede byggeriet ud til resten af landet. Med hensyn til vejen mod selvstændighed er vi nødt til at gøre os mere parat til at overtage ansvarsområder. Vi skal være modige og tro mere på os selv til at tage det næste skridt.\nDer har været en del intern uro i Suimut. Hvordan vil du forsøge at samle partiet som formand?\n- Jeg synes det er vigtigt, at vi er samlet i partiet. Derfor stiller jeg op for at ændre det som formand.\n- Jeg vil være lyttende, nem at komme i kontakt med, og jeg vil gerne bruge min gode egenskaber til at melde tingene klart ud. Jeg kan samle folk, lave hyggelige sammenkomster og andre ting. Det er jeg god til, og det synes jeg, at der er brug for i Siumut.\n- Befolkningens uro, som er på grund af uroen i Siumut, er vi nødt til at ændre.Tryghed, stolthed og glæde over Siumut er noget, vi mangler, og det vil jeg gerne bringe tilbage som formand. Det er ikke noget jeg kan klare alene. Bestyrelsen og lokalafdelinger i Siumut skal arbejde sammen om det.


Trådløst mødelokale med Solstice Pod\nSharp - NY\nOpdatering af Atlona HDVS Transmitter\n/ Sharp - NY\nAlt i et display udviklet i samarbejde med Microsoft\nDet skal være enkelt at afholde møder.\nDet skal være nemt og enkelt at arbejde sammen.\nSharp Windows Collaboration Display giver dig mulighed for effektivt og intuitivt at samarbejde i realtid ved at kombinere det bedste af Microsoft 365-samarbejdsværktøjer med Sharps prisbelønnede professionelle displays.\nAlt arbejde med backup i skyen for hurtigt, nemt og sikkert samarbejde.\nHvorfor spilde 12 minutter af din tid med at få teknikken til at virke til dit næste møde?\nDet er optimeret til at hjælpe grupper med at skabe forbindelse, samarbejde og udføre, ved hjælp af de samme Windows-programmer, som de er vant til at arbejde med.\nForestil dig et samarbejds- eller mødelokale, hvor det interaktive display automatisk detekterer, hvor mange mennesker der er til mødet, og justerer rummets temperatur, belysning og luftkvalitet for optimal komfort.\nRing på 3178 0303


Iserit A/S søger en Anlægschef til Nuuk | Sermitsiaq.AG JOB\nEr du en motiverende leder, der har fokus på forebyggende og videreudvikling af processer samt standarder for vedligeholdelse?\nIserit A/S søger en yderst kompetent Anlægschef, som er daglig leder af vores tekniske team bestående af 2 Teknikere i Nuuk, 2 tekniske medarbejdere i Paamiut og 4 tekniske medarbejdere i Tasiilaq, og derudover skal bistå i et tæt dagligt samarbejde med Driftslederen og de dertilhørende 5 Inspektører i Nuuk. Anlægschefen skal have indgående kendskab DV-planlægning, teknisk drift, byggesagsstyring og projektering, Excel og gerne kendskab til EGBolig.\nIserit A/S har 30 engagerede medarbejdere fordelt på vores 3 kontorer. Vi har et meget tæt samarbejde afdelingerne og kontorerne imellem, og vi søger derfor den rette kollega, som kan indgå i vores organisation med faglig dygtighed, og som evner at samarbejde på tværs af faglige skel.\nAnlægschefen refererer direkte til Direktøren, og er samtidig medlem af ledergruppen, som har til opgave at udvikle organisationen, og gøre medarbejdere omstillingsparate til de fremtidige nye opgaver og forretningsområder, vi står overfor.\nSikre at bygningsmæssige og vedligeholdelsesopgaver samt renovation løbende udføres tilfredsstillende.\nBudgetlægning og periodisk budgetkontrol for alle boligafdelingerne.\nForetage tilstandsvurdering af anlægs-, bygnings- og installationsmæssige forhold til brug for ajourføring af DV-planen, samt udarbejde, implementering og tilbudsafhentning af DV-planer.\nForetage udbud og mindre projekteringsopgaver.\nPlanlægge selskabets større vedligeholdelsesopgaver.\nUdvikle og deltage i projekter planlagt med ekstern bygherre.\nForestå planlægning, tilsyn og kontrol af nybyggeri (byggesagsstyring).\nForestå attestering af fakturaer og kontrol af prisaftaler, samt vurdering af arbejdskvalitet og omfang.\nSikre et højt informationsniveau, samt at arbejdet i afdelingerne udføres på et højt serviceniveau og udefra administrationens retningslinjer og vejledninger.\nUdarbejde, implementere og følge op på instrukser og vejledninger på det tekniske område.\nDaglig tilrettelæggelse og gennemførelse af opgaver i samarbejde med Teknisk Afdeling.\nSikre at kontakten til beboerne foregår i en servicepræget og beboervenlig atmosfære. At beboere, afdelingsbestyrelser og medarbejder i afdelingen er korrekt informeret om drifts- og vedligeholdelsesarbejder, som kan have indflydelse på lejemål og afdelinger.\nRapportering til Direktøren om alle forhold for ejendommens drift og økonomi og koordinere planlagte arbejder i henhold til DV-plan.\nLedelse af medarbejdere i afdelingen samt sparing til den øvrige ledelse.\nHar en uddannelse som ingeniør eller anden relevant uddannelse.\nHar praktisk erfaring fra tilsvarende job, gerne i en boligorganisation.\nEr god til at kommunikere på alle niveauer, både mundtlig og skriftligt.\nHar erfaring med personaleledelse og arbejdsplanlægning.\nForstår at motivere og engagere dine medarbejdere.\nEn personalebolig, for hvilken der betales depositum, husleje mv. efter de gældende regler.\nTiltrædelse pr. 1. januar 2019 eller efter aftale. Vi venter gerne på den rette kollega.\nSend din ansøgning vedlagt CV, dokumentation for uddannelse, samt referencer m.v. mærket med ”Ansøgning – Anlægschef”\nAnsøgningsfrist: Fredag d. 23. november 2018


Torskefiskeri i Øresund. - FiskerForum\nTags: Garnfiskeri, Øresund, Østersøen, Torsk\nSiden starten af september meldes om rimeligt torskefiskeri i den sydlige del af Øresund.\nL512 ”La Porta” er et mindre garn fartøj, som de seneste 6 uger har fisket i området fra København og ned til Drogden fyr. Skipper Peter Nielsen forklarer, at han inden da fiskede tunger i Kattegat, men da disse trak længere bort fra land, blev det for vanskeligt med en mindre båd. ”Jeg havde fra andre hørt, de fiskede nogenlunde hernede, så prøvede jeg det”.\nOg Peter Nielsen synes fiskeriet går rimeligt. Omkring 90% af fangsten er 4`og kun 10% 5`torsk. Generelt er prisniveauet for torsk fornuftigt. I Hvide Sande afregnes f.eks. netop nu omring 20 kr. for 4`og 15 kr. for 5`torsk.\nL512 ”La Porta” er hjemmehørende i Thyborøn, så når Peter Nielsen fredag sidst på dagen, har lagt kutteren til kaj, er arbejdsugen langt fra omme. I stedet må Peter Nielsen omstige til en bil, som han har parkeret på havnen – og forude venter ca. 5 timers kørsel, inden han når bopælen i nordvestjylland. Turen kommer han forhåbentlig til at tage endnu nogle gange inden året er omme, torsk er nemlig den eneste tilbageværende fangstrettighed, som skibet råder over i 2010. Derfor håber Peter Nielsen, at fiskeriet kan holde ved, indtil midten af december måned.\nTidligereForrige nyhedFlere dages brand på Athena\nNæste nyhedSkotland får MSC-certificeret kullerNæste


Estate Media – Brancheforeningen rækker hånden ud mod ny boligminister\ntorsdag 27. juni 2019 13:16\nDet er godt med et klart fokus på boliger, ejendomme og byudvikling, lyder det fra Ejendomdanmark.\nLigesom interesseorganisationen Byggesocietetet hilser brancheforeningen Ejendomdanmark den nyudnævnte boligminister, Socialdemokratiets Kaare Dybvad, velkommen.\nDet er godt med et klart fokus på boliger, ejendomme og byudvikling, lyder det.\n– Der skal lyde et stort tillykke til Kaare Dybvad, der har solidt kendskab til sit fagområde og ved, hvor vigtige boliger er for den brede sammenhængskraft i Danmark.\n– Ejendomdanmark er parat til at bidrage med svar og løsninger. Vi er også parate til at gøre alt for, at ejendomsbranchen bliver hørt, så vi fortsat kan være med til at stille ejendomme til rådighed for familier, forretninger og erhvervslivet bredt, siger adm. direktør Jannick Nytoft, Ejendomdanmark.\nTorsdag blev Kaare Dybvad udnævnt til boligminister i statsminister Mette Frederiksens nye, socialdemokratiske mindretalsregering med opbakning fra Radikale Venstre, SF og Enhedslisten. Samtidigt er Benny Engelbrecht blevet udpeget til transportminister. De nye ressortområder i regeringen betyder, at Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, som fik sit navn i november 2016, skifter navn til Transport- og Boligministeriet.\nLæs mere i Danmark får igen en boligminister\nLæs også Byggesocietetet tilfreds: Vi har længe savnet et boligministerium\nLæs også Ejendomdanmark advarer ny regering mod flere almene boliger i nye byggeprojekter (+)


Ny hoveddør? Sådan finder du den - holgerdkmini.dk\nAt finde en ny hoveddør er en vigtig opgave, der kræver nøje overvejelse. Der er mange forskellige faktorer at tage hensyn til, såsom selve dørens stil og materiale, samt dens størrelse og placering i dit hjem. Derudover er det vigtigt at overveje den måde, som din dør fungerer på: om den svinger indad eller udad, om den har låse eller andre sikkerhedsfunktioner og så videre.\nI sidste ende bør det at finde en ny hoveddør være en proces med forsøg og fejl – et spørgsmål om at prøve forskellige døre, indtil du finder en, der passer bedst til dine behov og æstetiske præferencer. Med lidt tålmodighed og udholdenhed vil du helt sikkert være i stand til at finde den perfekte hoveddør til dit hjem.\nSådan finder du din nye hoveddør\nEn effektiv måde at finde en passende dør på er at bede om anbefalinger fra dit netværk af venner og familiemedlemmer. De kan give dig værdifuld indsigt i, hvad der fungerer godt, og hvad der ikke fungerer godt, så du kan indsnævre dine muligheder mere effektivt.\nHvis de desuden har professionel erfaring med døre og kender til de forskellige mærker og modeller, kan de desuden give værdifulde råd baseret på deres ekspertise.\nFind din nye hoveddør på nettet\nMed blot et par klik med musen kan du hurtigt gennemse hundredvis af forskellige hoveddørstyper online. Uanset om du har specifikke kriterier eller blot søger inspiration, er det nemt at finde præcis det, du leder efter, med blot et par klik. Og med så mange muligheder til forskellige prisklasser og fra flere forhandlere er det også meget mere bekvemt end at købe i butikken.\nHvis du mangler inspiration eller gerne vil se hvad en af de mange forhandlere på nettet kan tilbyde, kan du med fordel se mere ved at besøge klarwindows.co.uk. Her kan du set et stort og varieret udvalg af hvilke muligheder du har.\nPrevious article Nyd sommeren med din gasgrill\nNext article Her er det på sin plads lige at tjekke ens yderdøre efter


Sterno ApS | Tlf 27836629 | Læs mere om gulvfirmaet her\nSterno kan levere det gulv, du drømmer om\nTrægulve, linoleumsgulve eller epoxygulve? Sterno sælger og monterer alle typer gulve\nSelvom man ikke skulle tro det, kan nye gulve gøre en stor forskel for et hjem. De kan fungere som det afsluttende touch på en større renovering eller spille hovedrollen i renoveringen – uanset hvad vil de bidrage med at gøre hjemmet mere sammenhængende. De giver simpelthen et visuelt løft til hele hjemmet.\nHvis du drømmer om nye gulve og leder efter en håndværker, der er specialiseret i montering af gulve, er Sterno det helt oplagte valg. Det faktum, at de kun beskæftiger sig med gulve betyder, at de har udviklet et unikt håndværk, som andre multihåndværkere har svært ved at leve op til. Sterno er altså et gulvfirma med stort G, og de bringer flere års erfaring til bordet efter at have været i branchen siden 2015.\nFå professionel vejledning til dit valg af gulv hos Sterno\nDet kan virke overvældende at skulle vælge mellem de mange typer gulve, der findes. Skal du gå med det naturlige look, eller ville det i dit tilfælde være smart med et mere praktisk gulv såsom vinyl eller linoleum? Og hvad med farven? Valget af gulv kan give anledning til et hav af spørgsmål, og hvis du har brug for vejledning i den forbindelse, kan du kontakte Sterno, som står klar til at hjælpe dig videre.\nSterno forhandler udelukkende gulve i høj kvalitet og tidløst design. De servicerer både private og erhverv med montering af nye gulve, så uanset om du er privatperson eller virksomhed kan du få dine drømmegulve leveret af Sterno.


Skitøj i store storrelser til damer → 3XL til 7XL - Skisport.dk\nForside›SkiShop› Skitøj i store størrelser til damer (op til 7XL)\nSkitøj i store størrelser til damer (op til 7XL)\nI de fleste butikker er det fuldstændig umuligt at finde skitøj i store størrelser, men sådan er det ikke hos Skisport. Vi vil gerne give alle muligheden for at komme på skiferie, også selvom man skal op i de højere størrelser. Derfor tilbyder vi også et udemærket udvalg af store skijakker og store skibukser til damer. I vores sortiment finder du størrelser fra 3XL og op til 7XL.\nVores skitøj i plus size er udviklet med ekstra fokus på rummelighed og pasform. Tøjet skal være komfortabelt og behageligt for kvinder at have på, og der er gode bevægelsesmuligheder. Hvis du har nogle spørgsmål omkring vores udvalg af stort skitøj, er du meget velkommen til at kontakte vores kundeservice. Læg iøvrigt mærke til, at du i vores sortiment naturligvis også finder skitøj i store størrelser til herre.\nGuide til valg af "Store størrelser"\nBlack: 52(6XL), 54(7XL) Se mere » DKK 1.099,-\n< 9.00010.00020.000 <\n< 9.000 10.000 20.000 <\nVandtætte, alsidig og komfortable skibukser i et regular fit. Vandsøjletryk 10.000 mm\n48(4XL), 50(5XL), 54(7XL) DKK\nKilpi Flip, skijakke, plus size, dame, mørkerød\n52(6XL), 54(7XL) DKK\nEnkle og komfortable skibukser med 5.000 mm membran\n48(4XL) Spar 250,- DKK\nPraktisk softshelljakke i stretch materiale. God til aktivitet og vandtæt til 10.000mm\n50(5XL), 52(6XL), 54(7XL) Spar 300,- DKK\nAlsidige bukser i et blødt softshell materiale, som giver bukserne en elegant pasform. Vandsøjletryk 10.000 mm\nSoftshell jakke, perfekt til vandreture eller alm. hverdagsbrug. Vandtæthed: 10.000 mm\n48(4XL), 50(5XL), 52(6XL), 54(7XL) Spar 250,- DKK\nSlim fit skijakke fremstillet i kvalitetsmaterialer og med effektiv membran. Vandsøjletryk 20.000 mm.\n40(L), 42(XL), 46(3XL) Spar 450,- DKK\nUnisex wide-fit skibukser med god åndbarhed og pasform. Vandtæthed: 10.000 mm\n5XL(62), 6XL(64) DKK\nKomfortable skibukser i softshell materiale med 10.000 mm membran\n40S(L), 40(L), 42S(XL), 42(XL), 44(XXL), 46(3XL) DKK\nKilpi Elare, skibukser, plus size, dame, sort\n48(4XL), 54(7XL) Spar 200,- DKK\nKilpi Elare, skibukser, plus size, kvinder, hvid\n38(M), 40(L), 42(XL), 44(XXL), 46(3XL) Spar 250,- DKK\n48(4XL), 54(7XL) Spar 300,- DKK\nKlassiske og funktionelle skibukser til aktive skiløbere med SIBERIUM 20.000 mm membran\n38(M), 40(L), 42(XL), 44(XXL), 46(3XL) Spar 1050,- DKK\nKilpi Junie, mellemlag, plus size, dame, sort\nPraktisk og varm full zip fleecetrøje i blødt stretch materiale\n48(4XL), 50(5XL), 52(6XL), 54(7XL) DKK\nKlassisk og slidstærk skijakke. Vandsøjletryk 10.000 mm\n38(M), 40(L), 42(XL), 44(XXL), 46(3XL) Spar 850,- DKK\nKilpi Marsia, skijakke, plus size, dame, sort\nKilpi Merini, mellemlag, plus size, dame, sort\nTrøje af 100% merinould, velegnet som mellemlag til vinter aktiviteter\nSkitøj til kvinder i plus size\nHvem siger, at skiferie og skiløb kun er forbeholdt slanke personer? Selvom man er lidt stor, kan man sagtens tage på skiferie og have det sjovt ned ad pistene. Desværre gør tøjproducenterne det ikke nemt for forbrugerne. De er virkelig dårlige til at udvikle tøj i store størrelser, så udvalget af skitøj i plus size er begrænset. De fleste steder er det helt umuligt at finde størrelser større end XL, men sådan er det ikke hos Skisport.\nVi har valgt at forhandle skitøj i store størrelser på trods af, at det ikke er det, som vi sælger mest af. Men vi vil gerne være danmarks største og foretrukne skibutik, så derfor sælger vi selvfølgelig skitøj til damer i størrelser helt op til 7XL. I vores sortiment finder man eksempelvis mærket Kilpi, der fremstiller slidstærkt og prisvenligt skitøj i god kvalitet. Her er det blandt andet muligt at finde skijakker og skibukser i 3XL, 4XL og 5XL.\nHos Skisport sælger vi skitøj til damer i alle størrelser. Uanset om du er stor eller lille, bør du kunne finde en masse spændende produkter.


’Fury’ / Film\nNår filmskabere beder publikum udholde grove udpenslinger af død og lemlæstelse, forventer man en pointe med galskaben eller – som minimum – en original vinkel. Og David Ayers Anden Verdenskrigsdrama, der blandt andet viser en skrigende tysk soldat, som indhyllet i flammer vælger at skyde sig selv tværs igennem hovedet, er mildt sagt ikke for sarte sjæle.\nNorman (Logan Lerman), der indtil 1945 har tilbragt krigen i sikkerhed på et kontor, får en regulær ilddåb under Sergent Don ’Wardaddy’ Colliers (Brad Pitt) kommando. Første ordre: Vask gulvet i grønskollingens nye hjem, Sherman-tanken Fury, rent for de blodige rester af den faldne forgænger, inklusive den smattede forside af et ansigt. Næste ordre: Skyd en krigsfange, der trygler om nåde, i ryggen.\nWardaddys rutinerede slæng, Bible (Shia LaBeouf), Gordo (Michael Peña) og Coon-Ass (Jon Bernthal fra ’The Walking Dead’), betegner jokende deres umenneskelige sisyfosarbejde som »det bedste job nogensinde«, og Ayer, der skrev manuskriptet til ’Training Day’ og siden har instrueret ’Harsh Times’ og ’End of Watch’, evner atter at flette naturlig drengehørm ind i skildringen af hærdede kammeraters hårdkogte hverdag.\nSamvittighedsfulde Norman svinger lige vel brat fra knækket uskyld til rasende harme, og selv om det tidligt bliver etableret, at Pitts karakters kølige facade er et selvbedragerisk spil for galleriet, er det nu og da svært at købe, at manden er i stand til at forblive så uanfægtet. Og så hjælper Steven Prices følelsesladede strygere og den sjældent veltimede korsang altså ikke.\nKrigssekvenserne er effektive. Den klaustrofobiske stemning i kampmaskinens indre, der var central i Wolfgang Petersens ubådsklassiker ’Das Boot’ og Samuel Maoz’ ’Lebanon’, er ikke i fokus her, for når Fury og tre andre tanks avancerer imod en trægrænse, ses skytsets næsten totale tilintetgørelse hovedsageligt udefra. Et sandt helvede af farverige flammer bryder med ét løs omkring os.\nDet står ikke klart, hvorfor netop denne historie fortjener at blive fortalt. Ayer vil vist gerne afdække noget om sammenhold og (mangel på) medmenneskelighed, men udover krigens forfærdeligheder er der ikke meget at tage med sig. Til gengæld er ’Fury’ ubønhørligt ubehagelig og voldsomt medrivende.\nDer er så godt som intet nyt under solen i David Ayers vellavede Anden Verdenskrigsfilm. Til gengæld er det både intenst og tilpas modbydeligt at overvære Brad Pitts tank skyde mangen en tysker til sauerkraut og plukfisk, og filmen er nervepirrende hele vejen igennem.\nLæs også: Shia LaBeouf i syv etaper – fra Disney-dreng til deroute og comeback\nSpillefilm. Instruktion: David Ayer . Medvirkende: Brad Pitt, Logan Lerman, Shia LaBeouf, Michael Peña, Jon Bernthal . Spilletid: 134 min. . Premiere: 13. november


Ild - Fire - abcdef.wiki\nIld - Fire\nFor anden anvendelse, se Fire (disambiguation) og Firing (disambiguation) .\nEn udendørs træbrand\nTænding og slukning af en bunke træspåner\nBrandkortene viser lokaliteterne for aktivt brændende brande rundt om i verden månedligt, baseret på observationer fra Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer (MODIS) på NASAs Terra -satellit . Farverne er baseret på en optælling af antallet (ikke størrelsen) af brande, der observeres inden for et område på 1.000 kvadratkilometer. Hvide pixels viser den høje ende af optællingen-hele 100 brande i et område på 1.000 kvadratkilometer om dagen. Gule pixels viser så mange som 10 brande, orange viser så mange som fem brande og røde områder så få som én brand om dagen.\nFire fra en nytårsaften grill .\nBrand er den hurtige oxidation af et materiale ( brændstof ) i eksoterme kemiske proces forbrænding , frigiver varme , lys og forskellige reaktionsprodukter produkter . Ild er varm, fordi omdannelsen af den svage dobbeltbinding i molekylært oxygen, O 2 , til de stærkere bindinger i forbrændingsprodukterne kuldioxid og vand frigiver energi (418 kJ pr. 32 g O 2 ); brændstofets bindingsenergier spiller kun en mindre rolle her. På et bestemt tidspunkt i forbrændingsreaktionen, kaldet tændingspunktet, dannes der flammer. Den flamme er den synlige del af branden. Flammer består primært af kuldioxid, vanddamp, ilt og nitrogen. Hvis de er varme nok, kan gasserne blive ioniseret til at producere plasma . Afhængigt af stofferne, og eventuelle urenheder udenfor, vil flammens farve og brandens intensitet være forskellige.\nBrand i sin mest almindelige form kan resultere i brand , som har potentiale til at forårsage fysisk skade ved forbrænding . Ild er en vigtig proces, der påvirker økologiske systemer rundt om i verden. De positive effekter af brand omfatter stimulering af vækst og vedligeholdelse af forskellige økologiske systemer. Dets negative virkninger omfatter livsfare og ejendom, atmosfærisk forurening og vandforurening. Hvis ild fjerner beskyttende vegetation , kan kraftig nedbør føre til en stigning i jorderosion af vand . Når vegetationen brændes, frigives nitrogenet, den indeholder, også i atmosfæren, i modsætning til elementer som kalium og fosfor, der forbliver i asken og hurtigt genbruges i jorden. Dette tab af kvælstof forårsaget af en brand medfører en langsigtet reduktion i jordens frugtbarhed, men denne frugtbarhed kan potentielt genvindes, da molekylært nitrogen i atmosfæren " fikseres " og omdannes til ammoniak af naturlige fænomener som f.eks. Lyn og bælgplanter , der er "nitrogenfikserende" såsom kløver , ærter og grønne bønner .\nIld er blevet brugt af mennesker i ritualer , i landbruget til rydning af land, til madlavning, frembringelse af varme og lys, til signalering, fremdriftsformål, smeltning , smedning , forbrænding af affald, kremering og som våben eller ødelæggelsesmåde.\n1.2.1 Typiske adiabatiske temperaturer\n2 Brandvidenskab og økologi\n4 Menneskelig kontrol\n4.1 Tidlig menneskelig kontrol\n4.2 Senere menneskelig kontrol\n4.3 Produktiv brug af energi\n5 Beskyttelse og forebyggelse\nBrande starter, når en brændbar eller et brændbart materiale, i kombination med en tilstrækkelig mængde af et oxidationsmiddel , såsom oxygengas eller en anden oxygenrige forbindelse (om der findes ikke-oxygen-iltningsmidler), udsættes for en varmekilde eller omgivende temperatur over flammepunkt for blandingen af brændstof /oxidator og er i stand til at opretholde en hastighed af hurtig oxidation, der frembringer en kædereaktion . Dette kaldes almindeligvis ildtetraeder . Ild kan ikke eksistere uden alle disse elementer på plads og i de rigtige proportioner. For eksempel vil en brandfarlig væske kun begynde at brænde, hvis brændstoffet og ilt er i de rigtige proportioner. Nogle blandinger af ilt-ilt kan kræve en katalysator , et stof, der ikke forbruges, når det tilsættes, i nogen kemisk reaktion under forbrænding, men som gør det muligt for reaktanterne lettere at forbrænde.\nNår den er antændt, skal en kædereaktion finde sted, hvor brande kan opretholde deres egen varme ved yderligere frigivelse af varmeenergi i forbrændingsprocessen og kan forplante sig, forudsat at der er en kontinuerlig forsyning af en oxidator og brændstof.\nHvis oxidatoren er ilt fra den omgivende luft, er tilstedeværelsen af en tyngdekraft eller en lignende kraft forårsaget af acceleration nødvendig for at producere konvektion , som fjerner forbrændingsprodukter og bringer iltforsyning til ilden. Uden tyngdekraft omgiver en brand sig hurtigt med sine egne forbrændingsprodukter og ikke-oxiderende gasser fra luften, som udelukker ilt og slukker ilden. På grund af dette, at risikoen for brand i et rumfartøj er lille, når den er i friløb i inertial flyvning. Dette gælder ikke, hvis der tilføres ilt til ilden ved en anden proces end termisk konvektion.\nIld kan slukkes ved at fjerne et af elementerne i brandtetraederet. Overvej en naturgasflamme, f.eks. Fra en brændeovn. Branden kan slukkes med et af følgende:\nslukning af gastilførslen, som fjerner brændstofkilden;\ndækker flammen fuldstændigt, hvilket kvæler flammen, da forbrændingen både bruger den tilgængelige oxidator (iltet i luften) og fortrænger den fra området omkring flammen med CO 2 ;\nanvendelse af vand, som fjerner varme fra ilden hurtigere end ilden kan producere den (på samme måde vil blæse hårdt på en flamme fortrænge varmen fra den i øjeblikket brændende gas fra dens brændstofkilde til samme ende), eller\npåføring af et hæmmende kemikalie såsom Halon på flammen, som bremser selve den kemiske reaktion, indtil forbrændingshastigheden er for langsom til at opretholde kædereaktionen.\nI modsætning hertil intensiveres ilden ved at øge den samlede forbrændingshastighed. Metoder til at gøre dette omfatter at balancere input af brændstof og oxidator til støkiometriske proportioner, øge brændstof og oxidator input i denne afbalancerede blanding, øge omgivelsestemperaturen, så brandens egen varme er bedre i stand til at opretholde forbrænding eller tilvejebringe en katalysator, en ikke- reaktantmedium, hvori brændstoffet og oxidatoren lettere kan reagere.\nSe også: Flammetest\nEt stearinlys 's flamme\nFoto af en brand taget med 1/4000th af en anden eksponering\nIld påvirkes af tyngdekraften. Til venstre: Flamme på jorden; Til højre: Flamme på ISS\nEn flamme er en blanding af reagerende gasser og faste stoffer, der udsender synligt, infrarødt og undertiden ultraviolet lys, hvis frekvensspektrum afhænger af den kemiske sammensætning af det brændende materiale og mellemreaktionsprodukter. I mange tilfælde, såsom afbrænding af organisk stof , for eksempel træ, eller ufuldstændig forbrænding af gas, frembringer glødende faste partikler kaldet sod den velkendte rød-orange glød af "ild". Dette lys har et kontinuerligt spektrum . Komplet forbrænding af gas har en svag blå farve på grund af emission af enkeltbølgelængdestråling fra forskellige elektronovergange i de ophidsede molekyler dannet i flammen. Normalt er ilt involveret, men hydrogenforbrænding i chlor frembringer også en flamme, der producerer hydrogenchlorid (HCl). Andre mulige kombinationer, der producerer flammer, blandt mange, er fluor og hydrogen og hydrazin og nitrogentetroxid . Hydrogen og hydrazin/ UDMH flammer er ligeledes lyseblå, mens brændende bor og dets forbindelser, vurderet i midten af det 20. århundrede som et brændstof med høj energi til jet- og raketmotorer , udsender intens grøn flamme, hvilket fører til dets uformelle kaldenavn "Green Dragon" .\nEn flammes glød er kompleks. Sort kropsstråling udsendes fra sod-, gas- og brændstofpartikler, selvom sodpartiklerne er for små til at opføre sig som perfekte sorte legemer. Der er også fotonemission af de-exciterede atomer og molekyler i gasserne. Meget af strålingen udsendes i de synlige og infrarøde bånd. Farven afhænger af temperaturen for sortlegemets stråling og af kemisk sammensætning af emissionsspektrene . Den dominerende farve i en flamme ændres med temperaturen. Fotoet af skovbranden i Canada er et glimrende eksempel på denne variation. I nærheden af jorden, hvor der forekommer mest afbrænding, er ilden hvid, den varmeste farve for organisk materiale generelt eller gul. Over den gule region ændres farven til orange, som er køligere, derefter rød, som stadig er køligere. Over det røde område forekommer der ikke længere forbrænding, og de uforbrændte kulpartikler er synlige som sort røg .\nDen almindelige fordeling af en flamme under normale tyngdekraftsbetingelser afhænger af konvektion , da sod har tendens til at stige til toppen af en generel flamme, som i et lys under normale tyngdekraftsforhold, hvilket gør den gul. I mikro tyngdekraft eller nul tyngdekraft , såsom et miljø i det ydre rum , forekommer der ikke længere konvektion, og flammen bliver kugleformet, med en tendens til at blive mere blå og mere effektiv (selvom den kan slukke, hvis den ikke bevæges støt, da CO 2 fra forbrænding spredes ikke så let i mikrogravitation og har en tendens til at kvæle flammen). Der er flere mulige forklaringer på denne forskel, hvoraf den mest sandsynlige er, at temperaturen er tilstrækkeligt jævnt fordelt til, at der ikke dannes sod og fuldstændig forbrænding. Eksperimenter fra NASA afslører, at diffusionsflammer i mikrogravitation tillader mere sod at blive fuldstændigt oxideret, efter at de er produceret end diffusionsflammer på Jorden, på grund af en række mekanismer, der opfører sig anderledes i mikrogravitation i forhold til normale tyngdekraftsforhold. Disse opdagelser har potentielle anvendelser inden for anvendt videnskab og industri , især hvad angår brændstofeffektivitet .\nI forbrændingsmotorer tages forskellige trin for at fjerne en flamme. Metoden afhænger hovedsageligt af, om brændstoffet er olie, træ eller et brændstof med høj energi, såsom jetbrændstof .\nTypiske adiabatiske temperaturer\nHovedartikel: Adiabatisk flammetemperatur\nDen adiabatiske flammetemperatur for et givet brændstof- og oxidationspar er den temperatur, ved hvilken gasserne opnår stabil forbrænding.\nOxy - dicyanoacetylen 4.990 ° C (9.000 ° F)\nOxy - acetylen 3.480 ° C (6.300 ° F)\nOxyhydrogen 2.800 ° C (5.100 ° F)\nLuft - acetylen 2.534 ° C (4.600 ° F)\nBlæselampe (luft - MAPP gas ) 2.200 ° C (4.000 ° F)\nBunsenbrænder (luft - naturgas ) 1.300 til 1.600 ° C (2.400 til 2.900 ° F)\nStearinlys (luft - paraffin ) 1.000 ° C (1.800 ° F)\nBrandvidenskab og økologi\nHvert naturligt økosystem har sit eget brandregime , og organismerne i disse økosystemer er tilpasset eller afhængige af det brandregime. Ild skaber en mosaik af forskellige habitatplaster , hver på et andet successionsstadium . Forskellige arter af planter, dyr og mikrober har specialiseret sig i at udnytte et bestemt stadium, og ved at skabe disse forskellige typer pletter, tillader ild et større antal arter at eksistere i et landskab.\nBrandvidenskab er en gren af fysisk videnskab, der omfatter brandadfærd, dynamik og forbrænding . Anvendelser af brand videnskab omfatte brandsikring , brand undersøgelse , og løbeild ledelse.\nHovedartikel: Fossil registrering af brand\nDen fossile brandregistrering dukker først op med etableringen af en landbaseret flora i den midterordoviciske periode, for 470 millioner år siden , hvilket tillod ophobning af ilt i atmosfæren som aldrig før, da de nye horder af landplanter pumpede det ud som et affaldsprodukt. Når denne koncentration steg over 13%, tillod det muligheden for brande . Wildfire blev første gang registreret i den sen -siluriske fossilrekord, for 420 millioner år siden , af fossiler af forkullede planter. Bortset fra en kontroversiel kløft i sen Devon har kul været til stede siden. Niveauet af atmosfærisk ilt er tæt forbundet med forekomsten af trækul: klart ilt er nøglefaktoren i overflod af brande. Ild blev også mere rigelig, da græsser udstrålede og blev den dominerende komponent i mange økosystemer for omkring 6 til 7 millioner år siden ; denne tænding gav tinder, der muliggjorde hurtigere spredning af ild. Disse udbredte brande kan have indledt en positiv feedback -proces, hvorved de producerede et varmere og mere tørt klima, der var mere befordrende for ild.\nTidlig menneskelig kontrol\nHovedartikel: Kontrol med ild fra tidlige mennesker\nBushman starter en brand i Namibia\nTændingsproces for en tændstik\nEvnen til at kontrollere ilden var en dramatisk ændring i de tidlige menneskers vaner. At lave ild til at generere varme og lys gjorde det muligt for folk at lave mad, samtidig øge sorten og tilgængeligheden af næringsstoffer og reducere sygdom ved at dræbe organismer i maden. Den producerede varme vil også hjælpe folk med at holde varmen i koldt vejr, så de kan leve i køligere klimaer. Ild holdt også natlige rovdyr i skak. Der findes beviser for tilberedt mad fra 1 million år siden , selvom ilden sandsynligvis ikke blev brugt kontrolleret før for 400.000 år siden. Der er nogle tegn på, at ild kan have været brugt på en kontrolleret måde for omkring 1 million år siden. Beviser bliver udbredt for omkring 50 til 100 tusinde år siden, hvilket tyder på regelmæssig brug fra denne tid; interessant, begyndte modstanden mod luftforurening at udvikle sig i menneskelige befolkninger på et lignende tidspunkt. Brugen af ild blev gradvist mere sofistikeret, idet den blev brugt til at skabe kul og til at kontrollere dyrelivet fra 'titusinder' år siden.\nIld har også været brugt i århundreder som en metode til tortur og henrettelse, hvilket fremgår af døden ved brænding samt torturanordninger såsom jernstøvlen , som kunne fyldes med vand, olie eller endda bly og derefter opvarmes over en åben ild til bærerens smerte.\nMaleri af katedralen og Akademiet bygning efter store brand i Turku , som Gustaf Wilhelm Finnberg 1827\nVed den neolitiske revolution under indførelsen af kornbaseret landbrug brugte mennesker over hele verden ild som et redskab i landskabsforvaltning . Disse brande var typisk kontrollerede forbrændinger eller "kølige brande", i modsætning til ukontrollerede "varme brande", som skader jorden. Varme brande ødelægger planter og dyr og bringer samfund i fare. Dette er især et problem i nutidens skove, hvor traditionel afbrænding forhindres for at tilskynde til vækst af tømmerafgrøder. Kølige brande udføres generelt om foråret og efteråret. De rydder underskov og brænder biomasse op, der kan udløse en varm brand, hvis den bliver for tæt. De giver et større udvalg af miljøer, hvilket tilskynder til spil- og plantemangfoldighed. For mennesker gør de tætte, ufremkommelige skove, der kan krydses. En anden menneskelig brug til brand i forbindelse med landskabsforvaltning er dens anvendelse til at rydde jord til landbrug. Slash-and-burn landbrug er stadig almindeligt i store dele af det tropiske Afrika, Asien og Sydamerika. "For små landmænd er det en bekvem måde at rydde tilgroede områder og frigive næringsstoffer fra stående vegetation tilbage i jorden", sagde Miguel Pinedo-Vasquez, en økolog ved Earth Institute's Center for Environmental Research and Conservation . Denne nyttige strategi er imidlertid også problematisk. Voksende befolkning, fragmentering af skove og opvarmning af klima gør jordoverfladen mere tilbøjelig til stadig større undslapede brande. Disse skader økosystemer og menneskelig infrastruktur, forårsager sundhedsproblemer og sender spiraler af kulstof og sod op, der kan tilskynde til endnu mere opvarmning af atmosfæren - og dermed føde tilbage til flere brande. Globalt i dag brænder hele 5 millioner kvadratkilometer - et område mere end halvdelen af USA's størrelse - på et givet år.\nSenere menneskelig kontrol\nDer er mange moderne anvendelser af ild. I sin bredeste forstand bruges ild af næsten alle mennesker på jorden i kontrollerede omgivelser hver dag. Brugere af forbrændingskøretøjer anvender ild, hver gang de kører. Termiske kraftværker leverer elektricitet til en stor procentdel af menneskeheden.\nHamborg efter fire brandbombeangreb i juli 1943, der kostede anslået 50.000 mennesker livet\nBrug af ild i krigsførelse har en lang historie . Ild var grundlaget for alle tidlige termiske våben . Homer forklarede brugen af ild af græske soldater, der gemte sig i en træhest for at brænde Troja under den trojanske krig . Senere brugte den byzantinske flåde græsk ild til at angribe skibe og mænd. I Første Verdenskrig blev de første moderne flammekastere brugt af infanteri og blev med succes monteret på pansrede køretøjer i Anden Verdenskrig. I sidstnævnte krig blev brandbomber brugt af både akse og allierede , især på Tokyo, Rotterdam, London, Hamborg og, notorisk, i Dresden ; i de to sidstnævnte tilfælde firestorms blev bevidst forårsaget, i hvilken en ring af ild omgiver hver by blev trukket indad ved en updraft forårsaget af en central klynge af brande. Det amerikanske hærs luftvåben anvendte også i vid udstrækning brandbål mod japanske mål i de sidste måneder af krigen og ødelagde hele byer, der primært var konstrueret af træ- og papirhuse. Brugen af napalm blev anvendt i juli 1944 mod slutningen af Anden Verdenskrig ; selvom brugen ikke fik offentlig opmærksomhed før Vietnamkrigen . Molotovcocktails blev også brugt.\nProduktiv brug af energi\nEt kulfyret kraftværk i Folkerepublikken Kina\nHandicapjusteret leveår for brande pr. 100.000 indbyggere i 2004\nNår du sætter brændstof i brand, frigives brugbar energi. Træ var et forhistorisk brændstof og er stadig levedygtigt i dag. Brugen af fossile brændstoffer , såsom olie , naturgas og kul , i kraftværker leverer langt størstedelen af verdens elektricitet i dag; Det Internationale Energiagentur oplyser, at næsten 80% af verdens strøm kom fra disse kilder i 2002. Branden i et kraftværk bruges til at opvarme vand, hvilket skaber damp, der driver møller . Møllerne drejer derefter en elektrisk generator for at producere elektricitet. Ild bruges også til at levere mekanisk arbejde direkte i både eksterne og forbrændingsmotorer .\nDet ubrændbare faststof forbliver af et brændbart materiale, der er tilbage efter en brand, kaldes klinker, hvis dets smeltepunkt er under flammetemperaturen, så det smelter og derefter størkner, når det afkøles, og aske, hvis dets smeltepunkt er over flammetemperaturen.\nBehændigt at kontrollere en brand for at optimere dens størrelse, form og intensitet kaldes generelt brandstyring , og de mere avancerede former for den, som traditionelt (og nogle gange stadig) praktiseres af dygtige kokke, smede , jernmestre og andre, er højt kvalificerede aktiviteter . De omfatter viden om valg af hvilke træsorter, trækul eller mineralkul, der skal brændes; hvordan man arrangerer brændstoffet; hvordan man brænder ilden både i tidlige faser og i vedligeholdelsesfaser; hvordan man modulerer mængden af varme, flammer og røg, der passer til den ønskede anvendelse; hvordan man bedst brænder en brand for at blive genoplivet senere; hvordan man vælger, designer eller ændrer brændeovne, kulovne, bageovne og industrielle ovne ; og så videre. Detaljerede redegørelser for brandhåndtering er tilgængelige i forskellige bøger om smedning, om dygtig camping eller militær spejdning og om den indenlandske kunst i tidligere århundreder.\nUddybende artikler: Wildfire og Brandsikring\nProgrammer til forebyggelse af naturbrande rundt om i verden kan anvende teknikker såsom brug af vildmark og foreskrevne eller kontrollerede forbrændinger . Wildland brandanvendelse refererer til enhver brand af naturlige årsager, der overvåges, men får lov til at brænde. Kontrollerede forbrændinger er brande, der antændes af offentlige myndigheder under mindre farlige vejrforhold.\nBrandbekæmpelse ydes i de fleste udviklede områder for at slukke eller indeholde ukontrollerede brande. Uddannede brandmænd bruger brandapparater , vandforsyningsressourcer såsom vandledninger og brandhaner, eller de kan bruge skum af klasse A og B afhængigt af, hvad der fodrer ilden.\nBrandforebyggelse har til formål at reducere antændelseskilder. Brandforebyggelse omfatter også uddannelse i at lære folk, hvordan man undgår at forårsage brand. Bygninger, især skoler og høje bygninger, gennemfører ofte brandøvelser for at informere og forberede borgerne på, hvordan de skal reagere på en bygningsbrand. Målrettet at starte ødelæggende brande udgør brandstiftelse og er en forbrydelse i de fleste jurisdiktioner.\nModel bygningsreglementer kræver passiv brandbeskyttelse og aktive brandslukningssystemer for at minimere skader som følge af en brand. Den mest almindelige form for aktiv brandsikring er brandsprinklere . For at maksimere passiv brandsikring af bygninger testes byggematerialer og inventar i de fleste udviklede lande for brandresistens , brændbarhed og brandbarhed . Polstring , gulvtæpper og plast, der bruges i køretøjer og fartøjer, testes også.\nHvor brandforebyggelse og brandbeskyttelse ikke har forhindret skader, kan brandforsikring afbøde den økonomiske indvirkning.\nDenne visualisering viser brande opdaget i USA fra juli 2002 til juli 2011. Kig efter brande, der pålideligt brænder hvert år i vestlige stater og på tværs af Sydøst.\nBrandskadet restaurant venter på nedrivning\nDer anvendes forskellige restaureringsmetoder og foranstaltninger afhængigt af den type brandskade, der opstod. Restaurering efter brandskader kan udføres af ejendomsforvaltningsteam , bygningsvedligeholdelsespersonale eller af husejerne selv; kontakt af en certificeret professionel brandskadespecialist anses dog ofte som den sikreste måde at genoprette brandskadede ejendomme på grund af deres uddannelse og omfattende erfaring. De fleste er normalt opført under "Brand- og vandrestaurering", og de kan hjælpe med at fremskynde reparationer, hvad enten det er for enkelte boligejere eller for de største institutioner.\nBrand- og vandrestaurationsvirksomheder er reguleret af den relevante stats afdeling for forbrugeranliggender - normalt statens entreprenørers licensudvalg. I Californien skal alle brand- og vandrestaureringsvirksomheder registrere sig hos California Contractors State License Board. I øjeblikket har California Contractors State License Board ingen specifik klassifikation for "restaurering af vand- og brandskader." Derfor kræver Entreprenørens State License Board både en asbestcertificering (ASB) samt en nedrivningsklassificering (C-21) for at udføre brand- og vandrestaureringsarbejde.\nDen stearinlys kemiske historie\nKontrol med ild af tidlige mennesker\nIld (klassisk element)\nListe over lyskilder\nPrometheus , den græske mytologiske figur, der gav menneskeheden ild\nHaung, Kai (2009). Befolkning og bygningsfaktorer, der påvirker boligbrandrater i store amerikanske byer. Anvendt forskningsprojekt . Texas State University.\nKarki, Sameer (2002). "Fællesskabets involvering i og håndtering af skovbrande i Sydøstasien" (PDF) . Projekt FireFight Sydøstasien. Arkiveret fra originalen (PDF) den 25. februar 2009 . Hentet 2009-02-13 . Cite journal requires |journal= (help)\nKosman, Admiel (13. januar 2011). "Hellig ild" . Haaretz .\nLentile, Leigh B .; Holden, Zachary A .; Smith, Alistair MS; Falkowski, Michael J .; Hudak, Andrew T .; Morgan, Penelope; Lewis, Sarah A .; Gessler, Paul E .; Benson, Nate C (2006). "Fjernmålingsteknikker til vurdering af aktive brandegenskaber og effekter efter brand" . International Journal of Wildland Fire . 3 (15): 319–345. doi : 10.1071/WF05097 .\nWikimedia Commons har medier relateret til Fire .\nWikiquote har citater relateret til: Brand\nSådan fungerer Fire hos HowStuffWorks\nHvad er brand egentlig? fra The Straight Dope\nOn Fire , en Adobe Flash -baseret videnskabsvejledning fra NOVA (tv -serien)\n"20 ting, du ikke vidste om ... Fire" fra magasinet Discover\nDenne side blev senest redigeret den 4. august 2021, kl. 21:04 (UTC) .


*Efter en brugerafstemning om, hvilke begivenheder der huskes fra 1960'erne, har det amerikanske postvæsen besluttet at udsende et frimærke med motiv fra Martin Luther King's I have a Dream-tale i Washington.\n*Denne dag for 75 år siden døde komponisten Asger Hamerik. Han var i sin ungdom eneelev og ven med Hector Berlioz og var senere i en lang årrække leder af Peabody Institute i Baltimore. Sønnen Ebbe blev sin generations førende danske\n*Fra parnasset kan det noteres, at en trold i dansk litteratur, forfatteren, radiomedarbejderen, cand. mag. Vagn Steen, i dag runder de 70 år - ved fuld skrivsel.\n*"Det føltes som at blive ramt af to cementblokke". Citat en vis Paul Shimkonis, som har anlagt sag mod en bar i Florida, hvor han hævder at have lidt overlast under nærkontakt med en striptease-danser med kunstnernavnet Tawny Peaks.\n*Skibsreder Mærsk McKinney-Møller fylder denne mandag 85 år. Den nationalt sindede og asketiske reder vil sikkert vide at fejre dagen med vanligt mådehold - selv om han nok skulle have råd til et ordentligt gilde.\n*Hendes Britanniske Majestæt flipper ud! Efter først at have kritiseret fodbolddommer Kim Milton Nielsen fra Danmark for hans VM-dækning, har hun nu, ifølge en skotsk avis, underholdt en reception med en ondskabsfuld parodi på den nordirske helvedesprædikant Ian Paisley\n*CNN's stjernekrigsreporter Peter Arnett beholder sit job, men får en alvorlig næse. Han får en del af skylden for CNN og Time Magazine's nu dementerede historie om, at amerikansk militær under Vietnam-krigen brugte nervegas mod desertører i Laos.\n*Reporter, som har dækket Tour de France i 20 år, får en medalje. I år deltager Jørgen Leth for 19. gang - og glæder sig allerede til næste år.\nAsger HamerikHector BerliozIan PaisleyJørgen LethKim Milton NielsenMartin Luther KingVagn Steen