Moodle, klikkers og Google Docs i undervisningen - PDF\nMoodle, klikkers og Google Docs i undervisningen\nDownload "Moodle, klikkers og Google Docs i undervisningen"\n1 Moodle, klikkers og Google Docs i undervisningen Masterafhandling MIG 2011, Antal tegn: Mette Bojer Madsen 1\n2 Abstrakt I denne opgave undersøges tre forskellig IT-medier: It-platformen Moodle, afstemningsystemet klikkers og onlinekontorpakke Google Docs, og hvorvidt ibrugtagningen af disse baseres på et behavioristisk læringssyn og/eller et socialkonstruktivistisk læringssyn og hvilke læringsniveauer og samarbejdsformer brugen af disse medier lægger op til. Det gør jeg for at bidrage med pædagogiske refleksioner over, hvorfor og til hvad netop disse medier kan bruges. Opgaven er bygget op, så der først i et analysestrategisk teoriafsnit redegøres for særlige kendetegn ved behaviorisme, socialkonstruktivisme, forskellige læringsniveauer, kooperativ og kollaborativt samarbejde, da det netop er de teoretiske begreber, jeg vil anvende i min analyse. Derefter gives en introduktion til de undersøgte elementer, hvorefter undersøgelsesdesignet, herunder formål, metode og refleksioner præsenteres. Undersøgelsens empiriske grundlag består både af observeret undervisning, elevspørgeskemaer, skriftligt materiale og lærerinterview, der alle analyseres efter den beskrevne strategi. Mine resultater er, at Moodle har behavioristiske elementer både på form, indhold og kontrolelementer. Visse socialkonstruktivistiske træk: Stilladsering og arbejde i praksisfællesskaber kan være aktuelle. Læringsniveauet er protolæring og træning af kvalifikationer. Samarbejdet er kooperativt. Jeg mener at kunne fastslå nogle særlige behavioristiske affordancer mht. kontrol i dette medie. Klikkers har behavioristiske træk på form og indholdssiden og socialkonstruktivistiske træk på det sociale område og på processiden. Der lægges op til protolæring, træning af kvalifikationer og til dels kompetenceudvikling. Samarbejdet er både kooperativt (på indholdssiden) og kollaborativt (på den social side og processiden) Google Docs har i mine observationer stort set kun socialkonstruktivistiske elementer, og der er tale om mange læringsniveauer. Samarbejdet er kollaborativt. Jeg har vurderet, at der er socialkonstruktivistiske affordancer mht. læring i praksisfællesskaber og i forhold til kollaborativt samarbejde. Da læreren både er den, der vælger mediet og i høj grad dikterer måden, det bruges på, bliver det også læreren, der afgør, hvilket læringsteoretisk og samarbejdsfokus der er, og ham der bør være bevidst om, hvilke konsekvenser det har. 2\n3 Summary in English In this thesis three different IT-media are studied: The IT platform Moodle, the voting tool clickers and the online office package Google docs. It is investigated whether the usage of these media are based on a behaviouristic approach and/or a social constructivist approach. Furthermore it is investigated which levels of learning and cooperation forms the usage of these media naturally imply. The investigations are motivated by the wish to highlight the pedagogical reflections related to why and what these media can be used to. The outline of the thesis is as follows. First a section on the theory of analysis strategy accounts for the particularities of behaviourism, social constructivism, different levels of learning, cooperative and collaborative work forms. The theory concepts introduced here will be used in the subsequent analysis. Second an introduction is given to the different issues that are investigated, followed by a presentation of the design of the surveys and investigations including a description of the purpose, methods and reflections. The empirical foundation of the survey consists of observation of teaching, questionnaires for students, written material and interviews of teachers. All the data collected in this way are analysed according to the strategy described. Concerning Moodle the results are that Moodle has behaviouristic characteristics both in form, content and control. Certain social constructivist characteristics: scaffolding and work in communities of practice can be observed sometimes. The level of learning is proto-learning and training of qualifications. The way of working together is cooperative. I think that I am able to show certain behaviouristic affordances with respect to control in this medium. Clickers has behaviouristic characteristics in form and contents and social constructivist characteristics in social relations and process of learning? With Clickers it is natural to focus on proto-learning, training of qualifications and development of competences. The way of working together is both cooperative (with respect to contents) and collaborative (with respect to social relations and process of learning). Google docs has in my observations largely only social constructivist characteristics, and the medium offers many levels of learning. The way of working together is collaborative. I have reached the conclusion that there are social constructivist affordances with respect to learning in communities of practice and in relation to collaboration. Since it is the teacher that chooses the medium and dictates the way the latter is used, it is also the teacher that decides which learning theory and collaboration focus is going to be predominant in a given teaching situation. Accordingly the teacher should be ware of the consequences these choices impose on teaching and learning processes. 3\n4 Indholdsfortegnelse: Masterafhandling 2011 Abstrakt... 2 Summary in English... 3 Indholdsfortegnelse:... 4 Kap 1: Indledning... 7 Kap 2: Teori : Behavioristisk og socialkonstruktivistisk læringsteori : Læringsniveauer : Kooperation og kollaboration Kap 3: De undersøgte medier: Moodle, klikkers og Google Docs : Moodle : Klikkers : Google Docs Kap 4: Undersøgelsesmål, metoder og refleksioner : Observationer : Skriftligt materiale : Elevspørgeskema : Lærerinterview : Generelle metoderefleksioner Triangulering Generaliserbarhed, reliabilitet og validitet i undersøgelsen Kap 5: Analyse af empiri Kap 5.1: Analyse del 1: Moodle i praksis : Behavioristiske træk i observationerne Planlagt og programmeret undervisningen Lærerkontrol og overvågning Belønningssystem Spilaspektet Adfærdsregulering Rolletræning Refleksionsniveau : Socialkonstruktivistiske træk i observationerne Læring som aktivitet Sprog og praksisfælleskaber Stilladsering mellem eleverne Lærerens stilladsering og rettethed : Læringsniveauer Reproduktiv viden Ikke bare fakta, men også metode Hjælpemiddelkompetencen Kap 5.2: Opsamling på Moodleanalyse : Behavioristiske og socialkonstruktivistiske træk i Moodlebrug : Læringsniveauer i Moodlebrug : Kollaboration eller kooperation ved Moodlebrug\n5 Kap 5.3: Analyse del 2: Klikkers i praksis : Behavioristiske træk i observationerne Planlagt og programmeret undervisningen Lærerkontrol Belønningssystem Adfærdsregulering : Socialkonstruktivistiske træk i observationerne Aktivitet Videns er en proces det gode argument Praksisfællesskab og sproget Zonen for nærmeste udvikling, rettethed Metakognition : Læringsniveauer : Opsamling på klikkersanalyse : Behavioristiske og socialkonstruktivistiske træk i klikkersbrug : Læringsniveauer i klikkersbrug : Kooperation eller kolaboration ved klikkersbrug : Analyse del 3: Google Docs i praksis : Behavioristiske træk i observationerne : Socialkonstruktivistiske træk i observationerne Praksisfælleskaber Fokus på proces og sprog Metakognition : Læringsniveauer Kap 5.6: Opsamling på Google Docsanalyse : Behavioristiske og socialkonstruktivistiske træk i Google Docsbrug : Læringsniveauer i Google docsbrug : Kollaboration eller kooperation ved Google Docsbrug Kap 6: Diskussion : Sammenligning af analyser : Diskussion om Moodle Moodles berettigelse Leverer Moodle det, der loves? : Diskussion om klikkers Leverer klikkers det, der loves? : Diskussion om Google Docs Leverer Google Docs, det der loves? : Eksisterende viden og antagelser om medier og læring Kap 7: Konklusion Hvor er der brug for mere viden Medierne og gymnasiediskurserne Hvordan kan undersøgelsen bidrage til diskussionen Litteraturliste:\n6 BILAG Bilag 1: Oversigt over den indsamlede empiri Bilag 2: Elevspørgeskemaer Bilag 3: Interviewguide Bilag 3: Web 2.0 identifikation Bilag 5: Klikkersdata Moodle bilag Bilag M1: Observationsnoter: 1g d. 10/2 lek IV. Fysik Bilag M2: Observationsnoter : 1g d. 21/2 lek III. Fysik Bilag M3: Observationsnoter : 1g d. 22/2 lek II. Fysik Bilag M4: Observationsnoter : 1g d. 2/3 lek III. Fysik Bilag M5: Observationsnoter : 2g d. 25/3 lek II. Fysik Bilag M6: Observationsnoter : 1g d. 30/3 lek III. Fysik Bilag M7: Kategorisering af Moodlespørgsmål 1g Bilag M8: Kategorisering af Moodlespørgsmål 2g Bilag M9: Opsamling: Elevspørgeskema om Moodlebrug Bilag M10: Lærerinterview om Moodlebrug Klikkers bilag Bilag K1: Observationsnoter 1g X d. 10/2 lek IV. Fysik Bilag K2: Observationsnoter: 1g d. 22/2 lek II. Fysik Bilag K3: Observationsnoter universitetet Bilag K4: Kategorisering af klikkerspørgsmål fra universitetet Bilag K5: Opsamling: Elevspørgeskema om klikkersbrug: 1g Bilag K6: Opsamling: Spørgeskema om klikkersbrug. Universitetet Bilag K7: Lærerinterview af X om klikkersbrug Bilag K8: Interview af universitetsforelæseren U om klikkersbrug Google Docs bilag Bilag G1: Observationsnoter: 1g d. 21/2 lek II. Matematik Bilag G2: Observationsnoter : 1g d. 16/3 lek I. Fysik Bilag G3: Skærmoptagelse: 1g d. 16/3 lek I. Fysik Bilag G4: Observationsnoter : 1g d. 22/2 lek II. Fysik Bilag G5: Observationsnoter : 1g d. 30/3 lek III. Fysik Bilag G6: Forløbsbeskrivelse og Google docs elementer Bilag G7: Opsamling: Elevspørgeskema om Google Docsbrug\n7 Kap 1: Indledning Det er en kendsgerning at it og digitale medier fylder mere og mere i vores samfund, og også i undervisningsverdenen inddrages og udnyttes forskellige digitale medier i højere og højere grad. Det afstedkommer en voksende mængde it-litteratur, - forskning, -kursusudbud osv., der skal klæde bl.a. gymnasielærerne på i forhold til at møde de udfordringen, denne afvendelse af it afstedkommer. På Århus Statsgymnasium 1 har der i dette skoleår været en såkaldt papirløsklasse. Projektet har været dogmatisk på den måde, at papir og bøger fuldstændigt er afskaffet i fællesfagene. Der har derfor været særligt fokus på it og eleverne har både arbejdet med e- og i-bøger, one-note, fællesdokumenter i skyen, diverse faglige softwareprogrammer, smartboards og meget mere. Denne it-brug er opgavens genstandsfelt, fordi brugen er aktuel, tæt på og interessant. Mit overordnede ærinde er at undersøge, hvordan it bruges i undervisningen som læringsredskaber, og hvilke læringsrefleksioner, der ligger til grund for lærernes itvalg. Herudover vil jeg undersøge, hvilke former for læring og samarbejde brugen lægger op til, og om der ligger et særligt læringssyn, måske mere eller mindre bevidst, ligger bag brugen. For ikke at brede mig for meget, har jeg måtte vælge nogle specifikke medier at undersøge, en bestemt kontekst at undersøge dem i og en bestemt måde at undersøge dem på. Valget er faldet på tre forskellig IT-medier, nemlig IT-platformen Moodle, afstemningsystemet klikkers og onlinekontorpakken Google Docs, og hvordan disse tre medier bruges i fysikundervisningen. I denne opgave vil jeg undersøge om brugen af disse tre medier baseres på et behavioristisk læringssyn og/eller et socialkonstruktivistisk læringssyn. Desuden vil jeg undersøge, hvilke læringsniveauer og samarbejdsformer brugen af disse medier lægger op til. Jeg anvender en analyse strategisk model bestående af flere trin. Da jeg er interesseret i læringssyn og læringsprocesser, starter jeg i kapitel 2 med at redegøre for særlige kendetegn ved behaviorisme, socialkonstruktivisme, forskellige læringsniveauer, kooperativt og kollaborativt samarbejde, da det netop er de teoretiske begreber, jeg vil anvende i min analyse. Mit teoriafsnit er altså udelukkende analysestrategisk og ikke en teoretisk gennemgang af disse teorier og begreber. I kapitel 3 introduceres de undersøgte elementer, herunder virkemåden og intentioner med dem. 1 Jeg arbejder selv på Århus Statsgymnasium. 7\n8 I kapitel 4 redegør jeg for mit undersøgelsesdesign, dvs. hvilken empiri der indsamles med hvilket formål, ligesom der er beskrivelse af og refleksioner over de brugte metoder. Undersøgelsens empiriske grundlag består af flere elementer. Jeg har observeret undervisning, hvor medierne blev brugt, jeg har vha. elevspørgeskemaer undersøgt elevernes erfaringer med og holdninger til medierne, jeg har analyseret skriftligt materiale fra mediebrugen, og endelig har jeg interviewet både elever og 5 lærere om deres brug. Selve empirianalysen er opgavens centrale og mest omfattende del, og den gennemføres for hvert medie med det beskrevne teoretiske analysenet i kapitel 5. I kap 6 følger en sammenfatning og diskussion af resultaterne. Min forventning er, at denne opgave bidrager med pædagogiske refleksioner og at den på det praktisk plan viser, hvordan der trækkes på forskellige læringssyn, når medierne bruges i undervisningen. For ud over de teoretiske muligheder er det jo i høj grad den praktiske udnyttelse af medierne, der har betydning for undervisningen. Kap 2: Teori Som beskrevet i indledningen er mit ærinde at lave en form for identificering af den læringsteoretiske baggrund. For at kunne gennemføre en sådan analyse struktureret har jeg brug for et strategi, der fanger relevante træk. Det valg, jeg har gjort, er at lede efter særlige behavioristiske hhv. socialkonstruktivistiske træk i empirien. Grunden til, at det netop er blevet dette valg, er, at jeg på forhånd har set visse behavioristiske træk bag medierne, hvor specielt kontrolelementerne er meget tydelige. Jeg har været interesseret i, hvorvidt dette og andre behavioristiske elementer har været fremtrædende, når medierne er blevet brugt. Overfor denne læringsteoretiske gren har det været naturligt at stille socialkonstruktivismen, da den er væsentlig anderledes. Denne læringsteori er dog meget kompleks og har en mængde forskellige grene, men i en sondring mellem behavioristiske og socialkonstruktivistiske træk, mener jeg trods alt, det er muligt at opstille nogle særlige karakteristiske kendetegn. At valget er faldet på denne læringsteori skyldes også, at de undersøgte medier markedsføres som havende denne læringsteoretiske baggrund (se kap 3). Det er derfor naturligt og interessant at se, om disse træk holder i den praktiske brug af medierne. En udtømmende analyse af hvilken læringsteori mediebrugen repræsenterer, er uden for rammerne af denne opgave. Ambitionen er alene at identificere karakteristiske træk i brugen og kategorisere disse inden for de to læringsteorier. Relateret til læringssynet er, hvilke former for vidensformer og indhold, der er anvendt og særlig brugt. For at analysere det, har jeg brug for en klassificering og valget er faldet på både Batesons og Qvortrups læringsniveauer. Batesons niveauer, fordi det er en klassisk og international kategorisering og Qvortrups terminologi, fordi den bl.a. har bidraget til grundlag for 2005 reformen og derfor er et naturligt valg i en dansk gymnasiekontekst. 8\n9 Det sidste teoretiske analysestrategiskevalg skal hjælpe til identificering af det samarbejde, der foregår med mediebrugen. I It-sammenhæng har der længe været argumenteret for, at samarbejdet kan analyseres i en kooperation kollaborations sondring (Bang og Danielsen). Når denne samarbejddistinktion er fremtrædende og brugt i litteraturen om it-samarbejde, er den derfor det naturlige valg, når mediebrug analyseres. Det er klart, at man med et stramt teoretisk analysenet vælger en bestemt optik at se sin empiri igennem og derfor kan blive blind for andre elementer. Et andet teoretisk valg ville give andre resultater, fordi noget andet ville blive undersøgt og vægtet. I de næste afsnit vil de nævnte teoretiske elementer blive præsenteret, men da jeg har valgt, at teoriafsnittene udelukkende er analysestrategiske, bliver teorigennemgangen meget kortfattet, simplificeret og ret unuanceret. Det gør den, fordi jeg kun har valgt at redegøre for de læringsteoretiske sondringer, og fordi målet er et brugbare analysenet, jeg senere kan benytte i analysen. 2.1: Behavioristisk og socialkonstruktivistisk læringsteori Jeg vil i dette afsnit kort redegøre for, hvad jeg mener, der karakteriserer hhv. behaviorisme og socialkonstruktivisme. Begge teorier, men særligt socialkonstruktivismen, spænder ekstremt vidt, men jeg har alligevel sammenfattet teorierne til meget overordnede elementer, fordi mit ærinde er at skelne mellem de to læringspositioner frem for at give en uddybende analyse af læringsteorierne. Redegørelsen bygger jeg på note fra masterstudiet: Klassiske og moderne læringsteorier (Beck og Paulsen, 2010), Gymnasiepædagogik en grundbog (Damberg) og Tænkning og sprog (Vygotsky). Behaviorisme er for mig at se karakteriseret ved følgende elementer, som er relevante i forhold til de undersøgte medier: Læring svarer til en ændret adfærd og sker gennem adfærdsregulering og den er en omverdensrespons Læring sker inde i hovedet på individer og gør det nødvendigt løbende at teste elevernes ydre ydeevne Der er en lovmæssigheder mellem stimuli og respons. Bestemte stimuli svarer til bestemt respons. Der eksisterer universale metode, der kan bruges til alle tider og alle steder. Man kan altså lave programmeret undervisning, hvor et bestemt læringsmål nås ved anvendelse af bestemte stimuli Motivationen til læring er belønning /straf eller positiv feedback Der er en instrumentel holdning til læring frem for en intentionel Vidensbegrebet er reproduktivt. Der er ingen metakognition, men bestemt læring udløses af bestemt stimuli Undervisningen er deduktiv, med klare opgaver, afgrænset emne og belønningssystemer knyttet til evaluering Viden eksisterer inden eleven træder ind Til bestemt tildelt roller svarer bestemt adfærd 9\n10 De elementer, jeg mener kendetegner socialkonstruktivisme og er relevante i forbindelse med de undersøgte medier, er: Viden er en proces og læring er en aktivitet. Eleverne lærer, når de selv arbejder med stoffet Viden, er midlertidige positioner i et dialogisk rum Det konstruktivistisk betyder, at læring foregår ved at allerede eksisterende kognitive skemaer udtrækkes eller forandres. Man kan ikke bare overtage andres konstruktioner, men der skal ske proces for, at man kan overtage andres Videnstilegnelse foregår i et praksisfællesskab. I mødet mellem forskellige opfattelser af det stof, der arbejdes med, udfordres den enkeltes verden. Derfor er dialog og gode sociale relationer nødvendig for at opnå god læring. Det sociale: Læring er socialt og undervisningsbetinget, dvs finder sted i interaktion med andre Sproget er det, der gør, at der kommer aktivitet i tankerne. Noget ydre bliver til noget indre, det internaliseres. Vi får kognitive redskaber til rådighed, fordi vi føres ind i bestemt (skole)kultur Zonen for nærmeste udvikling: Man skal interesseret sig for, hvad eleven kan sammen med de andre elever/læreren. Dvs stille opgaver der rammer ind i område mellem kan og vil kunne i morgen. Stilladsering: Lærerens understøtning af eleven på det netop krævede niveau Metakognition: Viden om læring, bevidsthed om grundlaget for, formålet og hensigten med læringen og kontrol med måden, hvorpå læringen forgår. 2.2: Læringsniveauer I forsøget på at identificere hvilke læringsniveauer forskelligt medier lægger op til, får man brug for en klassificering af vidensformer og læringsniveauer. Igen bliver præsentationen kun ganske kort og ureflekteret, da den alene tjener analysestrategiske mål. Jeg har valgt at bruge en kategorisering, der knytter sig til Bateson (Bateson), hvor der opereres med tre læringsniveauer, karakteriseret ved følgende: - Protolæring: Læringens basisniveau, lære noget. De mest simple byggeklodser. - Deuterolæring: At lære at lære. Det er f.eks at afkode kontekst, effektivisere sin læring, afkode læreren, iagttage sig selv osv. Med gymnasiereformen 2005, er der kommet mere fokus på dette læringsniveau. - Personlighedsforandrende læring: En ny måde at erkende verden på. En anden klassificering foretaget af Qvortrups (Qvortrup:107), skelner mellem forskellige resultatformer/vidensformer, når der læres: - Kvalifikationer: Faktuel viden - Kompetencer: Refleksivitet, f.eks. formidling og strukturering. - Kreativitet: Metarefleksivitet, f.eks. udvikling af elevernes dannelse, dømmekraft og kreativitet - Kultur: Almendannelse 10\n11 2.3: Kooperation og kollaboration Man kan også foretage en anden læringsteoretisk sondring, nemlig mellem læringssamarbejde som kooperation og kollaboration(bang og Dalsgaard). Hvor kooperation lægger op til, at viden og læring er noget, der finder sted inde i hovedet på individer og kan overføres til andre (altså læring af og via), er tanken bag kollaboration, at viden og læring er knyttet til det sociale handlingsliv, er en social konstruktion, og at videnstilegnelse sker gennem deltagelse i en fælles proces (altså læring med). Samarbejde bliver mere end et middel til læring; det bliver en integreret del af det at lære. De to grene har derfor en individorienteret læring hhv. en fællesskabsorienteret læring. Kendetegnende for kooperation er desuden uddeling af opgaver, forskellige målsætninger, lukkede arbejdsopgaver, forudsigelighed, statisk, kendt produkt, indbyrdes uafhængighed. Kollaboration derimod er kendetegnet ved fælles opgaver og målsætning, åbne arbejdsopgaver, uforudsigelighed, dynamisk, udvikling, nyt produkt, gensidig afhængighed og synkron opgaveløsning. På indholdssiden og mht styringen adskiller de to samarbejdsformer sig også markant. Hvor der med kooperation primært er tale om basal viden og færdigheder og høj lærerkontrol, er vidensindholdet mere komplekst i kollaboration, ligesom elevstyringen er mere fremtrædende, og læreren får karakter af konsulent. På skematisk og simplificeret form kan samarbejdstyperne opstilles som i (Bech og Paulsen, 2011) nedenfor: Form Kooperativt læringssamarbejde Læring af og via hinanden i grupper Kollaborativt læringssamarbejde Læring med hinanden i grupper Indhold Basal viden og færdigheder Liminal viden og komplekse problemer Arbejdsdeling Opgaver deles mellem individer Vidensdeling Transmission Deltagelse Opgaver løses sammen Læringssubjekt Individorienteret læring Fællesskabsorienteret læring Målgruppe Grundskole, børn Videregående uddannelser, voksne Styring Høj lærerstyring Høj elevstyring Læringsteori Socialbehaviorisme og kognitivisme Pragmatisme og socialkonstruktivisme Medier Tale suppleret med it Skrift understøttet med it Evidens Indhold afgørende Gruppedynamik afgørende 11\n12 Kap 3: De undersøgte medier: Moodle, klikkers og Google Docs I dette kapitel vil jeg give en introduktion til de undersøgte medier. De tekniske virkemåder er relevante for, hvordan der kan arbejdes med medierne og en afdækning af intentioner og markedsføring, motivere den valgte analysestategi og muliggør en senere sammenholdning af intention og brug (se kap 6). 3.1: Moodle Moodle er en open-sourse softwarepakke, - en platform, hvori der kan skabes et elektronisk læringsrum: Internetbaserede kurser og web-sites. Lærere kan udvikle interaktive, selvrettende opgaver med øjeblikkelig feedback til elever og lærere på baggrund af skabeloner, og der kan f.eks. inddrages billeder og animationer. Der findes også store banker med opgaver, der kan bruges eller rettes til af den enkelte lærer 2. Moodle kan også bruges som kommunikationsfora, evalueringsområde og til materialesamlinger 3, men jeg har ikke observeret denne form for brug og ser derfor alene på platformens testfaciliteter. På moodles hjemmeside 4 præsenteres filosofien: The design and development of Moodle is guided by a "social constructionist pedagogy. Denne socialkonstruktionisme forklares på hjemmesiden at være tæt relateret til den konstruktivistiske retning, med aktivt konstrueret viden i interaktion med omgivelserne. Konstruktionismen har derudover fokus på, at læring er særlig effektiv, når den indebærer konstruktion af noget for andre. Efter Moodledesignernes mening er Moodle bedst til at støtte denne form for læring, selv om Moodle ikke tvinger til en bestemt opførsel. Det ville gribe for vidt, hvis jeg skulle gå ind i en nærmere redegørelse for ligheder og forskelle mellem socialkonstruktionisme og socialkonstruktivisme, så jeg vil nøjes med at slutte, at de er beslægtede, men ikke identiske. I den sondring mellem behaviorisme og socialkonstruktivisme, jeg gennemfører i analyseafsnittet, er denne forskel mindre central. DASG står bag kursusudbud i Moodle og i deres projektbeskrivelse 5 fortælles, at Moodle er meget velegnet til at understøtte JiTT-undervisning 6, give høj 2 F.eks DASG (Danske Science Gymnasier) samarbejdet 3 Det er bl.a. sket på Aalborg universitet, hvor Moodle er blevet implementeret som e- læringsplatform på det Samfundsvidenskabelige fakultet for at skabe et virtuelt læringsmiljø. Se Artikel i læring & medier (LOM), nr : Fra hjemmeside som læringsplatform til brug af e- læringssystemet Moodle, af Lillian Buus 4 Moodles hjemmeside: 5 DASG s Moodle-projektbeskrivelse: 12\n13 elevaktivitet og stort engagement, har stort potentiale i forhold til undervisningsdifferentiering og elevernes selvstændige arbejde med stoffet. Af kursusprogrammet 7 (som de lærere, jeg interviewer, deltager i), ses det dog, at det er de tekniske elementer, der fylder snarere end de pædagogiske refleksioner. Det forklares, at tidsforbruget ved opgavefremstillingen er meget omfattende, og at det derfor er nødvendigt med adgang til større samling af opgaver. Kursus og projektresultat er da også en række Moodlematerialer, som andre kan bruge 8. Den påståede læringsopfattelse bag Moodle er altså konstruktionistisk, dvs i den grove opdeling jeg arbejder med indenfor det konstruktivistiske område, dog med særlig fokus på det at producere noget for andre. Desuden loves, at Moodle aktiverer og engagerer eleverne. 3.2: Klikkers Af omfangshensyn har det været nødvendigt at lave en meget kort gennemgang af brugen af klikkers. Alle data til grund for analyse mm findes i bilag 5. Klikkers er et afstemningsystem (Bilag5:1) udviklet i USA af E. Mazur (Bilag5:2), bestående af personlige klikkers, eleverne kan stemme på og et softwareprogram, der på en projekter viser de af læreren indtastede spørgsmål og forskellige svarmuligheder. Her kan antal afgivne stemmer og svarprocenter følges og gemmes 9. Klikkers bruges i stigende omfang både i USA, hvor det er et anvendt og undersøgt medie (Bilag5:3) og bliver også mere og mere udbredt i Danmark i både folkeskolen 10, på gymnasiet 11 og på universiteter 12 (Bilag5:4) Mazurs m.fl. intentioner er, at klikkers skal aktivere de studerende, give øget forståelse, give forelæseren feedback, øge samarbejdet, diskussionen og refleksionen. Arbejdsformen giver øget indsigt, hvis der benyttes såkaldte konceptuelle spørgsmål13. 6 JiTT: (Just in Time Teaching) (Novak mf, se feks:. Er en strategi, der baseres på, at en interaktion mellem web baserede studieopgaver og de studerende, anvendes af underviseren til at justere den undervisning, der foregår i klassen (en feedback loop ) 7 Programmet indeholder helt overvejende punkter som: Produktion af opbygning, quizzer, tests, spørgsmålstyper., administration. På de i alt 3 * 2 dages kursus er der kun afsat 15 min den første dag til det der kaldes pædagogiske refleksioner generelt. Kursusprogram på : 8 Opgavesamling på EMU en: 9 På gymnasiet bruges en alternativ, forenklet computerudgave (se bilag Bilag 5:1) 10 Artikel i Folkeskolen: 11 Artikel i gymnasieskolen om 4 gymnasiers brug: 12 Beskrivelse af satsningen på Århus Universitet, Center for Scienceuddannelse: 13 Med konceptuelle spørgsmål menes spørgsmål der kræver skabelse af svar snarere end besvarelse blot ved at huske korrekte svar eller ved aktivering af en algoritme. 13\n14 3.3: Google Docs Google Docs 14 er en gratis, webbaseret kontorpakke, hvor man kan oprette og redigere dokumenter online. Flere brugere kan få adgang til og redigeringsmuligheder i samme dokument, og man kan øjeblikkelig se af hvem og hvad, der ændres. Dette medie er ikke umiddelbart skabt til undervisningsbrug, men efterhånden er brugen i undervisningsverdenen også omfattende. På Google for Educators- google docs 15, er der beskrivelse af intentioner og erfaringer med brugen af dette medie. Her nævnes at Google Docs bidrager i forhold til at: Aktivere alle, ingen kan længere bare se over skulderen på en anden, der laver arbejdet Fremme gruppearbejde og lette onlinesamarbejde Give lærermulighed for at guide på det optimale sted og gør feedback fra andre nemmere at få Fremme og opfordre til brug af elevernes redigeringsfærdigheder og gøre de studerende mere organiserede Publicere, så arbejdet får værdi for andre og derfor opleves som mere vigtigt Give lærer/elev bestemmelse af, hvem der har adgang til dokumentet Se de studerendes progression og vha. revisionshistorikken se, hvem der har bidraget med hvad Dokumentere elevernes arbejdsproces Følge hvordan opgaver udvikler sig, og derved se skrivning som en proces Gøre det lettere at arbejde overalt og til alle tider pga. tilgængeligheden Nogle af disse intentioner er også dem, der lægges vægt på i det lokale initiativ med den papirløsklasse på Århus Statsgymnasium 16. Googles intentioner er altså at arbejde i Google Docs skal medfører til positiv adfærdsændring, øget samarbejde, træning af redigeringsfærdigheder, værdi for andre af arbejde, refleksionsmulighederne, skrivning som en proces, en lettere tilgængelighed, muligheden for optimale vejledning, kontrolfunktion i forhold til elevernes progression og arbejdsproces. 14 Udgives af Google 15 Google docs egen reklameside : 16 I teamlæreroplæg om den papirløsklasse på PR-møde på ÅSG d. 27/1 2010, blev baggrund og intentioner for klassen præsenteret. Projektet skal facilitere: Samarbejde, elevaktivitet, eksperimentel tilgang, asynkron læring. Google docs styrker, som disse lærere ser det, et stærkt samarbejde, - pga delingsfacilitet. Man kan skrive i munden på hinanden. I praksis arbejder underviserne i denne klasse således at: Alt er offentligt, eleverne kan se hinandens opgaver og rettelser. Det giver mulighed for snyd, - men lærerne vælger at se på læringspotentialet. Ser eleverne en go ide, kan de måske lære noget af det! 14\n15 I det foregående afsnit har jeg kort redegjort for virkemåder og intentioner og vil herefter gå i gang med de empiriske undersøgelse af den konkrete mediebrug. Kap 4: Undersøgelsesmål, metoder og refleksioner Det overordnede mål for denne undersøgelse har været at belyse brugen af medierne Moodle, klikkers og Google Docs i fysikundervisning. Jeg har valgt faget fysik, fordi det er mit eget fag og har min særlige interesse og derfor ruster mig til at følge og forstå fagdidaktiske problematikker. At det blev netop disse tre medier jeg har valgt, skyldes flere faktorer: De er nye, Moodle og klikkers er hovedsageligt anvendt i fysikundervisning og de bruges i udstrakt grad i papirløsklassen (1g) på Århus Statsgymnasium. Da det viste sig, at Moodle i papirløsklassen udelukkende blev brugt til individuel testning, har jeg valgt også at undersøge Moodlebrug i grupper i en 2g. Brugen af klikkers viste sig også at være begrænset i den papirløsklasse, så her har jeg valgt også at undersøge brugen i en fysikforelæsning på universitetet. For at nærme mig praksis fra flere sider og kunne vurdere både intentioner, konkret anvendelse, elevoplevelser og holdninger, har jeg valgt at blande forskellige empirityper. Empirien, der både er kvalitativ og til dels kvantitativ i spørgeskemaerne, spændende fra observationer, computerskærmoptagelser under gruppearbejde, skriftligt materiale, elevkommentarer, elevspørgeskemaer og lærerinterview. I bilag 1 ses en oversigt over den samlede empiri. Der er 13 Moodle, 8 klikkers og 7 Google Docs forskellige empirielementer. 4.1: Observationer Observationsmålet er at se konkrete eksempler på mediebrugen og jeg har valgt at fokusere på elevadfærd og aktivitet, undervisningens form og struktur, hvilket fagligt stof der arbejdes med (i opgaver, emner og hvilke afgrænsninger, der er), hvordan og om hvad dialoger foregår, herunder det sociales betydning, hvordan sproget bruges, hvordan vekselvirkningen mellem lærere og elever er, herunder graden af lærer/ elevstyring. Jeg vil også forsøge at se eksempler på, hvordan læring og vidensdeling foregår. Disse fokuspunkter er valgt, fordi de passer med den fastlagte analysestrategi. Jeg placerede mig i den bageste del af undervisningslokalet, når der var individuelle moodletests og klikkers-afstemninger. Her gav de synlige elevcomputerskærmene mig mulighed for at vurdere, hvad eleverne lavede og jeg kunne høre, hvad de nærmeste elever evt. talte om. Når der var gruppearbejde (med Google Docs i 1g og Moodlequiz i 2g) placerede jeg mig helt tæt på den observerede gruppe, så jeg både kunne følge deres arbejde på skærmene og høre deres dialog. Mine observationsnoter blev nedskrevet i hånden og senere indskrevet i et tredelt skema 15\n16 med overskrifterne: Der sker, Der siges og Mine kommentarer. En særlig type observation blev foretaget i 1g under Google Docs brug, hvor en elevs computerskærmbilleder blev optaget, så fremstillings-processen senere kunne følges og dokumenteres i detaljer. Når der foretages observationer, er to helt centrale refleksioner nødvendige. Jeg har udvalgt, hvem jeg observerer, hvad jeg nedskriver, hvor jeg retter mit fokus hen, og så som altid gælder, at: Der findes ingen neutrale observationer (Brinkmann og Tanggard:95). I fokusvalget fravælges andre elementer (f.eks. fysiske forhold/placering, gruppedannelser, køns- og etnicitetsforskelle osv). Eleverne er desuden påvirket mere eller mindre af min tilstedeværelse. Jeg er en deltagende observator (Hastrup). Det er to grundvilkår for observationer, men åbenhed om og forklaring af optikken retfærdiggør arbejdet. 4.2: Skriftligt materiale Det undersøgte skriftlige materiale består af tests og quiz-spørgsmål fra Moodle, anvendte klikkersspørgsmål på universitetet og en række skriftlige elevdokumenter fra Google Docs. Målet med at undersøge disse indholdselementer er at vurdere, hvilke typer af viden der i den observerede mediebrug lægges op til. På baggrund af det skriftlige materiale har jeg kategoriseret de forskellige spørgsmålstyper fra Moodle og klikkers (se bilag M7,M8,K4). Det skriftlige materiale fra Google Docs er brugt dels til støtte for observationerne og dels til eksemplificering af, hvordan eleverne reflekterer i deres vurderingsopgaver (bilag G6). Der er på ingen måde foretaget en grundig og udtømmende analyse af dette skriftlige materiale, da det ligger uden for rammerne af denne opgave. 4.3: Elevspørgeskema For at afdække elevernes erfaringer og holdninger til de brugte medier har jeg udarbejdet et elevspørgeskema (bilag 2). Fra elevtilkendegivelse laver jeg kvantitative slutninger om holdninger til og erfaringer med mediebrugen. Jeg spørger indenfor kategorierne: Mediet og dets brug, mediets betydning: aktivitetselementer, læringstyper, samarbejde, evaluering, undervisning, skriftlighed, noter og hjælpemidler, fag. Intentionen har været at komme så vidt rundt om brugen, som det kan lade sig gøre med simple enig/uenig tilkendegivelser. Desuden vil de frie kommenteringsfelter måske åbne for input, jeg ikke har været opmærksom på. Eleverne i 1g har udfyldt elektroniske spørgeskemaer om både Moodle, klikkers og Google Docs, der alle tre indeholdt de samme spørgsmål. Desuden har 2g udfyldt det elektroniske Moodlespørgeskema og de universitetsstuderende en reduceret papirudgave af spørgeskemaet om klikkers, da det skulle udfyldes i hånden på en begrænset tid(bilag 2). Spørgeskemaerne er udformet så elever/de studerende skal vælge: Enig / uenig / ved ikke ved 58 udsagn om mediet. Derudover skal de angive hvordan de i gennemsnit vurderer mediet (valgmuligheder: Rigtig godt, Ok, knap så 16\n17 godt, dårligt) og sidst kan de skrive kommentarer til mediet og dets brug under overskrifterne: Positive elementer, negative elementer og andet. Fra listen over angivne positive og negative elementer plukker jeg konkrete elevcitater, der kan belyse forskellige forhold. I bilag 1 ses det, hvornår spørgeskemaerne er besvaret og hvor resultaterne kan findes. Mit valg at spørge til mange forskellige elementer af elevernes mediebrug og så efterfølgende kræve et simpelt svar, kunne have været anderledes. Jeg kunne i stedet have spurgt til færre ting og bedt eleverne om at uddybe mere. Et mere avanceret spørgeskema kunne have spurgt til graden af enighed på en given skala. Det nuancerer selvfølgelig elevudtalelserne til et spektrum, men er til gengæld meget sværere for eleverne at besvare. Forcen ved dette spørgeskemaet er at jeg kan indhente information fra mange elever om mange elementer på en sådan måde, at det kan fremlægges på overskuelig form. Man kan sige, at jeg med den store mængde spørgsmål har skudt med spredehagl, jeg har ramt meget, men ikke så dybt. Mit valg har altså været at stille mange spørgsmål, som eleverne let kunne besvare. Valget med at give samme spørgeskema til alle tre medier betyder, at nogle spørgsmål opleves irrelevante for bestemte medier, men samtidig også at det åbner for mediesammenligning. Nogle spørgsmål kan være uegnede, fordi eleverne ikke har et rimeligt sammenligningsgrundlag. F.eks. har de elever, der besvarer spørgeskemaet om Google Docs. fra første gymnasiedag været vænnet til dette medie og har derfor intet sammenligningsgrundlag, når de skal vurdere, om de bliver mere aktive mm pga. dette medie. Det skal selvfølgelig medvurderes, når værdien af denne type svar opgøres. Den måde, jeg har valgt at uddrage informationer, er, at jeg slutter fra procentsatserne ud for enig ved hvert udsagn om ingen, få, halvdelen, mange eller alle er enige i udsagnet. I analyseafsnittet har jeg skrevet procentsatsen ud for de brugte udsagn. Nogle steder har jeg sluttet den anden vej, nemlig fra en høj procentsats ved uenig til at eleverne ikke syntes dette. Om det er rimeligt beror på det enkelte spørgsmåls karakter, og der er i analysen angivet, hvor denne type slutning er foretaget. Selvom elevholdningerne i mange af spørgsmålene var divergerende, mener jeg godt metoden kan bruges til at spotte nogle generelle tendenser om udsagn, hvor der er elevenighed. Der er ikke tale om et stort statistisk materiale, kun mellem 21 og 25 har besvaret hvert spøgeskema. Man kan derfor ikke tale om et egentligt kvantitativt studie, hvor data kan behandles statistisk fornuftigt. Spørgeskemaer kan med deres kvantitative karakter bringe lys over mange elevers oplevelse af, hvad medierne betyder og gør, hvorimod mere kvalitative studier kan belyse, hvordan medierne får denne betydning. Når jeg i skemaet giver muligheden for frie tekstfelter, håber jeg at kunne fange forhold omkring medierne, jeg måske selv er blind for. Det kunne være, at eleverne 17\n18 finder noget centralt, som slet ikke berøres i mine spørgsmål. For igen at lette elevernes mulighed for besvarelse, har jeg brugt overskrifterne positive hhv negative elementer i sidste del af spørgeskemaet. Elevkommentarerne til disse elementer bruges kvalitativt som elevcitater, der kan illustrere et givent forhold, og hyppige nævnte forhold kan afsløre, om der er tale om gennemgående problemstillinger. Kategoriseringen positive/negative elementer tvinger måske eleverne til at se sort/hvidt på mediet og føle sig presset til at opdigte/genfortælle elementer, de ikke umiddelbart finder særlig relevante. Den fare eksisterer altid, når elever skal kommentere indenfor på forhånd fastsatte kategorier. Som i første del af spørgeskemaet valgte formen, der frembringer flest og letteste elevsvar. 4.4: Lærerinterview Interview med lærerne er interessant, fordi lærerinteressen for medierne var det, der startede brugen af dem i undervisningen. Jeg vil afklare lærerintentionerne bag og beskrive hvorfor de har haft behov for at introducere disse nye medier. Desuden forventer jeg med interviewene at få adgang til en større og bredere erfaring med medierne, end jeg er i stand til at observere på enkelte lektioner. Jeg forventer at få adgang til disse menneskers livsverden (Kvale:46) Første trin i interviewundersøgelsen var at stille nogle forskningsspørgsmål, jeg med interviewet ønskede at få afklaret. Forskningsspørgsmålene blev omformuleret til konkrete interviewspørgsmål, da disse skulle være let forståelige og lægge op til beskrivelse. Begge typer spørgsmål og relationen mellem dem ses i interviewguiden (bilag 3). Mit teoretisk fokus og dermed vejen til interviewguiden er begrundet i selve min analysemodel. Spørgsmålene angår specielt forhold vedrørende konkret brug af medierne, herunder hvordan medierne justerer undervisning og elevadfærd. Desuden forsøges holdninger, intentionerne bag og hvilke undervisnings udfordringer medierne møder, at afdækkes. Der spørges også ind til elevsamarbejde, JiTT-elementer, differentiering, brug af hjælpemidler og fagdidaktiske refleksioner, ligesom jeg prøver at undersøge lærerens lærings- og vidensopfattelse. Den anvendte interviewtype må karakteriseres som semistrukturerede og tematisk, da der er nogle på forhånd fastlagte spørgsmål der dog kan afviges fra. I (Kvale:155) listes 9 typer af spørgsmål. Jeg har brugt forskellige spørgsmålstyper, men primært indledende, specifikke og direkte spørgsmål, dog også projektive spørgsmål i spg 8 og 6. Undervejs i interviewet ville en transskription vise mange opfølgende og sonderende spørgsmål, ligesom tavshed og fortolkende spørgsmål er brugt. Vægtningen mod specifikke og direkte spørgsmål hænger sammen med min intention om at få beskrevet konkret brug og intentionerne bag mediebrugen. På baggrund af den udarbejdede interviewguide har jeg interviewet 3 lærere om Moodlebrug (X, Y og Z) og en universitetsforelæser (U) og en lærer om klikkeres brug (X). Interviewet er foregået ved, at jeg har stillet de angivne spørgsmål og mens der er blevet svaret, har jeg skrevet notater og lydoptaget samtalerne. Efter samtalerne har jeg indskrevet jeg noter til interviewene (bilag M10, K7), men kun i 18\n19 et tilfælde (Universitetsforelæseren U) har jeg valgt at transskribere interviewet (bilag K8). I min oversættelse af interview til skriftsprog og min senere udvælgelse af citater, har jeg valgt netop de udtalelser, der illustrerer særlige pointer. I min videreanalyse af svarene har jeg kategoriseret dem således, at spørgsmål, der belyste nogle bestemte af de teoretiske træk, jeg ledte efter, blev samlet under disse punkter i analyseafsnittet. Det kunne f.eks. være svar, der omhandlede arbejde i praksisfællesskaber, brug af kontrolelementer osv. Spørgsmål, der ikke belyste disse udvalgte træk, er ikke blevet brugt. Der er altså en omfattende selektionsproces frem mod de brugte citater og en række elementer, der fravælges som følge af mit stramt fastlagte analysestrategi. Egentligt bør interviews transskriberes fuldt ud til tekst af hensyn til de interviewede personer, for derved undgår man at citater tages ud af deres sammenhæng eller misfortolkes; Man opnår et mere fuldstændigt billede af interviewet. Men under alle omstændigheder er transskription i sig selv en fastfrysning af noget, som i sig selv er dynamisk og kontekstuelt. Af tidshensyn har jeg valgt kun at indskrive centrale udtalelser fra tre af interviewene. Det har jeg tilladt mig, fordi jeg er gået efter de meningstilkendegivelser, der er kommet på specifikke spørgsmål og ikke har været interesseret i en grundig diskursanalyse. Når der interviewes, må man være klar over, at det ikke er en.. neutral teknik til at opnå upåvirkede svar fra informanter (Kvale:30). Bestemte spørgsmål vil medkonstruere bestemte svar. I mine interview optræder jeg både som den fænomenologiske orienterede forsker, der søger præcise beskrivelser af, hvordan fænomener opleves, og hvor interviewet skal bringe erfaringer udenfor interviewet frem. Men jeg er også i nogle tilfælde socialkonstruktionist og diskursanalytiker, når jeg undersøger, hvordan fænomener i talesættes og dermed gøres af mennesker. Det sker f.eks. i spørgsmålene om, hvilket læringssyn der ligger bag mediebrugen, og interviewet måske bringer aspekter frem, som ikke fandtes i interviewpersonens oplevelsesverden før interviewet (Kvale:30). I et spørgsmål af denne type er der også fare for, at lærerne fristet til at svare, hvad de tror, jeg gerne vil høre. Med mange forholdsvis åbne spørgsmål prøver jeg at minimere denne føring mod bestemte svar. I min oversættelse af interview til skriftsprog og min senere udvælgelse af citater, har jeg valgt netop de udtalelser, der illustrere særlige pointer. Min troværdighed som forsker hviler på, at jeg ikke har frasorteret passager, der modstrider disse pointer. Med udvælgelsen ligger også en fravælgelse af de citater jeg ikke finder relevante. Der kan altså både gemme sig andre pointer end dem jeg fremdrager og være fare for, at jeg ikke yder mit materiale fuld retfærdighed. I bilagene er alle de citater, der er indskrevet samlet, og lydfilerne med hele interviewet er tilgængelige, således at en kontrol af troværdigheden i princippet kan foretages. 19\n20 4.5: Generelle metoderefleksioner Under hver type undersøgelse har jeg forsøgt at liste de problemer, der måtte være med min tilgang og metode. Men der er også mere overordnede refleksioner. For det første gennemfører jeg denne undersøgelse på min egen skole, med den dertilhørende dobbeltrolle. Jeg er både objektiv forsker og har pant i projektet, - når læreren interviewes, når eleverne observeres og spørges er der stor risiko for, at de er påvirket af min involvering i skole, fag og undervisning. Det er umuligt at undgå i den opsætning, jeg har valgt, men en opmærksomhed på problematikken kan hjælpe til at frasorterer helt åbenlyse fejlfarvninger. Igen vil bredden og forskellige empirityper mindske risikoen for fejlslutninger. En anden generel problemstilling er mht. den brugt metode. For det første må man spørge til teorien: Er det relevante træk der ledes efter? Altså er det de teoretiske træk, der karakteriserer behaviorisme/socialkonstruktivisme? Bestemte læringsniveauer? Kooperation/kollaboration? Gennemgangen og litteraturhenvisningerne i kap 2, skulle gerne sandsynliggøre dette. Derefter kommer spørgsmålet til undersøgelsen: Er det den mest relevante undersøgelse for at se disse træk? Der kan argumenteres for, at undersøgelsen kan designes på mange forskellige og relevante måder. Jeg har valgt at prioritere forskellige undersøgelsestyper, så en triangulering kan foretages og med et undersøgelses-omfang, der er realistisk inden for de givne rammer. Andre tilgange kunne have bidraget med andet. F.eks. kunne en omfattende observationsundersøgelse i højere grad have vist gentagelser i måden, mediet bruges på, og derfor have bidraget til en mere sikker konklusion om praktiske anvendelser. Så kommer spørgsmålet til analysen: Min på forhånd fastlagte analysestartegi bliver styrende for, hvad jeg ser, - hvad jeg har mulighed for at se. Er det den mest relevante analyse til at se det, jeg søger? Bringer analysen det frem, der er i materialet? Dokumenteres der overbevisende?. Det skulle gerne fremgå og sandsynliggøres af mine analyseafsnit kap 5. Desuden må man spørge, om analysen øver materialet ret? Når jeg leder efter nogle meget specifikke mediebrugstræk, øges risikoen for, at jeg bliver blind for alt andet omkring mediebrugen. De vedlagte observationsnoter, interview mm levner i hvert fald en kontrolmulighed af, om dette opfyldes. Og til sidst spørgsmålet om konklusion: Er det rimelige konklusioner, der drages på baggrund af analysen, er der ordentligt belæg, hvor stor er generaliserbarheden, reliabilitet og validitet i undersøgelsen (se nedenfor). Når jeg skal gøre op, hvad jeg har vist, kan jeg selvfølgelig kun konkludere det, der er belæg for og derudover måske sandsynliggøre nogle sammenhænge. 20\n21 Triangulering Med triangulering menes samkøring eller brobygning mellem forskellige metoder (Brinkmann og Tanggard:426). Jeg har i denne undersøgelse, om end på meget lille skala, forsøgt at triangulere, dvs lade forskellige analysedele støtte hinanden. Resultatet af at samkøre de semistrukturerede interview, observationer (begge kvalitative metoder) med elevspørgeskemaer (i nogen grad kvantitative metode) er, at der kan opnås højere pålidelighed og gyldighed, når disse forskellig analysedele støtter hinanden. Kombinationen af både interview, observationer og elevundersøgelser, kan give forbindelsen mellem, hvad lærerne fortæller, de gør og så det, der faktisk foregår. Generaliserbarhed, reliabilitet og validitet i undersøgelsen Da der i mine empiriske undersøgelser er tale om kvalitativ metode, kan en generalisering i form af en formuleret lovmæssighed, ikke umiddelbart foretages. Der er ikke, som i kvantitative studier, tale om, at viden fra stikprøver kan generaliseres til viden om hele populationen. I de kvalitative studier, der er gennemført, kan man dog alligevel tale om en analytisk generalisering på baggrund af logik og problemorienteret refleksion (Kvale:289). Det forsøger jeg at gøre, fordi opgavens formål ikke alene er at sige noget om de specifikke forhold, der gør sig gældende i de konkrete studier, men derimod at sige noget mere generelt om mediernes brug i gymnasiet. Med undersøgelsens af reliabilitet menes en vurdering af, hvorvidt undersøgelsen er pålidelig. Da der ikke som i kvantitative studier måles noget, handler det ikke om nøjagtige målinger, men derimod om hvor konsistente undersøgelserne er. Med brug af forskellige empiriformer opnår jeg en højere grad af reliabilitet, når det viser sig, at de forskellige empiridele er konsistente mht. hvilke slutninger, der kan udledes af dem. Hvis jeg ser det samme igen og igen, kan man tale om et mættet sample. Validitetspørgsmålet er, hvorvidt vi måler det, vi ønsker at måle. Igen er det lettere at forstå i kvantitative studier, hvor der måles og kvantificeres. I kvalitative studier vil validitet sige at interview, observationer og spørgeskemaer fortæller det rigtige om de ønskede forhold. Der tales i (Kvale:285) om pragmatisk validering, når et vidneudsagn ledsages af handling. Det er det, der ses, når interviewpersonernes udtalelser sammenholdes og passer med det, der faktisk sker i de observerede timer. Validitet hænger også sammen med spørgsmålet om, hvorvidt der er valgt en rigtig metode. Når jeg ovenfor har redegjort for, hvorfor og med hvilket mål, de brugte metoder er valgt, sikrer jeg en bedre validitet. Kap 5: Analyse af empiri Jeg vil nu bruge den analysestrategier, jeg har beskrevet ovenfor og lede efter træk, der karakteriserer behaviorismen hhv socialkonstruktivismen. Derover analyserer 21


Den vigtigste grund til at dit WordPress website går i stykker - WordPress-værkstedet på Amino - Iværksætter Debatten Amino\nAmino.dk Blogs Iværksætterblogs WordPress-værkstedet på Amino Den vigtigste grund til at dit WordPress website går i stykker\nJeg ser det igen og igen hos mine kunder og andre – folk opdaterer ikke deres WordPress, deres Plugins, eller Temaer. Og så går det galt.\nManglende opdateringer er den primære årsag til at dit website eller din webshop begynder at få fejl, eller helt bryder sammen.\nDet er også en medvirkende årsag til at disse sites bliver spammet og hacket, men ikke den primære.\nDen primære årsag til hackning er, efter min vurdering, at folk tit laver nogle passwords som er meget lette at gætte. Men manglende opdateringer vil også tit være synderen, simpelthen fordi ældre stykker software indeholder flere sikkerhedshuller.\nHvorfor skal man opdatere WordPress?\nWordPress er ligesom al anden software – også det på din egen computer, hvadenten den er Windows, Mac eller måske en Chromebook: Det skal opdateres. Der kommer hele tiden nye versioner.\nOg eftersom WordPress er såkaldt Open Source software og sat sammen af Plugins der måske er lavet i syv forskellige lande, så skal der ikke ret meget til før end disse mange del-elementer af et WordPress website ikke kører godt sammen.\nDen hyppigste grund til at noget ikke fungerer, eller til fejlmeldinger og sammenbrud, er således at Plugins ikke er fuldt opdaterede.\nEller Temaet. Eller WordPress selv. Hvis bare en af disse tandhjul ikke er den nyeste version, så kan der i de andre byggesten i mellemtiden være sket nogle ændringer i koden, som gør at der kan gå knas.\nOg eftersom der ikke er nogen central myndighed der styrer alt i et WordPress website og sørger for at alt er kodet så det spiller perfekt sammen på samme tid, ja, så kan og vil der ske fejl. Det er prisen for Open Software som er gratis.\nEr WordPress bare et usikkert system?\nNej. Jeg synes generelt at WordPress kører rimelig stabilt, og det er helt sikkert en myte at WordPress skulle være mere usikkert, isoleret set, overfor hackning end andre systemer.\nMen en af årsagerne til at WordPress tit bliver hacket er, udover systemets udbredelse, at folk ikke opdaterer systemet – eller delene i det (Plugins, osv.).\nEller at de beholder Temaer og Plugins som ikke bliver fornyet fra udviklerens side længere.\nDer skal således to til tango: Opdateringer skal først ske af den eller de som har udviklet de mange komponenter til WordPress.\nDernæst skal du som bruger af WordPress reagere på beskeden om at der skal opdateres.\nJeg har således været ude for kunder som har Temaer der blev lavet for 10 år siden, og hvor udvikleren for længst er forsvundet, som undrer sig over at deres menuer og sidebars, f.eks., begynder at give fejl og til sidst ikke længere fungere.\nDet er ikke fordi kunderne ikke har opdateret selv, men fordi koden i et Tema, som udvikleren stoppede med at vedligeholde for måske 5 år siden, simpelthen ikke længere ‘kører’ sammen med nyere kode-standarder i selve WordPress og det omgivende system af Plugins m.v.\nTre typer af problemer ved manglende opdateringer\nHvordan finder man så ud af at der ikke er opdateret?\nNormalt skriver WordPress selv en reminder om at der ikke er opdateret, men hvis du har været vant til at ignorere denne, så vil du typisk få mistanke om at noget er galt fordi der sker et eller flere af følgende:\nDisse kommer enten i kontrolpanelet eller henover WordPress websitets frontend.\nDisse meldinger kan nogen gange fremkomme, mens nogle komponenter, f.eks. en Plugin, stadig fungerer, men som en advarsel:\nF.eks. om at den pågældende Plugin skal opdateres for at kunne ‘snakke’ med den seneste udgave af det ‘sprog’ der driver WordPress – PHP.\n2) Funktioner som ikke længere fungerer\nPludselig holder en slider op med at vise noget, eller du kan ikke længere trække Widgets ind i en bestemt sidebar. Det kan være forholdsvist uskyldigt, men selvfølgelig pinligt hvis dit layout begynder at se grimt ud.\nDet kan være direkte katastrofalt hvis noget vitalt som en betalingsgateway i en webshop begynder at svigte, og du ikke længere kan ekspedere kunder.\n3) Deciderede sammenbrud – blank skærm, totalt log-out osv.\nDit site er offline, og du kan ikke længere tilgå det. Slut færdig.\nDe sidste er heldigvis de mindst hyppige tilfælde, men jeg har en håndfuld kunder hvert år som kommer til mig, fordi det er kommet så langt ud.\nNogle gange er der også hacking involveret, men så vil man typisk stadig kunne bruge sitet, fordi de fleste hacks af WordPress-sites sker for at kunne udnytte sitet i det skjulte til at sende spam ud (f.eks. Nigeria-mails).\nHvorfor opdaterer folk ikke deres WordPress?\nJeg tror svaret også falder i tre kategorier:\n1) Man ved ikke hvordan\nSimpel, manglende teknisk viden. Og ens computer står måske til at automatisk opdatere, så man går ud fra at WordPress gør det samme.\n2) ‘Det går jo nok’\nMan har kørt uden at opdatere i månedsvis og der er intet sket. Så det føles ikke som en overhængende trussel.\nMan har dog heller ikke nogen klar fornemmelse af hvad konsekvenserne kan blive af at trække den ud længere.\nSå manglende viden og laissez-faire attitude til opdateringer hænger ofte sammen.\n3) Man er bange for at ødelægge noget\nDet er den omvendte situation. Man er godt klar over at opdateringer er vigtige, men har hørt meget om hvor let det er at ødelægge et WordPress-site hvis man ikke opdaterer på den rigtige måde.\nMan ved heller ikke hvordan man skal tage backup og retablere et site hvis uheldet er ude.\nOg man har travlt med alt mulig andet.\nOg så lader man bare tingene køre, mens der kommer flere og flere opdateringer og risikoen for at noget går i stykker når man så endelig opdaterer … er meget større!\nDer kan selvfølgelig være andre grunde, men jeg tror det er de hyppigste.\nOg nu håber jeg at jeg har givet dig en rigtig god motivation til lige at få kigget på om du har nogle opdateringer som mangler! :-)\nDette indlæg er et uddrag af et længere indlæg fra WordPress-værkstedets blog, let redigeret.


Nyt logo til Pilea Finance & Business - Blikfang Kommunikationsdesign\nPilea Finance & Business A/S rådgiver ejerleder virksomheder om finansiering, formueoptimering og strategi. Navnet Pilea er inspireret af det latinske navn for pengeplanten – eller kinesisk pengetræ. “Det, synes vi, at der er stærk symbolik i”, siger administrerende direktør Daniel Høj, der sammen med seks kolleger er rykket fra Ikast til Silkeborg med virksomheden.\nSelve logodesignet tager udgangspunkt i de karakteristiske blade fra pilea-planten. Alle bladene er forskellige og symboliserer ugens syv dage i en verden hvor økonomien er i konstant bevægelse. Logotypen er designet til at understøtte ikonet og dermed skabe en naturlig samhørighed. Et logo skal kunne fungere på flere medier, derfor skal det grafiske udtryk være så klart, at det fastholder sin karakter – uanset om det vises i højformat eller tværformat.\nSe flere cases på www.blikfang.se\nDu kan også læse mere om Pilea Finance & Business her\nÆldre indlæg Vi holder sommerferie\nNyere indlæg Ny BSH identitet #sammenmodsejr


Hyrder på bjerget | Litteratursiden\nJules Verne, De Fem på nye eventyr med et dash af chick-lit i hæsblæsende ”gothic comedy” om sagnlandet Atlantis.\nDa denne historie udkom første gang i 2005 var Dan Brown’s bøger nye og dannede deres egen genre; den slags, der kan indeholde hemmelige selskaber, konspirationsteorier i bunkevis og handlingsbaner, der lige vender på en tallerken, og ikke at forglemme aldeles usandsynlige hændelser, der bare føjer sig ubesværet ind i hele. Og spændingsniveauet skal gerne holde hele vejen hjem. Der er kommet mange til siden, og under denne efterhånden vidtfavnende paraply finder vi Anne Fortiers debutroman.\nHovedpersonen er Marie, der lige er gået ud af gymnasiet i sin jyske hjemby og skal bo i onkel Thomas’ hus i Århus, nu hvor hun skal starte på universitetet.\nOnkel Thomas er familiens særling, og det går lidt efter lidt op for Marie, at der foregår mystiske ting under onkels tag.\nHun møder også en fascinerende, mystisk og ikke mindst lækker fyr i sin læsegruppe, amerikanske Joe, der angiveligt er Kierkegaard-ekspert. I øvrigt er tidsbilledet sjovt altmodisch, her er urtete og gruppesnak, så det dufter meget af 1985.\nOnkel Thomas vælger heldigvis at indvie Marie i (sin version af) baggrunden for bare lidt af det mystiske. Det broderskab, han er medlem af, vogter nogle hemmeligheder om det forsvundne rige Atlantis; de foretager vigtige naturvidenskabelige eksperimenter et sted på universitetet; der er store penge bag; der er rivaliserende grupper i USA; og unge Marie bliver sendt til Italien med brev til en af de mafioso-lignende bagmænd. Hjemme i Århus begynder det at blive lidt vanskeligt at skelne: hvem er med, og hvem er imod? Hvad er Joes rolle? Og hvorfor i alverden er han pludselig klædt ud som Elvis?\nTil sidst ryger handling og sandsynlighed sig en tur, men da forfatteren på sin hjemmeside kalder romanen en ”gothic comedy”, så er det jo part of the game.\nForfatteren har et konsekvent og gennemført sprog, det er bare spørgsmålet, om læseren er til stilmæssigt en sproglig blanding af Nynne og Yvonne fra Olsen Banden. Jeg har på fornemmelsen at have læst en blanding af Jules Verne, De Fem på nye eventyr med et dash af chick-lit. Men jeg var da underholdt.


Sejlsportsligaen er med i nyt sejlerfælleskab - for kvinder. Det er en håndfuld af landets kvindelige sejlere, der er gået sammen om et nyt projekt der skal få flere kvinder på vandet - gerne 365 dage om året.\nBegge vil de samle kvinder i et netværk og i et ambitiøst sejlprojekt, hvor de med det nye initiativ også forventer at sætte deres tydelige præg i både Sejlsportsligaen og WIM-series. Der tages udgangspunkt i overvejende tre sejladsformater; ligasejlads, match-race og fleet sejlads.\nKonceptet er et udviklende sejlerfællesskab, hvor man kan deltage i det omfang man har tid og lyst, og alle er velkommen. Eneste forventning er, at du elsker at sejle og gerne vil mere - og at du er en kvinde.


Når du er studerende på kommunikation og digitale medier, vil du støde på flere forskellige undervisnings- og studieformer. De primære er forelæsninger og problemorienteret projektarbejde, men du vil også komme til at opleve workshops, øvelser og andre former for undervisning. Der findes også kurser, som ikke direkte 'tæller med' i din uddannelse. Det er kurser, du tager, fordi du synes, det er interssant, men det er altså ikke noget, du skal. De kurser kaldes frie studieaktiviteter.\nKurser, forelæsninger og workshops\nEt kursus består af nogle forelæsninger og øvelser/workshops, som handler om et bestemt emneområde. På hvert semester vil du have flere kurser, som alle passer under semestrets temaramme. Kurserne er en kombination af teoretiske og praktiske læringsformer. Den teoretiske del består af forelæsninger, mens den praktiske del består af øvelser og workshops.\nNår du er til forelæsning, vil du opleve, at kommunikationen ofte foregår envejs. Kursusholderen fortæller, mens du tager noter, og det er derfor begrænset, hvor meget diskussion i tilknytning til de emner, der forelæses over, der er plads til – særligt på de store hold. Sådan er det, når der sidder op til 200 studerende og lytter til én kursusholder. Kursusholden vil dog ofte opfordre de studerende til at deltage aktivt med spørgsmål og kommentarer – især på de mindre hold. Derfor vil du også opleve forelæsningsformen som varierende afhængigt af emnet, kursusholderen og antallet af studerende.\nMulighederne for at få det optimale ud af en forelæsning kan opdeles i forberedelse, deltagelse og opfølgning. Til forberedelsen hører, at du som studerende på forhånd orienterer dig i det materiale eller emneområde, der forelæses om. Ofte vil der være en vejledende angivelse af litteratur i tilknytning til den enkelte forelæsning, og det er altid en rigtig god idé at læse denne litteratur – helst enten inden forelæsningen, men også gerne efter – i forbindelse med projektarbejdet.\nUnder forelæsningen er det en god idé at tage noter. Først og fremmest kan du derved fastholde nogle vigtige bidrag til din læreproces, som ellers ville gå tabt. I mange tilfælde skal du bruge dine noter senere på semestret og i din uddannelse i det hele taget, fx ved projektarbejde eller eksamensforberedelse. Det kan godt kræve lidt tilvænning at ”gå til forelæsninger”, og du vil sikkert også opleve, at du med tiden bliver bedre til at tage noter.\nHovedparten af forelæsningerne er korte forløb på et par timer, hvortil der ofte er koblet øvelser eller workshops. Her får du som studerende mulighed for at arbejde mere praktisk med de emner, I har hørt om til forelæsningerne. En fordel ved dette er, at I bliver delt ud i mindre grupper og dermed får bedre mulighed for at ’røre ved’ teorierne og stille spørgsmål til dem.\nUd over de obligatoriske kurser udbyder Studienævnet hvert semester et mindre antal kurser i frie studieaktiviteter. De er typisk korte, koncentrerede værkstedskurser i fx programmering. Disse kurser er frivillige, og de annonceres på Moodle. Bemærk, at tilmelding er påkrævet. Hvis du løser opgaverne på et af disse kurser tilfredsstillende, får du et officielt diplom, som du kan vedlægge dit eksamensbevis.\nAalborg Universitet er kendetegnet ved, at en stor del af de studerendes læring sker gennem projektarbejde. Det er det, vi kalder problembaseret projektarbejde – Problembaseret læring (PBL) eller Aalborgmodellen, hvilket som udgangspunkt foregår i grupper. På kommunikation og digitale medier er der projektarbejde hvert semester. Det betyder, at du i begyndelsen af hvert semester går sammen med andre medstuderende i en gruppe om at udarbejde et semesterprojekt, der er baseret på et problem, eller noget I undrer jer over, og som hører under jeres temaramme. Læs mere om projektarbejdet.


Salgskonsulent - studiejob - JP/Politikens Hus\nSalgskonsulent - studiejob\nDanmarks måske bedste salgsafdeling søger nye talenter til salg – det perfekte studiejob\nJyllands-Postens salgsafdeling er i rivende udvikling, og vi har brug for flere dygtige medarbejdere, der kan løfte opgaven og være med til at sælge en af Danmarks førende aviser. Vi søger flere talentfulde medarbejdere til vores salgsafdeling med base på havnen i Aarhus. Du vil indgå i et ungt, inspirerende og socialt miljø.\nDin primære opgave vil være at sælge print- og digitale abonnementer til privatpersoner. Erfaring med telemarketing er en fordel – men ikke et krav, da vi sørger for en grundig oplæring.\nDu har flair for at tale med mange forskellige mennesker\nDu snakker godt for sagen og lytter samtidig til kundens behov\nDu har lyst til at indgå i et sundt og engageret konkurrencemiljø med dine kollegaer\nDu er stabil og motiveret på vagterne\nDu kan arbejde minimum otte vagter (32 timer) om måneden som salgskonsulent – du er selv med til at planlægge vagterne, men det er primært om eftermiddagen/aftenen\nCoaching og daglig vejledning\nEt socialt miljø med fremragende kollegaer, hvor der tit bliver afholdt personalearrangementer\nFast timeløn på 105 kr,-\nAttraktiv provisionsordning uden loft\nGode arbejdsforhold og medarbejderfordele i et af Danmarks største mediehuse (rabatordninger, the, frugt, kantine)\nTiltrædelse - snarest muligt.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du meget velkommen til at kontakte Iben Askgaard på 61319710.\nStillingen søges online via www.jppol.dk under Karriere. Her skal du udfylde skemaet med basisinformationer og vedhæfte en ansøgning hvor du fortæller lidt om dig selv, cv, m.m.


De 18 bedste billeder fra Webqust Energitårnet på Pinterest\nRessourcer til webquest. Borgermøde om energiforsyning.\nyoutubeklip om borgermøde. Se hvordan et borgermøde foregår.\naf Lars Nørretranders\nDet Grønne Hus er Sjællands største videncenter indenfor miljø, energi, byggeri og sundhed. Huset yder basal og specialiseret vejledning til borgere, foreninger, virksomheder/handlende samt kommuner og kommunale institutioner.\nHer er Vestforbrændings hjemmeside..\nOm anlæggelse af fjernvarme i Køge.\nOm høringer, Køge Kommune.\nKARA/NOVEREN er i øjeblikket ved at opføre et nyt kraftvarmeanlæg i Danmark.\nCool Klima, den lille håndbog om klima og energi. (Downloades som pdf)\nEnergi på lager - udgivet af DTU.\nHer er videoen til....\nSkolernes EnergiForum Skolernes EnergiForum, SEF, gør det nemt at undervise om energibesparelser og vedvarende energi. Det gør vi ved at tilbyde online undervisningsmateriale, udstyr, spil, undervisningsforløb og kurser for lærere.\nSide View of Shoulder Length Soft Curly Hairstyle for One Shoulder Dress\nNorsk side om biologi undervisning, især god til at lære om cellen.\nBotanisk- og plantefysiologisk leksikon - Institutt for biovitenskap


Kommunikationsforum | Førstestanden er der selvfølgelig, med den fornøjet logrende Løkke og en glittet Thorning i spidsen. Andenstandens flok af rådgivere og lobbyister er der også i rigelige mængder for at sole sig i hinandens lys – ah, hvor det varmer. Alt imens folket, den skrøbelige tredjestand, der forbløffet er vidne til dette sære københavnershow, flyder fra regeringen. Afstanden mellem top og bund i det bornholmske er faktisk betydelig, men hyggen fejler alligevel ikke noget. Heri er hundene helt enige. | | Jesper Højberg Christensen\nFolk og fæ til Folkemødet på Bornholm 2012\nPolitisk vuffeli vov\nFørstestanden er der selvfølgelig, med den fornøjet logrende Løkke og en glittet Thorning i spidsen. Andenstandens flok af rådgivere og lobbyister er der også i rigelige mængder for at sole sig i hinandens lys – ah, hvor det varmer. Alt imens folket, den skrøbelige tredjestand, der forbløffet er vidne til dette sære københavnershow, flyder fra regeringen. Afstanden mellem top og bund i det bornholmske er faktisk betydelig, men hyggen fejler alligevel ikke noget. Heri er hundene helt enige.\nHjort med hund taler roligt Helles skattereform ned i TV 2, velklædte Kristiansen med lyserød skjorte ser på, og Venstre er i sit es. Fotos: Jesper Højberg Christensen\nMan kan sikkert sige meget godt om regeringens 2020-reformplaner, især hvis man er cand.polit. eller bare deler centraladministrationens rationalitet.\nMen befolkningen har endnu ikke forstået arbejdskraftsudbuddets, nedskæringens og omfordelingens nødvendighed – og slet ikke stemt regeringen ind på den forventningshorisont. Folket derude forventede vist flere job og praktikpladser, bedre uddannelse og sygdomsbehandling her og nu. Og de vidste ikke, at kontraktpolitikkens ånd var aflyst; at optursløfter før et valg ikke straks omsættes efterfølgende. Så nu oplever regeringen sig ikke forstået af sit hårdtarbejdende folk, som ikke vil arbejde hårdere, og som – o.k., tilsat en god del medie-lemmingeeffekt – vender den ryggen.\nDenne situation er undertonen i snakken og kandestøberierne på det bornholmske folkemøde, mens regeringens kernetropper – efter næsten at have overstået uendelige EU-møder – er vært for de kinesiske kommunistspidser, der mest har set feudale slotsrelikvier og er blevet beværtet som de moderne kejsere, de er. Afstanden til folket kan næppe i dette land blive større, slet ikke for en S-regering.\nEn Venstre-mand uden hund er som 80’ernes Henning Christoffersen uden tweet-jakke. Her ses erhvervsordfører Kim Andersen, ditto journalistræv - og hund\nFørstestanden: Støvsuget for nyt og strålende af selvtillid\nHelle Thorning bliver fløjet over og leverer sin tale standardmæssigt og støvsuget for nyt. Mette Frederiksen kæmper med Søren Pind. Og Bjarne Corydon får sat Politiken-skribenternes overbudsreformpolitik på plads.\nMen det er godt nok svært at finde en stolt og glad sosser. I Folkets forfaldne Hus forsøger Master Fatman at få lidt liv i de slatne LO-klude. Alle beskylder alle, og især en konstant cigaretrygende Dennis Kristensen samt næstformanden i Metal, for miseren. Faktum er, at alt var på plads, og at det hele blev tabt på gulvet på grund af en enkelt feriedag. Fagbevægelsen er nu ikke en seriøs forhandlingspart de næste mange år frem, så her lukkes fadølsankeret allerede kl. 17 lørdag, og festen må fortsætte ovre hos velbesøgte DI.\nPolitik har mange ansigter. Hund (ja, den er lille som en rotte) bliver dus med Greenpeace-isbjørn, mens lokale ser på\nI den ene ende af festivalen er Venstre i superform og overstråler alle andre partier. Venstres stab er berettiget stolt over de 600 på plænen, der lytter til landets kommende, godt nok forsinkede, statsminister, der slutter af med at hyggesnakke med de lokale på havnefronten. Vi vil da ikke indgå skatteforlig med så svag en regering, betror de selvtillidsfulde Venstre-folk mig, og de slipper sikkert fra hængekøje-positionen med held, tænker jeg efter at have hørt, hvor dygtigt Løkke snor sig udspurgt af Lidegaard.\nDansk politik, når det er hyg’ligst. Løkke på Allinge Havn, og kvinderne flokkes\nAndenstanden: Cirkus Lobby og københavnerpolitisk omegn på udflugt\nUd over at lade munden løbe om Helle-flokkens fortrædeligheder, dasker de fleste af os ”københavnere” afslappet rundt. Det giver en god mavefornemmelse, at man dårligt kan skære sig gennem havnen i Allinge for mennesker, og endnu bedre er det, at man ikke kan gøre det uden at møde folk, man kender. Vi er som de backpackers, vi var engang. Det er en lykke at møde gymnasiekammeraten på stranden i Goa igen, igen.\nBenny Engelbrecht fra S og John Wagner fra købmændene er anderswo engagiert, mens Tom Behnke i hvid skjorte fortæller om sin forbrugerpolitik. Lige det show kan kun trække fire lobbyister og fire almindelige, men den gensidige forståelse blomstrer\nDette Cirkus Lobby og københavnerpolitisk omegn på udflugt er – helt som i det rigtige sommerland – en glad succes. Debatten bl.a. her på Kforum sidste år om Folkemødets berettigelse er med andre ord afgjort i praksis. Ligesom bog 2 er lakmusprøven for en forfatter, er år 2 lakmusprøven på holdbarheden af et arrangement. Ingen tvivl om, at det danske politiske establishment vil komme og sole sig i hinandens og pressens lys. Og lur mig derfor, om ikke alle vi andre politiske meningsmagere og kandestøbere (journalister, spindoktorer, kommentatorer og ikke mindst organisations- og særinteresselobbyister samt PA-rådgivere) i mange år frem vil stævne herover.\nDet handler også om at komme i tv. Så Johannen og Hjorten snakker med Corydons rådgiver. Politikens Lars Trier Mogensen (yderst tv) er nok lidt overrasket over finansministerens kritik af såvel pomadehår som økonomisk naivitet\nTredjestanden: Griner godmodigt over de politiske klovne\nSå det er selvfølgelig ikke hele folket, der, som i idealet fra en klassisk borgerlig offentlighed, træder op og ræsonnerer og former beslutninger. Nej, folket er delt i stænder. Tredjestanden, de rigtig lokale, nyder at se stjernerne, de politiske klovne fra Jacob Haugaard til Johanne Schmidt-Nielsen, live og tæt på i en lille manege. Og klovnene optræder mere skævt og sjovt end vanligt, som når fx landbrugets og Danmarks Naturfredningsforenings formand/kvinde skal bytte roller i debatten. Andenstanden er alle os cirkus-hjælpere, musik- og taskenspillerne, hele PA-, spin-, tænketanks- og kommentator-laget, der fylder godt op til forestillingerne i de små debattelte på kajer og på hoteller.\nFørstestanden, politikerne og organisationsformænd som fx Benny Engelbrecht, Socialdemokraternes erhvervsordfører, er bekymret for især andenstanden, foregiver han ved optakten i Berlingske. Men som han sidder lørdag i et telt og diskuterer forbrugerpolitik med tre lobbyister og en lokal lommetyv, er han næppe overpåvirket af andet end varme og øl.\nEn indfødt folkehelt kigger skælmsk på Københavns Madhus’ kampagne for køkkenhelte. Bagefter er der økologiske pølser, så her er vi rigtig mange\nOg især organisationerne værdsætter tredjestandens deltagelse. Forsikring og Pension har fx hyret Hans Pilgaard til at quizze om, hvorvidt man sparer el med hestepærer eller el-sparepærer, og tv-kendissen og millionær-præmierne trækker teltet fuldt. Kommunikationsfolkene er lykkelige, betror de mig.\nOs i andenstanden er på lønnet arbejde – hvorfor mange kun er der torsdag-fredag. Men vi lobbyer ikke rigtig. Vi hygger. Det vigtige for os er at være med, shake hands og være en del af den fælles politiske familie. PA-folket er ikke på arbejde – men på forarbejde. Kontakterne kan så senere bruges, når man er på rigtigt lobbyarbejde.\nÆldre sagen er godt tilfreds med det hele. Kommunikationschefens ansigt stråler efter indtagelse af sol over Gudhjem\nMartin Ågerup er ved at få næseblod. Ellers er alt godt\nProfessor Ove Kaj Pedersen sidder klemt på et galleri og fortæller, at det er den økonomiske rationalitet, der bestemmer. Det er der intet, der tyder på uden for vinduerne, og slet ikke når man ser, hvor meget regeringen er kørt fast med den. Han forklarer videre, at det politiske problemformuleringsrum er ved at blive skilt fra det politiske beslutningsrum. Cepos’ Martin Ågerup er ved at få næseblod, og Færgeman fra Concito kan heller ikke forstå, at vi lobbyister ikke også påvirker beslutningerne. Men alle er glade for debatten, bortset fra en ægte lokal idealist, der spørger Ove Kaj Pedersen, hvorfor han kun snakker om penge og ikke om ”lykke”.\nTroels Myhlenberg forsikrer Lars Goldschmidt fra DI og Ella Maria Bisschop-Larsen fra Danmarks Naturfredningsforening om, at medierne skam gerne vil dække positive historier om biodiversitet, bare de er konkrete for hans fynske læsere. Salen klapper af alle og sig selv bagefter. Debatten hos DI på Klostergården er god\nSpørgsmålet er helt ved siden af – og samtidig nærliggende. For vi er relativt lykkelige disse solskinsdage. Det hele er let og muntert, og alle vil underholde og underholdes, alle vil mingle og blande sig med de andre stænder.\nHer sviner ingen hinanden så meget til, som vi plejer. Folkets snak, organisations- og kommunikationsfolkets dagsordener og politikernes beslutningshorisont blandes og bliver personlig og lidt menneskelig. IDA-formand Frida Frost har lige fyret sin anden direktør, men hygger sig nu med en AC-kollega, og om lidt vil det være logisk, hvis hun hilser på KL's nye formand Erik Nielsen, der promenerer med konen lidt længere oppe ad gaden. Imens i IDA’s telt synger den lokale ingeniør Keld Kofoed Jensen på næsten uforståeligt bornholmsk om, at øen mangler vidensarbejdere. Hans løsning er en tunnel – og jeg tænker, at dette færøske fantasifoster da endegyldigt vil affolke øen. Vi har diskuteret dette de sidste 50 år, slutter han. Sådan går det hele i ring. Her. Og i øvrige politiske cirkler.\nMen nært og venskabeligt er det. Det er ikke hver dag, Hans Chr. Schmidt spørger til min efter-direktør-tilværelse, eller finansministeren er med på en stille natøl.\nUde i Klostergården er de tre tenorer – Kristensen, Corydon og Dybvad – på scenen. Danmark skal leve af produktion leveret af godt uddannede på alle niveauer. Det er d'herrer helt enige om. Clement K. er selvsagt den mest produktive af alle debatledere\nUnderholdningen, ikke mindst hos underholdningsavisen Politiken i Brændegården, er super afslappet. Jan Gintberg mener også, betror han mig, at folk er bedre ved hinanden her. Men han frygter, at Jul er for festivalglad til at kunne stå på scenen. Særlig sjov er Jul i hvert fald ikke. Rytteriet aftenen før er bedre, selv om man ikke skulle tro, det stadig er skægt at gøre grin med Helge Sander. Men det er det.\nFor det hele er rigtig dansk politisk-upolitisk sommerhygge for folk og fæ.


Fristende luksus-lagkage opskrift - Hjemmet - ALT.dk\nFristende luksus-lagkage - opskrift fra Hjemmet\nDenne skønne chokoladelagkage har jeg netop serveret til en familiefødselsdag. Den er lagt sammen af saftige chokoladebunde, en sød/salt/syrlig karamelcreme og en overdådig chokoladecreme. Smagen er meget fyldig, så én kage var nok, selv om vi var 14 omkring bordet.\n27. dec. 2017 Mad Hjemmet\nTænd ovnen på 160 grader varmluft. Smør 2 springforme (22-24 cm) med smør og drys dem med lidt sigtet mel. Rør kakaoen sammen med kogende vand og rør cremefraiche i. Sigt mel og bagepulver sammen og tilsæt salt. Halvér vaniljestangen, skrab kornene ud og mos dem sammen med sukkeret.\nRør smør, sukker med vanilje og farin godt sammen og rør æggene i ét ad gangen. Tilsæt skiftevis melet og kakaovæsken og rør dejen jævn. Fordel den i de 2 forme og bag kagerne i ca. 35 min. Tjek med en tandstikker, om kagerne er gennembagte, og lad dem stå i formene 10 min., før de åbnes, og kagerne sættes på en rist.\nKog sukker, vand og sirup til gylden karamel (8-10 min. ). Tag gryden af varmen og tilsæt fløde. Rør smør og cremefraiche i og tilsæt citronsaft og salt. Lad cremen afkøle og sæt den i køleskabet 2-3 timer.\nHak chokoladen groft og læg den i en skål. Giv fløde og sirup eller honning et opkog og hæld ca. 1/3 over chokoladen. Lad det stå et par min. og rør derefter cremen jævn. Tilsæt resten af fløden ad to omgange og lad cremen afkøle til ca. 40 grader.\nPisk smørret i cremen og lad den afkøle til stuetemperatur – sæt den ikke i køleskab! Del de 2 kager i 2 bunde hver og fór en ren springform med film. Smør en kagebund med chokoladecreme, læg den i formen og dryp et lag karamelcreme over.\nSmør en kagebund med chokoladecreme og læg den oven på karamellaget. Dryp med karamelcreme og gentag lagene – slut af med en kagebund. Dæk med film og stil kagen koldt et par timer eller natten over. Overtræk kagen med det sidste af chokoladecremen og drys med lidt flagesalt.


ᐅ ELEKTRONIK Januar-Udsalg  ✔ Se Butikker med Tilbud på Vinter-Udsalg ᐅ\nFind gode januar-tilbud på elektronik på vinter-udsalg og januar-udsalg i 2021 online\n⚡ Find elektronikvarer\nℹ Hvorfor købe elektronik på januarudsalg?\nℹ Hvad er januarudsalg så?\nℹ Hvad er vinterudsalg?\n⚡ Januar-tilbud: Elektronik\n🛍 Januar-udsalg 2021\nHer finder du en oversigt over udvalgte webshops, der potentielt har gode tilbud, vinterudsalg eller januarudsalg på elektronik. Skal du finde tilbud på tv, computer, mobiltelefon eller noget helt fjerde inden for elektronikkens verden, så er januarudsalget som regel fyldt med gode tilbud, når der afholdes vinterudsalg og januarudsalg på elektronik. God fornøjelse med at finde elektronik-varer på januar-udsalg i 2021!\nSøg tilbud på elektronik blandt følgende kategorier:\n🔌 Populære butikker 💻 Computer 📺 TV & Billede 📻 Lyd & Hi-Fi 🎹 Musikudstyr 🔵 Hvidevarer 🧱 Byggemarked\nJeg kan garantere dig for, at du altid kan finde et godt tilbud på elektronik, når der er januarudsalg. Hvad enten det er småelektronik eller større elektroniske apparater, som du er på udkig efter, er der altid gode tilbud i netop denne vinterperiode, hvor bl.a. alle de store elektronikforhandlere såsom Power, Elgiganten m.fl. holder januarudsalg.\nMan bruger udtrykket udsalg, når en butik sælger varer til en meget nedsat pris ift. den pris, som varen havde før. Finder du en computer på udsalg kan du dermed regne med, at dennes pris er stærkt nedsat ift., hvad den var prissat til før i den pågældende butik. En butik må heller ikke tilføre nye varer til udsalget, og udsalget må kun vare en kortere periode afhængigt af, hvilken produktgruppe, der er tale om.\nJanuarudsalg er en udsalgsperiode i januar måned, og er et af årets største shoppingperioder. Januarudsalg er omfattet af de samme regler, som et normalt udsalg. Så køber du elektronik på januarudsalg, er det reglerne for udsalg generelt, du skal kigge på.\nEt vinterudsalg på elektronik afholdes typisk i vintermånederne, december, januar, februar, men kan faktisk også være et januarudsalg og et juleudsalg, hvis det afholdes op til jul. Kigger du efter elektronik på vinterudsalg i januar, kan det dermed sagtens være et januarudsalg. Vinterudsalg er omfattet af samme regler som et normalt udsalg.\nGå til toppen af siden, og find gode januar-tilbud på elektronik!\nSti: Jægermark » Januarudsalg » Januarudsalg: Elektronik\nForrige Forrige indlæg: Butikker med hårde hvidevarer\nNæste Næste indlæg: Gardiner efter mål


Omstilling til el vil kræve nye kompetencer af bilsektoren\nBilkoncerner og andre aktører skal tilegne sig nye kompetencer, når flere elbiler triller ud på de danske veje. Omstillingen vil dog også føre nye forretningsområder med sig.\nOffentliggjort: 01.06.21 kl. 09:00\nFlere elbiler på vejene betyder, at både bilkoncerner og andre aktører skal tilegne sig nye kompetencer.\nDet skriver Børsen, hvor det lyder, at det ikke bliver den samme mekaniker, som i dag skifter din olie, der skal tilse din elbil om ti år.\nIfølge branchedirektør i DI med ansvar for bilbranchen, Thomas Møller Sørensen, vil elektrificeringen af bilsektoren få vidtrækkende konsekvenser, men han ser det som en mulighed frem for en trussel mod erhvervene.\n"Vi kommer ikke til at køre elbiler alle sammen om ti år, så der er ikke tale om en udvikling, hvor de traditionelle aktører pludselig står uden en rolle fra den ene dag til den anden," fortæller han til Børsen.\nHan fortæller, at de danske mekanikeruddannelser har tilbudt specialkurser i elbiler siden 2016, og derudover vil skiftet til el også føre til helt nye forretningsområder inden for opsætningen af ladestandere og genanvendelse af batterier.\nAnsatte i detailhandel og offentlig transport kan vise coronapas i stedet for at bruge mundbind fra mandag. Branchedirektør er tilfreds, selvom han gerne havde set en ændring.\nFemern-projektet, der i mange år har været genstand for retssager, er løbet ind i nye klager.\nFlyrejser til lande med ny coronavariant bør indstilles, til vi ved mere om den, siger von der Leyen (Opdateret).\nCoronakrisen blusser op: Flyselskaber og krydstogtrederier styrtdykker på Wall Street\nStigende smittetal og fundet af en ny virusvariant har i dag sendt chokbølger gennem aktiemarkederne. På Wall Street åbner markederne med fald på omkring 2 pct.\nDen svenske busgigant Nobina varslede på selskabets kapitalmarkedsdag, at selskabet i fremtiden kan blive en direkte konkurrent til den danske Rejseplan.\nTransportbranchen splittet i debat om klimaknast i EU-vejpakke: "Det er ren pølsesnak"\nNy Unicon-chef bliver aldrig nervøs: "Jeg har en utrolig stor tro på mig selv"\nNyt tiltag fra Toyota kan sætte gang i konkurrencen på garantier\nFord vil vinde elektrisk kamp mod Tesla\nDansk VW-chef mener dieselskandale har øget hastighed af sats på elbiler\nTesla står til at misse tysk statstøtte på 1,3 mia. dollar (27/11)\nNye tyske klager rammer Femern-projekt (26/11)\nMetro-chauffører i London strejker (26/11)\nSvensk konkurrence på vej til Rejseplanen: Danmark er et interessant marked (26/11)\nWolt lander leveringsaftale om produkter til personlig pleje (26/11)\nInflationspres og corona skaber usikkerhed hos Sund & Bælt (26/11)\nWhistleblowere advarede om mulig svindel i Tysklands største infrastrukturprojekt (26/11)


Hvad skal du gøre med din vekselstrømsenhed, når du installerer en ny gårdhave eller gangbro? - Blog\nHvad skal du gøre med din vekselstrømsenhed, når du installerer en ny gårdhave eller gangbro?\nDette er et almindeligt scenario, vi støder på på projekter, hvor klimaanlægget sidder på oprindelig jord eller oven på dit beton 'gårdhave eller gangbro . Det kan forekomme ved nybyggeri eller boliger, der har fået beton hældt for tæt på stukket. Belægningssten klassificeres og kaster vand væk fra dit hjem på en anden måde end beton. I mange tilfælde vil enheden ende med at blive lavere end den endelige karakter for dit nye belægningsstenprojekt. Hvis vi skulle installer 'dine pavers omkring klimaanlægget og ender med at være højere end enheden, ville vi skabe et poolområde for vand, som kan føre til korrosion.\nSvaret på denne almindelige situation er at få din klimaanlæg fjernet af en autoriseret varme- og luftfartspersonale forudgående til os, der starter dit paver-projekt eller i starten af demo- og prep-processen. På grund af det faste kobberrør, der fører til enheden, er det meget sjældent, at enheden kunne løftes for at imødekomme ændringen i højden.\nOplysningerne nedenfor er en trin-for-trin beskrivelse af det arbejde, der foregår af varme- og luftentreprenøren:\n1. Brug eksisterende klimaanlæg. Træk alt kølemiddel ud af systemet. Kølemiddel trækkes op og opbevares i klimaanlægget.\nto. Frakobl køleledningerne fra kondenseringsenheden.\n3. Frakobl ledningsspænding og lavspændingseffekt fra den udendørs kondenseringsenhed.\nFire. Opbevar enheden synligt.\n5. Tilslut køleledninger igen (brugt metode brugt).\n6. Træk dybt vakuum på køleledninger og indendørs fordamperspole. Træk enheden ned til 10 mikron.\n7. Slip kølemiddel fra klimaanlægget tilbage i systemet.\n8. Tilslut den eksisterende netspænding og lavspændingseffekt igen.\n9. Kør systemet for at sikre korrekt drift.\nPriserne varierer for denne service, og der er flere variabler, der kan få dit skøn til at variere. Alderen på din enhed og antallet af enheder er de to hovedårsager til, at prisoverslag kan svinge. Vi har fundet ud af, at prisen kan variere fra $ 250,00 - $ 700,00. er glad for at give dig entreprenørhenvisninger. Oplysningerne til denne artikel blev leveret af Tropical Heat and Air, og vi kan arbejde med og koordinere med den, du vælger til arbejdet.\nHer er en video om den aktuelle proces:\nhvad dræber græs og ukrudt permanent\nnaturlige måder at dræbe ukrudt på din græsplæne\nhvordan man fjerner skimmelsvamp fra murstensvægge\nhvornår man skal plante græskarkerner i det sydlige Californien


Hjertegarn Cotton nr. 8 farve 209 beige – Cupcake By Me\nForside / Garn / Hjertegarn Cotton nr. 8 / Hjertegarn Cotton nr. 8 farve 209 beige\nVarenummer (SKU): 0103 Kategorier: Garn, Hjertegarn Cotton nr. 8\nVær den første til at anmelde “Hjertegarn Cotton nr. 8 farve 209 beige” Annuller svar


Erik Boel: Statsministeren er fejlcastet i rollen som udenrigspolitiker « RÆSON\nErik Boel: Statsministeren er fejlcastet i rollen som udenrigspolitiker\nDet officielle Danmarks fedtspil i konflikten USA-Iran har en pris: Vi svigter vores egen småstatsinteresse i en international orden baseret på dialog og gensidig respekt. Problemet er, at den røde tråd i statsministerens udenrigspolitik er “ingen kommentarer”.\nSTATSMINISTEREN HAR SAT SIG TUNGT på udenrigspolitikken. Det er ikke nødvendigvis et problem – tidligere statsministre har også gjort det, ofte med succes.\nProblemet er, at den røde tråd i statsministerens udenrigspolitik er “ingen kommentarer “. Når en ryggesløs amerikansk præsident sætter Mellemøsten i brand, når Kina presser Færøerne til at vælge Huawei til at opføre 5G-netværket, når unge mennesker kæmper for frihed og demokrati i Hong Kong, er omkvædet i statsministerens udenrigspolitik: Ingen kommentarer. Eventuelt med tilføjelser a la ”situationen er alvorlig” eller ”hold øje med Borgerservice hjemmeside”.\nNaturligvis er der situationer, hvor “ingen kommentarer” er den hensigtsmæssige reaktion. Men det er foruroligende, at dette mantra ligefrem bliver grundpillen i udenrigspolitikken.\nDenne form for strudsepolitik har omkostninger, idet vi nemt kommer til at sætte os mellem to stole: Når statsministeren ikke vil kommentere på likvideringen af Soleimani, kan amerikanerne med rette føle, at vi svigter dem i en vanskelig situation, hvor de tager en for holdet. Og pacifisterne kan omvendt med rette mene at ved ikke at lægge afstand til drabet, kan en dansk statsminister nok engang være med til at føre os ud i sumpen i Mellemøsten, som det skete, da vi gik i krig mod Irak i 2003.\nMed drabet tager USA endnu et skridt væk fra den ”moral high ground”, som landet tidligere plejede at handle fra\nI DEN AKTUELLE SITUATION BURDE VI have taget afstand fra likvideringen af en højtstående repræsentant fra et land, der er internationalt anerkendt – uanset hvor aggressivt og undertrykkende det iranske styre end er. Ganske som Demokraternes førende præsidentkandidat og mangeårige vicepræsident, Joe Biden, der sammenlignede drabet med at ”smide en stang dynamit ind i en krudttønde”. Der var gode grunde til, at præsidenterne Bush jr. og Obama i sin tid afviste at give grønt lys for likvideringen af Soleimani, bl.a. at det så bliver mere legitimt at udføre snigmord på andre landes politiske og militære ledere.\nMed drabet tager USA endnu et skridt væk fra den ”moral high ground”, som landet tidligere plejede at handle fra: For et par måneder siden underminerede Trump amerikansk lov ved at benåde tre soldater, der er mistænkt for at have begået krigsforbrydelser, ligesom præsidenten valgte at se gennem fingrene med Saudi-Arabiens mord på Jamal Khashoggi.\nDerfor burde Danmark have insisteret på, at USA bør følge international ret og respektere de relevante FN-konventioner, som i øvrigt er ratificeret af USA. Præsident Trumps melding om, at USA vil bombe ”cultural sites” i Iran, svarer til at annoncere krigsforbrydelser. I det beskedne omfang Danmark kan øve indflydelse, bør det være i form af stærke markeringer af, at bombninger af Irans kulturarv bryder med international ret og er aldeles uacceptable. Da der tilsyneladende er uenighed i Trumps rækker på dette område, kan en utvetydig erklæring fra en allieret måske være med til at tippe balancen i den rigtige retning.\nNaturligvis vil et sådant engagement vække irritation i Trump-administrationen. Ligesom Washington var misfornøjet, da den danske regering langsomt og alt for sent begyndte at tage afstand fra Vietnam-krigen i slutningen af 1960’erne. Ligesom det gav bøvl med de borgerlige partier og vestlige stormagter, da Socialdemokratiet og venstrefløjen kastede sig ud i en aktiv indsats for afskaffelsen af apartheid i 1970’erne og 1980’erne.\nMen Danmark har en særlig forpligtigelse til at sige fra, idet vi har et medansvar for det aktuelle kaos i Mellemøsten. Vi valgte i 2003 at traske i hælene på amerikanerne, da de på et tvivlsomt grundlag rodede verden ud i en Irak-krig, hvis katastrofale konsekvenser vi fortsat lever med.\nMen Danmark har en særlig forpligtigelse til at sige fra, idet vi har et medansvar for det aktuelle kaos i Mellemøsten\nTAVSHED ER IKKE ALTID GULD: Efter alle solemærker at dømme bliver præsident Trump genvalgt til efteråret, dvs. vi får i alt 5 år mere med en uforudsigelig præsident, hvis indsigt i verdenspolitikkens kompleksitet er yderst begrænset og som typisk handler først og tænker bagefter. Risikoen er, at præsidentens lunefulde udenrigspolitik fører verden mod en katastrofe. I den situation hjælper det ikke meget at henvise til Borgerservice hjemmeside.\nFormentlig er regeringen bange for at lægge sig ud med amerikanerne med en alt for bastant kritik. På pressemødet den 8. januar afviste statsministeren at kommentere på USA’s drab på Soleimani og på USA’s aktiviteter i regionen i øvrigt. Mette Frederiksen ønskede i det hele taget ikke at diskutere sagen i offentligheden. Uanset at mange danskere er stærkt optaget af begivenhederne, der kan få direkte betydning for sikkerheden for de udsendte danske soldater. Ikke engang en udtalelse om, at drabet har skabt øget usikkerhed og ustabilitet i Mellemøsten eller en beklagelse over, at USA ikke koordinerede angrebet med sine europæiske allierede, som likvideringen har voldsomme konsekvenser for, kunne det blive til.\nMen tager man internationalt engagement alvorligt, er der en pris at betale, og man kan ikke altid være venner med alle. Det officielle Danmarks fedtspil i konflikten USA-Iran har til gengæld også en pris: Vi svigter vores egen småstatsinteresse i en international orden baseret på dialog og gensidig respekt.\nI stedet bør vi aktivt støtte bestræbelserne på at få formuleret en fælles udenrigspolitik i EU. I den ideelle verden naturligvis afskaffe forsvarsforbeholdet – men det er tilsyneladende vanskeligere end at skabe fred i Mellemøsten!\nVestens militære engagement i Irak i dag er begrundet i behovet for at bekæmpe terrorismen i skikkelse af IS. Her bør en stærk og enig europæisk stemme kræve, at FN får sin chance, når det gælder genopbygningen af Irak. Og EU bør samtidig gøre det klart, at den mest effektive måde at forebygge terrorisme på er ved gennem økonomisk og social udvikling at skabe håb om en bedre fremtid. Den hårde –militære – sikkerhedspolitik gør det ikke alene, den bløde må også ind, hvis terrorbekæmpelse skal have et mere langsigtet perspektiv.\nHvis statsministeren vil være den store rorgænger for udenrigspolitikken, er hendes virkelige problem fraværet af en klar udenrigspolitisk profil og strategi\nNÅR DEN SOCIALDEMOKRATISKE REGERING sidder på sine hænder og i den nuværende situation undlader kritik af USA, kan det også hænge sammen med partiets tidligere chefideologs noget kølige forhold til international ret, jf. Sass Larsens udtalelser for godt et år siden om, at Danmark skal ”rode sig ud af” internationale konventioner og domstole. Spørgsmålet er, om partiet i disse år kaster vrag på tidligere udenrigsminister Per Hækkerups vurdering om, at målet for socialdemokratisk udenrigspolitik ikke alene er at varetage danske økonomiske og sikkerhedspolitiske interesser, men også at påvirke ”den internationale udvikling ud fra vore principper, bedømmelser og indstilling, som udspringer fra vores demokratiske system”.\nNår statsministeren uden synderlig interesse for sagens substans alligevel med begejstring kaster sig over udenrigspolitikken, skyldes det, at udenrigspolitik er mere fancy end hofteoperationer og tvangsfjernelse af børn. Udenrigspolitikken byder for en statsminister på en forfængelig mulighed for at skrive sig ind i historiebøgerne. Og ikke mindst en lejlighed til at blive set sammen med og spise kirsebær med de store på verdensscenen. Men statsministeren er – hendes mange kvaliteter ufortalt – aldeles fejlcastet i den rolle. Mette Frederiksen er og bliver indenrigspolitiker.\nHvis statsministeren vil være den store rorgænger for udenrigspolitikken, er hendes virkelige problem fraværet af en klar udenrigspolitisk profil og strategi. Der mangler retningssans, strategisk tænkning og udenrigspolitisk vision i statsministerens markeringer. Vi skal tænke offensivt og ikke defensivt – det er ikke nok at lade de andre stå til søs. Vi skal være klar til selv at vove et øje til fordel for vore værdier – også selv om der er en pris at betale. Danmark har interesser at varetage. Men uden en klar udenrigspolitisk profil bliver det meget svært.\nLykkeligvis har statsministeren i al sin visdom udnævnt en dygtig udenrigsminister, der på Asiatisk Plads er assisteret af nogle af Slotsholmens mest kompetente embedsmænd. Men det er også en udenrigsminister, som statsministeren desværre indtil videre har placeret i en udpræget birolle. Statsministeren bør fremover koncentrere sig om klimapolitikken og de store sociale, økonomiske og velfærdsmæssige opgaver, Danmark står overfor. Og overlade udenrigspolitikken til – udenrigsministeren. ■\nMen statsministeren er – hendes mange kvaliteter ufortalt – aldeles fejlcastet i den rolle. Mette Frederiksen er og bliver indenrigspolitiker\nErik Boel (f. 1953) er debattør og tidligere landsformand for Europabevægelsen. Fra 1992 til 2002 var han Socialdemokratiets internationale sekretær, og han har været chefrådgiver ved DIIS og forstander for Krogerup Højskole. Derudover har han skrevet en lang række bøger med fokus på EU og Danmark. ILLUSTRATION: Statsminister Mette Frederiksen og USA’s præsident Trump til NATO-møde i London, 4. december 2019 [foto: Official White House Photo by Shealah Craighead/flickr]