BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE REVISIONSBERETNING NR. 28 SIDE VEDRØRENDE ÅRSREGNSKABET PDF\nDownload "BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE REVISIONSBERETNING NR. 28 SIDE VEDRØRENDE ÅRSREGNSKABET 2015"\n1 Tlf: BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab Ringstedvej 18 DK-4000 Roskilde CVR-nr BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE REVISIONSBERETNING NR. 28 SIDE VEDRØRENDE ÅRSREGNSKABET 2015 BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab, en danskejet revisions- og rådgivningsvirksomhed, er medlem af BDO International Limited - et UK-baseret selskab med begrænset hæftelse - og en del af det internationale BDO netværk bestående af uafhængige medlemsfirmaer.\n2 Tlf: BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab Ringstedvej 18 DK-4000 Roskilde CVR-nr INDHOLDSFORTEGNELSE SIDE 1 KONKLUSION PÅ REVISIONEN AF KOMMUNENS ÅRSREGNSKAB FOR Indledning Ledelsens regnskabserklæring Revisionspåtegning konklusion på den udførte revision Revisionens bemærkninger Generelt Revisionens bemærkninger til årsregnskabet Opfølgning på tidligere revisionsbemærkninger VURDERING AF KOMMUNENS ØKONOMI REVISIONSMETODIK OG -STRATEGI Drøftelser med ledelsen om besvigelser Den løbende revision Lovpligtig forvaltningsrevision Den afsluttende revision LØBENDE FORVALTNINGSREVISON PÅ DET SPECIALISEREDE SOCAILOMRÅDE FOR VOKSNE REVISION AF KOMMUNENS INTERNE IT-KONTROLLER REVISION AF ÅRSREGNSKABET Årsregnskabets opbygning og indhold Forretningsgange for regnskabsaflæggelsen Budget- og bevillingskontrol Tilskud, udligning og skatter Refusion af købsmoms Lønninger og vederlag Kommunal medfinansiering af de regionale sundhedsopgaver Anlægsvirksomhed Forsyningsområdet Indberetning til Forsyningssekretariatet mv Balancen Lånoptagelse REVISION AF DE SOCIALE REGNSKABER - OMRÅDER MED STATSREFUSION Revisionserklæring vedrørende de sociale it-systemer Løbende revision Forretningsgange og sagsbehandling Afsluttende revision Regnskabsaflæggelse og restafregning af refusion Socialt bedrageri AFGIVNE REVISIONSBERETNINGER OG PÅTEGNEDE OPGØRELSER MV Revisionsberetninger afgivet til Bornholm Regionskommunes kommunalbestyrelse Påtegnede opgørelser og øvrige opgaver REVISORS ERKLÆRING BILAG 1, BESKÆFTIGELSESMINISTERIET TVÆRMINISTERIEL OVERSIGT OVER KONSTATEREDE FEJL OG MANGLER VED DEN SOCIALE REVISION Indledning Opfølgning på decisionsskrivelser for 2014 og evt. tidligere Personsagsgennemgang Revalidering Jobafklaringsforløb Fravalg af personsagsgennemgang\n3 Tlf: BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab Ringstedvej 18 DK-4000 Roskilde CVR-nr BILAG 2, SOCIAL- OG INDENRIGSMINISTERIET TVÆRMINISTERIEL OVERSIGT OVER KONSTATEREDE FEJL OG MANGLER VED DEN SOCIALE REVISION Indledning Opfølgning på decisionsskrivelser vedrørende 2014 og tidligere år Personsagsgennemgang Fravalg af personsagsgennemgang BILAG 3, UDLÆNDINGE-, INTEGRATIONS- OG BOLIGMINISTERIET TVÆRMINISTERIEL OVERSIGT OVER KONSTATEREDE FEJL OG MANGLER VED DEN SOCIALE REVISION Indledning Opfølgning på decisionsskrivelser for 2014 og evt. tidligere Personsagsgennemgang Integrationsprogrammet Fravalg af personsagsgennemgang BILAG 4, OMRÅDER MED SÆRLIGE RAPPORTERINGSKRAV BILAG 5, PÅTEGNEDE OPGØRELSER OG ØVRIGE OPGAVER\n4 565 Til Bornholm Regionskommunes Kommunalbestyrelse 1 på revisionen af kommunens årsregnskab for Indledning BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab har den 15. juni 2016 afsluttet revisionen af Bornholms Regionskommunes regnskab for året I henhold til Lov om kommunernes styrelse og revisionsregulativet for Bornholms Regionskommune afgives hermed beretning om den udførte revision. Revisionen har omfattet siderne 3 24 i Regionskommunens Årsberetning 2015 og siderne 3 29 i Regnskab 2015 Regnskabsbemærkninger, og siderne 3 7 og i Regnskab 2015 Specifikationer til årsberetningen. Hovedtallene udviser (mio. kr.): Regnskabsopgørelse (udgiftsbaseret) Resultat af ordinær driftsvirksomhed... Resultat af det skattefinansierede område... Resultat af forsyningsvirksomhederne... Oprindeligt budget Regnskab 52,7-4,8 5,4 133,1 64,2 4,5 Balance Ultimo 2014 Ultimo 2015 Aktiver... Egenkapital... Positive tal = overskud/tilgodehavender. Negative tal = underskud/gæld , , , ,6 1.2 Ledelsens regnskabserklæring I forbindelse med revisionen af årsregnskabet har borgmester og kommunaldirektør over for os afgivet en regnskabserklæring vedrørende årsregnskabet Revisionspåtegning konklusion på den udførte revision Vi har ved revisionen ikke konstateret forhold af en sådan væsentlighed eller karakter, at det kommer til udtryk i påtegningen på årsregnskabet. Vi har forsynet årsregnskabet med følgende påtegning: DEN UAFHÆNGIGE REVISORS PÅTEGNING Til Kommunalbestyrelsen i Bornholms Regionskommune Vi har revideret årsregnskabet for Bornholms Regionskommune for regnskabsåret 1. januar til 31. december Årsregnskabet jfr. siderne 3 24 i Regionskommunens Årsberetning 2015 og siderne 3 29 i Regnskab 2015 Regnskabsbemærkninger og siderne 3 7 og i Regnskab 2015 Specifikationer til årsberetningen, omfatter anvendt regnskabspraksis, regnskabsopgørelse, balance og obligatoriske oversigter. Årsregnskabet er udarbejdet efter kravene i bekendtgørelse om kommuners budget- og regnskabsvæsen, revision mv. (med følgende hovedtal): Resultat af ordinær driftsvirksomhed på 133,1 mio. kr. Resultat af det skattefinansierede område på 64,2 mio. kr. Aktiver i alt på 3.520,4 mio. kr.\n5 566 Egenkapital i alt på ,6 mio. kr. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab der er rigtigt, dvs. uden væsentlige og mangler, i overensstemmelse med kravene i bekendtgørelse om kommuners budget- og regnskabsvæsen, revision mv. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser for nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig information, uanset om denne skyldes besvigelser eller, samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Herudover er det ledelsens ansvar, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, kommunalbestyrelsens øvrige beslutninger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning, god offentlig revisionsskik, jf. lov om kommunernes styrelse og kommunens revisionsregulativ. Dette kræver at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig information. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig information i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for Regionskommunens udarbejdelse af et årsregnskab. Formålet hermed er, at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af Regionskommunens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Revisionen omfatter desuden en vurdering af, om der er etableret forretningsgange og interne kontroller, der understøtter, at de dispositioner, der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, kommunalbestyrelsens øvrige beslutninger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Det er vores opfattelse, at årsregnskabet for regnskabsåret 1. januar til 31. december 2015 i alle væsentlige henseender er rigtigt, dvs. uden væsentlige og mangler, i overensstemmelse med kravene i bekendtgørelse om kommuners budget - og regnskabsvæsen, revision m.v. Det er ligeledes vores opfattelse, at der er etableret forretningsgange og interne kontroller, der understøtter, at de dispositioner der er omfattet af årsregnskabet, er i overensstemmelse med meddelte bevillinger, kommunalbestyrelsens øvrige beslutninger, love og andre forskrifter samt med indgåede aftaler og sædvanlig praksis. Supplerende oplysning om forståelse af revisionen Kommunen har i overensstemmelse med kravene i bekendtgørelse om kommuners budget- og regnskabsvæsen, revision m.v. medtaget det af kommunalbestyrelsen godkendte resultatbudget for 2015 som sammenligningstal i årsregnskabet for Disse sammenligningstal har ikke været underlagt revision.\n6 Revisionens bemærkninger Generelt Revisionsbemærkninger, der skal behandles af kommunalbestyrelsen og fremsendes til tilsynsmyndigheden, er anført under afsnit Vi har pligt til løbende at vurdere, om der skal skrives en revisionsbemærkning, hvis regnskabets poster ikke er i overensstemmelse med kommunalbestyrelsens beslutninger der er handlet i strid med gældende love og bestemmelser lovligheden af en post eller disposition anses for tvivlsom der ved gennemgang af de etablerede forretningsgange konstateres væsentlige mangler i kontrolmæssig henseende, idet revisionen samtidig kan fremsætte forslag til udbedring af konstaterede mangler foreskrevne forretningsgange i øvrigt ikke er fulgt udførelsen af kommunalbestyrelsens og udvalgenes beslutninger ikke er varetaget på en økonomisk hensigtsmæssig måde Revisionens bemærkninger til årsregnskabet 2015 Den udførte revision har ikke givet anledning til bemærkninger Opfølgning på tidligere revisionsbemærkninger Der er ikke afgivet revisionsbemærkninger i den seneste revisionsberetning.\n7 568 2 Vurdering af kommunens økonomi Regionskommunen skal overholde lånebekendtgørelsens bestemmelser, således at regionskommunens likviditet, opgjort efter kassekreditreglen, altid skal være positiv. Det betyder, at regionskommunens gennemsnitlige daglige kassebeholdning, beregnet for de sidste 365 dage, ikke må være negativ. Resultatet af Ordinær driftsvirksomhed udviser i 2015 et overskud på 133,1 mio. kr. mod et oprindeligt budgetteret overskud på 52,7 mio. kr. Første budgetopfølgning i 2016 pr. 30. april udviser et forventet resultat på ordinær drift på 42,3 mio. kr. (overskud). Bornholms Regionskommune har en gennemsnitlig kassebeholdning på 177,1 mio. kr., opgjort den , hvilket er en stigning i forhold til regnskabsåret 2014, hvor den gennemsnitlige kassebeholdning opgjort , udgjorde 101,8 mio. kr. Kassekreditreglen er således overholdt i regnskabsåret Efter de foreliggende budgetoplysninger forventes denne ligeledes overholdt i regnskabsåret Regionskommunen har vedtaget en økonomisk politik i 2014 som skal være med til at understøtte at kommunalbestyrelsen kan styre efter langsigtede økonomiske målsætninger og dermed sikre en økonomisk robust kommune. Den økonomiske politik indeholder blandt andet følgende målsætninger: Der skal minimum være et overskud på 60 mio. kr. på den ordinære drift Den årlige anlægsramme skal være på minimum 30 mio. kr. Den gennemsnitlige likviditet over 365 dage skal være minimum 75 mio. kr. Den økonomiske målsætning er således opfyldt for regnskabsåret Det er vores samlede vurdering at Bornholms Regionskommune har en bæredygtig drift, samt at kommunen har et fornuftigt likvidt beredskab.\n8 569 3 Revisionsmetodik og -strategi Revisionen udføres ved stikprøver med det formål, at vurdere og efterprøve om interne forretningsgange og kontrolsystemer fungerer hensigtsmæssigt og betryggende. Endvidere vurderes og efterprøves det om kommunens dispositioner, vedrørende regnskabsmæssige forhold mv., er i overensstemmelse med kommunalbestyrelsens bevillinger og øvrige beslutninger, love og andre forskrifter, samt indgåede aftaler og sædvanlig praksis. I forbindelse med revisionen vurderes, om udførelsen af kommunalbestyrelsens og udvalgenes beslutninger, samt den øvrige forvaltning af kommunens anliggender, er varetaget på en økonomisk hensigtsmæssig måde. Revisionen gennemføres med udgangspunkt i en af os udarbejdet revisionsstrategi. Revisionsstrategien skal sikre, at revisionen fokuseres mod de væsentligste og mest risikofyldte administrative områder af for årsregnskabet. Baseret på vores drøftelser med ledelsen, og vores kendskab til kommunens aktiviteter og forhold i øvrigt, har vi i forbindelse med planlægningen og udførelsen af revisionen for 2015, identificeret områder med særlige risici for væsentlige i årsregnskabet. Om revisionens tilrettelæggelse og udførelse, samt ledelsens og revisors opgaver og ansvar, henvises i øvrigt til vores beretning om revisionsaftale (beretning nr. 22). 3.1 Drøftelser med ledelsen om besvigelser Under revisionen har vi forespurgt ledelsen om risikoen for besvigelser. Ledelsen har over for os oplyst, at kommunen efter ledelsens vurdering har et effektivt kontrolmiljø, der afdækker risikoen for, at årsregnskabet kan indeholde væsentlig information, herunder information som følge af besvigelser. Ledelsen har endvidere oplyst, at den ikke har kendskab til besvigelser eller igangværende undersøgelser af formodede besvigelser. Vi har i forbindelse med vores revision ikke konstateret som følge af besvigelser. 3.2 Den løbende revision Den løbende revision er i løbet af året gennemført ved besøg i den kommunale forvaltning. Formålet med den løbende revision er dels at udøve en aktuel og vedkommende revision, der giver mulighed for løbende at fremsætte forslag til forbedringer under skyldig hensyntagen til omkostninger og risici, dels at sikre et betryggende og effektivt grundlag for regnskabsaflæggelsen i kommunen. Ved den løbende revision har vi gennemgået udvalgte væsentlige forretningsgange på forvaltningsområderne. Vi har lagt vægt på ledelse og styring som indfaldsvinkel til revisionen, og der er således fokuseret på kommunens målsætninger og strategier for området, samt på hvorvidt de tilrettelagte procedurer og det etablerede ledelsestilsyn understøtter disse strategier og målsætninger. Når der er god sammenhæng imellem målsætninger, procedurer og ledelsestilsyn, er der tale om effektiv og hensigtsmæssig forvaltning af området. Om den løbende revision henvises til delberetning nr Lovpligtig forvaltningsrevision Den lovpligtige revision omfatter ifølge Styrelsesloven både finansiel revision og løbende forvaltningsrevision. Forvaltningsrevisionen er udført integreret og sideløbende med den finansielle revision på udvalgte lovmæssige og væsentlige områder.\n9 570 Forvaltningsrevisionen har bl.a. omfattet stikprøvevis gennemgang af systemer, beslutningsgrundlag og rapporter, analyser af udgifts- og indtægtsposter, undersøgelser af nøgletal mv. samt analyser af budgetafvigelser. I det omfang vores vurderinger afdækker usædvanlige forhold eller udviklingstendenser på et område, har vi vurderet, om ressourcer mv. anvendes hensigtsmæssigt og betryggende. 3.4 Den afsluttende revision Den afsluttende revision sikrer, at de aflagte regnskaber ikke indeholder væsentlige. Det vil sige, at regnskabet er korrekt og giver et retvisende billede af kommunens samlede økonomiske resultat og stilling.\n10 571 4 Løbende forvaltningsrevison på det specialiserede socailområde for voksne Formål Formålet med forvaltningsrevisionen har været, at afdække om regionskommunen i sin styring af området har taget relevante styringsmæssige skridt i forhold til at sikre en sparsommelig, produktiv og effektiv indsats på det specialiserede voksenområde. Forvaltningsrevisionen afdækker ikke graden af sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i den enkelte kommune, men derimod om kommunen anvender styringsteknologier og værktøjer, som sikrer kommunen forudsætningerne for en hensigtsmæssig styring af disse forhold. Revisionen er foretaget i forbindelse med den løbende forvaltningsrevision, der udføres i henhold til god offentlig revisionsskik og bestemmelserne for revision af kommunernes regnskab Metode Forvaltningsrevisionen består konkret af en screening af regionskommunens nuværende styringspraksis og udgiftsniveau med henblik på at vurdere hensigtsmæssigheden af den nuværende styring samt identificere eventuelle opmærksomhedspunkter, som bør håndteres i den fremadrettede styring af området. Konkret er der foretaget en screening af følgende forhold: Screening af den økonomiske udvikling (udgiftsudvikling og budgetafvigelse) Screening af den faglige og økonomiske styring, herunder o o o Overordnet vurdering af faglig og økonomisk styring Faglig styring/myndighedsudøvelse Økonomisk og strategisk styring Regionskommunen har i juni 2016 deltaget i dialogmøde med BDO om resultater af forvaltningsrevisionen, og regionskommunen har i forbindelse hermed modtaget oplæg indeholdende tabelmateriale, som ligger til grund for den overordnede konklusion på forvaltningsrevisionen. Overordnet Udgiftsniveauet i Bornholms Regionskommune har for perioden været over gennemsnittet på landsplan og regionsplan, hvilket vil sige stigende udgifter for området i regnskab Budget 2015 viser ligeledes et noget højere udgiftsniveau i forhold til gennemsnittet på landsplan og regionsplan. Stigningen i udgiftsniveauet på området ligger lidt over den regionale tendens og landstendensen. I forbindelse med forvaltningsrevisionen er vi blevet gjort opmærksom på, at regionskommunen igennem de seneste par år har haft, og aktuelt har, en ledelsesmæssig opmærksomhed på det relativt høje udgiftsniveau; herunder at der netop er gennemført en større analyse af området, og efterfølgende er iværksat en række tiltag for at nedbringe udgiftsniveau på området, og styrke den faglige og økonomiske styring f området. Kommunen peger blandt andet på behovet for egne tilbud på øen, som udgiftsdrivende, og peger i den forbindelse konkret på en stor modtagerandel indenfor Servicelovens 108 vedrørende længerevarende botilbud. I forbindelse med forvaltningsrevisionen har regionskommunen efterspurgt en fokuseret sammenligning med de øvrige Ø-kommuner i landet, når det kommer til udgiftsniveau og -udvikling. Formålet hermed er at sikre en mere nuanceret forståelse for udgiftsniveauet og evt. omstillingsmuligheder, hvor der tages højde for de rammevilkår, som gælder for Ø-kommuner Det er endvidere konstateret, at den faglige styring viser et styringsmæssigt fokus, samt at der er etableret styringsmæssige løsninger. Det er endvidere konstateret, at den økonomiske styring viser, at der er et udviklingsbehov for den fremadrettede styring. På baggrund af den udførte forvaltningsrevision anbefaler vi, at der arbejdes videre med:\n11 572 De iværksatte tiltag til nedbringelse af udgiftsniveauet Styrkelse af den økonomiske styring på området Udviklingen af løsningsmodeller til den faglige styring Udvikling af en økonomi styringsmodel der indfrier behovet for information på ledelsesmæssigniveau Implementering af ensartet visitations- og opfølgningsprocedurer\n12 573 5 Revision af kommunens interne it-kontroller Revisionen har omfattet kommunens generelle it-kontroller og udvalgte applikationskontroller for de itsystemer, der har for kommunens regnskabsføring og regnskabsaflæggelse. Vi har tilrettelagt revisionen efter et rotationsprincip, således at ikke alle områder revideres i samme omfang hvert år. I 2015 har revisionen omfattet følgende områder: Adgangssikkerhed til økonomistyringssystem, lønsystem, netværksoperativsystemet, de centrale sikkerhedssystemer, ressourcestyringssystemet og fysisk adgangskontrol til datacentre, herunder brugeradministration, brugerrettigheder, adgangskontrol og systemadministration. Outsourcing af centrale it-systemer, herunder kommunens egne kontroller samt indhentelse og vurdering af revisorerklæringer fra it-serviceleverandører. Drift af ressourcestyringssystem, herunder ændringsstyring ag sikkerhedskopiering. Revisionen har desuden omfattet krav i henhold til bekendtgørelse om kommunernes budget- og regnskabsvæsen, revision mv. i forhold til it-anvendelsen. Endvidere har revisionen omfattet en opfølgning på konstaterede svagheder fra sidste år. Vi har foretaget forespørgsler hos it-ledelsen, medarbejdere med ansvar og opgaver inden for it samt systembrugere. Vi har udført revisionshandlinger i form af inspektioner, observationer og udførelse af kontroller, herunder gennemgang af modtagne dokumenter og materialer, efterprøvelse af interne it-kontroller og dokumentation herfor samt test af de interne it-kontrollers funktionalitet, hvor dette er relevant. Vi har baseret revisionen på ekstern revisorerklæring med høj grad af sikkerhed for de dele af it-systemerne, som KMD A/S er ansvarlig for i henhold til aftale med kommunen. Det er vores opfattelse, at kommunen i alle væsentlige henseender har implementeret hensigtsmæssige interne it-kontroller, der medvirker til at opretholde informationernes integritet og sikkerheden af data, som it-systemerne behandler i forhold til regnskabsføringen og regnskabsaflæggelsen. Endvidere er det vores opfattelse, at kommunens overordnede styring af it-sikkerheden inden for de gennemgåede områder er tilfredsstillende. Vi har dog konstateret, at der ikke er udført kompenserende kontrol for manglende funktionsadskillelse mellem systemadministratorfunktionen og brugere med daglige registreringsopgaver i Navision Ressourcestyringssystemet. Vi skal anbefale, at er etableres en kontrol som afdækker risikoen ved den manglende funktionsadsklillese i Navision som alene anvendes af Vej og park samt BOFA og at kontrollen beskrives i bilag til regionskommunes Kaase- og Regnskabsreguslativ.\n13 574 6 Revision af årsregnskabet 6.1 Årsregnskabets opbygning og indhold Vi har undersøgt, om kommunens regnskabsaflæggelse er foretaget i overensstemmelse med formkravene i Social- og Indenrigsministeriets gældende regler. Vi har fulgt op på, om der i forhold til regnskabet for 2014 er foretaget ændringer i kommunens regnskabspraksis, samt om disse ændringer er godkendt af kommunalbestyrelsen. Det er endvidere vurderet, om de foretagne ændringer er i overensstemmelse med Social- og Indenrigsministeriets regler, og om de er tilstrækkeligt belyst i regnskabsaflæggelsen. Det kan oplyses, at det endelige regnskab er korrigeret i forhold det regnskab, der er overgivet til revision. Det er vores opfattelse, at kommunens regnskabsaflæggelse efter de foretagne korrektioner er foretaget i overensstemmelse med formkravene udmeldt af Social- og Indenrigsministeriet. 6.2 Forretningsgange for regnskabsaflæggelsen Kommunens forretningsgange vedrørende regnskabsaflæggelse er gennemgået. Ved denne gennemgang har vi vurderet, om kommunen i tilstrækkelig grad sikrer korrekt regnskabsaflæggelse ved hjælp af procedurer, ansvarsplacering og ledelsestilsyn, herunder anvendelse af materialeplaner og andre styringssystemer. Det er vores opfattelse, at forretningsgangene vedrørende regnskabsaflæggelse generelt har fungeret tilfredsstillende. 6.3 Budget- og bevillingskontrol Vi har påset, at kommunens finansielle dispositioner er i overensstemmelse med det vedtagne budget, meddelte tillægsbevillinger og øvrige beslutninger af bevillingsmæssig karakter. Samtidig har vi undersøgt, om kommunens bevillingsniveau er fastlagt i overensstemmelse med gældende regler. Vi har i det aflagte regnskab ikke konstateret overskridelse af de meddelte bevillinger, og det vedtagne bevillingsniveau er i overensstemmelse med gældende regler. 6.4 Tilskud, udligning og skatter Tilskuds- og udligningsbeløb er sammenholdt med opgørelser udarbejdet af Social- og Indenrigsministeriet, ligesom indtægtsførte skatter er påset i overensstemmelse med de af SKAT foretagne fordelinger og meddelte oplysninger. Vi har endvidere undersøgt, om kommunens kontering og periodisering er i overensstemmelse med konteringsreglerne i Budget- og regnskabssystemet for kommuner.\n14 575 Det er vores opfattelse, at tilskuds- og udligningsbeløb samt skatter, er korrekt optaget i regnskabet. 6.5 Refusion af købsmoms Vi har ved den afsluttende revision påset, at opgørelsen af købsmomsrefusion er udarbejdet efter gældende regler. Ved gennemgangen af området har vi blandt andet undersøgt, hvorvidt kommunen har iagttaget den af Indenrigs- og Sundhedsministeriet udsendte orienteringsskrivelse af 1. januar 2011, hvoraf fremgår, at momsrefusionsordningen tilpasses på grund af SKAT s regelændring, så der fra 2011 skal tillægges moms på salg af byggegrunde. Ministeriet har i den forbindelse præciseret, at såfremt købsmomsudgifter kan godtgøres via SKAT, skal der ske tilbagebetaling af hjemtaget momsrefusion. Dette gælder også selvom tilbagebetalingen vedrører momsudgifter, der er ældre end den normale forældelsesfrist på 5 år. I forbindelse med indførelse af moms på salg af byggegrunde, blev der vedtaget en overgangsordning, hvorefter momsudgifter afholdt før 2011 først kunne refunderes hos SKAT i forbindelse med salg af grundene; dog således at moms, der kan henføres til grunde, der ikke er solgt pr. ultimo 2015, kan anmeldes til refusion senest i forbindelse med sidste afregningsperiode for Det er vores opfattelse, at opgørelsen af købsmomsrefusion er korrekt udarbejdet og optaget i regnskabet. I forhold til ministeriets udmelding om, at moms af byggegrunde, der kan hjemtages hos SKAT, skal tilbagebetales til refusionsordningen. Administrationen har oplyst, at der ikke er afholdt udgifter hvor momsem skal hejmtages hos SKAT. 6.6 Lønninger og vederlag Vi har i løbet af året gennemgået kommunens forretningsgange og stikprøvevis efterprøvet dokumentation, beregning og udbetaling i lønsagerne. Ved revisionen af årsregnskabet har vi undersøgt kommunens forretningsgange mv. i forhold til interne kontroller ved anvendelse af lønsystemet; bl.a. medarbejdernes muligheder for at indberette til egne cpr-numre mv. Det er undersøgt, om lønsystemet er afstemt til bogholderiet/årsregnskabet. Det er endvidere påset, at de til SKAT afgivne oplysninger om løn mv. er afstemt, ligesom det er kontrolleret, at tilbageholdt A-skat mv. er afregnet og afstemt. Det er vores vurdering, at de interne kontroller udføres på betryggende vis og i henhold til kommunens gældende retningslinjer. De nødvendige afstemninger af lønsystemet i forhold til bogholderiet/årsregnskabet er foretaget. Det er endvidere dokumenteret, at der er overført korrekte oplysninger om lønforhold mv. til SKAT. Samtidig er årets tilbageholdelse og afregning af A-skat mv. dokumenteret.\n15 Kommunal medfinansiering af de regionale sundhedsopgaver Vi har påset, at den aktivitetsbestemte kommunale medfinansiering, jf. kommunens regnskab, er i overensstemmelse med den endelige opgørelse fra Statens Serum Institut. Det er vores opfattelse, at den kommunale medfinansiering er korrekt optaget i regnskabet. 6.8 Anlægsvirksomhed Vi har gennemgået udvalgte anlægsregnskaber/anlægsudgifter for at sikre, at der er korrekt sondring mellem anlæg og drift. Endvidere har vi i vores gennemgang fokuseret på bilagene, som er konteret under de enkelte anlægsprojekter. Gennemgangen af bilagene har haft til formål at sikre, at bilagene behandles korrekt, jf. gældende konteringsregler, og at kommunens kasse- og regnskabsregulativ overholdes. Vi har undersøgt kommunens regler vedrørende aflæggelse af anlægsregnskaber, herunder hvorvidt gældende lovgivning følges i forhold til aflæggelsen. Det er vores vurdering, at kommunens anlægsregnskaber er udarbejdet og aflagt i overensstemmelse med gældende regler og kommunens retningslinjer. 6.9 Forsyningsområdet Forsyningsvirksomhederne skal hvile i sig selv. Det vil sige, at indtægter og udgifter over en årrække skal balancere. Forsyningsvirksomhederne betragtes således som eksterne i forhold til øvrige kommunale aktiviteter. Forsyningsområdet omfatter affaldshåndtering, øvrige forsyningsvirksomheder er selskabsgjort. Vi har ved revisionen påset, at udgifter og indtægter er registreret i henhold til Budget-og regnskabssystemets autoriserede krav mellemværenderne med forsyningsvirksomheden er korrekt optaget i balancen Det er vores vurdering, at forsyningsvirksomhederne over tid hviler i sig selv. Driften og mellemværende med forsyningsvirksomhederne er korrekt optaget i regnskabet Indberetning til Forsyningssekretariatet mv. De tidligere kommunale forsyningsvirksomheder på vand- og spildevandsområdet er omdannet til aktieselskaber med 100 % kommunalt ejerskab. I forbindelse med kommunens indberetning og erklæring for perioden 2015, i henhold til bekendtgørelse nr af 14/10/2010 om kommuners indberetninger efter lov om kommuners afståelse af vandforsyninger eller spildevandsforsyninger, skal vi i henhold til 3 i bekendtgørelsen, afgive erklæring om rigtigheden og fuldstændigheden af kommunens indberetning og erklæring i henhold til 2 i bekendtgørelsen. I bekendtgørelserne er der fastsat krav om afgivelse af særlige revisionserklæringer.\n16 577 Forsyningssekretariatet har på baggrund heraf udstedt en særlig revisionsinstruks, som gælder for alle indberetninger, der foretages efter den 31. december Vi har den 2. februar 2016 afgivet erklæring på regionskommunens indberetning til Forsyningssekretariatet for Erklæringen er afgivet med forbehold om, at der er på tidspunktet for afgivelsen af denne erklæring ikke aflagt årsrapport for 2015 for Bornholms Forsyning A/S, Bornholms Service A/S, Bornholms Spildevand A/S og Bornholms Vand A/S, og årsregnskab for Bornholms Regionskommune. Vi har derfor ikke et fuldstændigt grundlag for at udtale os om registreringspligtige uddelinger og vederlag. Vi tager derfor forbehold for den mulige indvirkning heraf Balancen Vi har ved den afsluttende revision foretaget en række handlinger med henblik på at vurdere, om balancen giver et revisende billede af kommunens aktiver og passiver i overensstemmelse med retningslinjerne i Budget- og regnskabssystem for kommuner. Formålet med handlingerne er at sikre, at: der er tilrettelagt rutiner til sikring af, at balancens konti alle er undergivet afstemning der udføres et hensigtsmæssigt ledelsestilsyn med afstemningsprocesserne saldiene på kontiene er specificeret og dokumenteret aktiver og passiver er valide og korrekt dokumenteret i forhold til tilstedeværelse og værdiansættelse, herunder i overensstemmelse med eksternt dokumentationsmateriale der ikke henstår væsentlige poster af ældre dato, hvor der burde have været taget stilling til afskrivning Vores gennemgang har omfattet udvalgte poster fra balancen, og vi har blandt andet påset, at: posterne er indregnet og målt i overensstemmelse med Budget- og regnskabssystem for kommuner og kommunens regnskabspraksis materielle og immaterielle anlægsaktiver er optaget i overensstemmelse med anlægskartotekets oplysninger, og at til- og afgange er korrekt registeret i anlægskartoteket finansielle anlægsaktiver er korrekt indregnet, herunder at aktier, andelsbeviser og ejerandele i 60 virksomheder er korrekte i forhold til kommunens ejerandele omsætningsaktiver er korrekt indregnet og periodiseret likvide beholdninger er korrekt indregnet og periodiseret egenkapitalen er fordelt, registreret og klassificeret korrekt indregning og måling af hensatte forpligtigelser er sket i overensstemmelse med gældende regler gældsforpligtelser er korrekt indregnet og periodiseret Det er vores opfattelse, at balancens poster er dokumenteret tilfredsstillende. Kommunens forretningsgange, ledelsestilsyn og egne kvalitetskontroller har sikret en god kvalitet i afstemningerne.\n17 578 Vores gennemgang af udvalgte poster bekræfter, at balancen giver et revisende billede af kommunens aktiver og passiver i overensstemmelse med retningslinjerne i Budget- og regnskabssystem for kommuner og kommunens regnskabspraksis. Kortfristet tilgodehavende/gæld Social- og Indenrigsministeriet ændrede i 2013 reglerne for kontering i supplementsperioden. Indvirkningen af regelændringen påvirker således regionskommunens kortfristede tilgodehavender og den kortfristede gæld. Vi har konstateret, at leverandøren af regionskommunens økonomisystem ikke fuldt ud har kunnet levere en løsning, der ved årsskiftet 2015/16 kunne håndtere regelændringen. I kraft heraf har regionskommunen måtte foretage forskellige udsøgninger og vurderinger af supplementsposteringerne. På grundlag af disse vurderinger er der foretaget omkonteringer, så supplementsposteringerne i al væsentlighed er fordelt korrekt som henholdsvis kortfristet tilgodehavende og kortfristet gæld Lånoptagelse Vi har gennemgået kommunens procedure for lånoptagelse og lånerammeopgørelse for bl.a. at påse, at denne følger Social- og Indenrigsministeriets regler på området. Endvidere har vi påset, at den udarbejdede opgørelse over lånerammen kun indeholder kategorier af udgifter og beløbsstørrelser, som kan medtages, jf. lånebekendtgørelsen med tilhørende fortolkninger. Kommunens lånerammeberegning og lånoptagelse er i overensstemmelse med gældende regler.\n18 579 7 Revision af de sociale regnskaber - områder med statsrefusion Efterfølgende redegøres for revisionsforløbet og vurderingerne af kommunens administration på det sociale område. Revisionen udføres i overensstemmelse med god offentlig revisionsskik. Vi har i forbindelse med revisionsbesøgene orienteret den administrative ledelse om revisionens omfang og resultater såvel generelt som mere detaljeret. 7.1 Revisionserklæring vedrørende de sociale it-systemer I bekendtgørelse nr af 10. december 2015, om statsrefusion og tilskud samt regnskabsaflæggelse og revision på Social- og Indenrigsministeriets, Beskæftigelsesministeriets, Udlændinge-, Integrationsog Boligministeriets og Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestillings ressortområder (revisionsbekendtgørelsen), er der fastsat en række krav til de dokumentations- og registreringssystemer, kommunen anvender i forbindelse med administrationen af en række opgaver på Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale forhold og øvrige ministeriers ressortområder. Kommunen skal sikre, at der foreligger en uafhængig revisorerklæring om, at det pågældende system fungerer i et it-miljø med en tilfredsstillende system- og datasikkerhed, og at de interne kontroller i systemerne sikrer en fuldstændig og nøjagtig behandling af godkendte transaktioner. Ovennævnte er gældende, såfremt kommunen ved registrering af sagen og beregning af ydelsen eller tilskuddet anvender et it-system, eller hvis databehandlingen helt eller delvist foretages af andre end den dataansvarlige kommune. Regionskommunen anvender registreringssystemer, hvor databehandlingen varetages af KMD. Vi har indhentet de i april 2016 udarbejdede erklæringer for For de anvendte IT-systemer i kommunen er der i de udarbejdede erklæringer for 2015 ikke forhold, som giver anledning til yderligere revision. 7.2 Løbende revision Forretningsgange og sagsbehandling I løbet af året reviderer vi udvalgte forretningsgange og personsager på det sociale område. Der henvises i øvrigt til beretning nr. 27 af 12. april 2016 om revisionsbesøg frem til marts Beretning nr. 27, samt denne beretning, skal efter kommunalbestyrelsens behandling sendes til ressortministerierne sammen med kommunalbestyrelsens besvarelse af eventuelle bemærkninger. Dette skal ske som følge af ministeriernes krav om lovpligtige redegørelser om den udførte revision af områder med statsrefusion og tilskud, jf. bekendtgørelse nr af 10. december 2015 om statsrefusion og tilskud samt regnskabsaflæggelse og revision på Social- og Indenrigsministeriets, Beskæftigelsesministeriets, Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets og Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestillings ressortområder (revisionsbekendtgørelsen). Der henvises til bilag 1, 2 og 3, hvor der fremgår en mere detaljeret redegørelse for resultatet af den udførte personsagsgennemgang, herunder fravalg samt den tværministerielle oversigt og opfølgning på decisionsskrivelse vedrørende 2014 og tidligere år.\n19 Afsluttende revision Regnskabsaflæggelse og restafregning af refusion Vi har kontrolleret, at kommunen har afstemt restafregningsskemaerne til bogføringen. Vi har endvidere stikprøvevis undersøgt, om kommunens kontering af udgifter og indtægter vedrørende refusionsanmeldelserne er korrekt og kommer korrekt til udtryk i regnskabet. Vi har ligeledes kontrolleret, om eventuelle refusionsmæssige berigtigelser vedrørende tidligere år er korrekt opgjort og medtaget i refusionsopgørelserne. Vi har påset, at der ved skattepligtige ydelser er foretaget korrekt beregning og afregning af A-skat mv. Det er vores opfattelse, at restafregningsskemaerne generelt er aflagt i overensstemmelse med fagministeriernes regler for området. Vi har ved vores stikprøvevise gennemgang af statsrefusionsopgørelsen vedrørende Sociale Ydelser for 2015, konstateret vedrørende Hjælp til flygtninge med 100% refusion, Grundtilskud og Resultattilskud, idet der er medtaget udgifter til ophold på krisecenter i administrationens opgørelse af udgifter med 100% refusion der i en sag, hvor borgeren har skiftet cpr.nr. er hjemtaget grundtilskud for begge cpr.nr. der er hjemtaget resultattilskud i 5 sager vedrørende bestået danskprøve, hvor borgeren ikke har været omfattet af Integrationsprogram På de områder, hvor vi har konstateret (herunder også ved den løbende revision 2015), har vi påset, at alle er blevet rettet, og at den endelige statsrefusion er hjemtaget korrekt Socialt bedrageri I bekendtgørelse nr. nr af 10. december 2015, om statsrefusion og tilskud samt regnskabsaflæggelse og revision på Social- og Indenrigsministeriets, Beskæftigelsesministeriets, Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets og Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestillings ressortområder (revisionsbekendtgørelsen), er der fastsat et krav om, at vi skal påse, at kommunen har etableret procedurer til at forebygge og afdække tilfælde af uberettiget modtagelse af ydelser mod bedre vidende på områder omfattet af denne bekendtgørelse samt for sagsoplysning på Udbetaling Danmarks sagsområde, jf. 11 i lov om Udbetaling Danmark, og om procedurerne fungerer på betryggende vis. Vi har ved vores revision påset: Om kommunen har vedtaget politiske eller strategiske retningslinjer Hvordan kontrollen er organiseret Om kommunen har en procedure for håndtering af oplysninger mellem afdeling, fra andre myndigheder, private samt gennemførte virksomhedskontroller og elektroniske eller manuelle kontroller. Herunder om kommunen har nedsat en kontrolgruppe Om kommunen har en procedure for tilbagebetalingskrav Det er vores vurdering, at regionskommunen har tilrettelagt hensigtsmæssige og betryggende forretningsgange på området vedrørende socialt bedrageri, idet\n20 581 der er vedtaget politiske og strategiske retningslinjer for området der er tilrettelagt procedurer for samarbejde med andre myndigheder der stilles krav om tilbagebetaling, hvis der er grundlag for det Vi har ved gennemgangen konstateret, at regionskommunen fortsat har organiseret sig hensigtsmæssigt i forhold til at opdage misbrug af sociale ydelser, idet der er etableret et kontrolmiljø, der skal afdække/spore misbruget. Det er oplyst, at der anvendes ca. 0,75 årsværk på kontrolgruppens arbejde. Det fremgår af regionskommunens hjemmeside, hvordan der kan foretages en anmeldelse, hvis man har mistanke eller kendskab til socialt bedrageri. Regionskommunen har udarbejdet en skriftlig forretningsgangsbeskrivelse på området, hvor det blandt andet fremgår, hvordan kontrolgruppens resultater anvendes fremadrettet. Regionskommunen indsamler og analyserer de resultater som kontrolgruppen genererer, og der udarbejdes en årlig rapport, der forelægges Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget. Rapporten for 2015 vil blive forelagt udvalget på møde i juni Vores gennemgang har ikke givet anledning til anbefalinger i forhold til regionskommunens indsats mod misbrug af sociale ydelser.\n21 582 8 Afgivne revisionsberetninger og påtegnede opgørelser mv. 8.1 Revisionsberetninger afgivet til Bornholm Regionskommunes kommunalbestyrelse Ud over nærværende beretning om revisionen af årsregnskabet er der afgivet følgende delberetninger: Beretning om Nr. Dato Revisionsbesøg vedr udført indtil marts april Påtegnede opgørelser og øvrige opgaver Der henvises til oversigten i bilag 5.\n22 583 9 Revisors erklæring Vi erklærer, at vi opfylder de i lovgivningen indeholdte habilitetsbestemmelservi under revisionen har modtaget de oplysninger, som vi har anmodet om Vi har iværksat foranstaltninger til sikring af, at BDO ikke har leveret ydelser omfattet af Revisorlovens 21, stk. 1, til de af kommunen ejede virksomheder og selvejende institutioner med driftsoverenskomst. Roskilde, den 15. juni 2016 BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab Per Lund Statsautoriseret revisor Verni Jensen Registreret revisor\n23 584 BILAG 1, BESKÆFTIGELSESMINISTERIET 1 Tværministeriel oversigt over konstaterede og mangler ved den sociale revision 2015 Oversigt over konstaterede og mangler på Beskæftigelsesministeriets områder - regnskabsåret 2015 Beskæftigelsesministeriet Sagsområde Regler Antal udvalgte sager , samt Kontant-og uddannelseshjælp. Udbetaling, beregning og kontering. Rådighedsvurdering og sanktionering. Aktivering, kontaktforløb, jobplaner mv. LAS LAB Væsentlige uden refusionsmæssig Væsentlige med refusionsmæssig Systema-tiske / generelle uden refusions-mæssig Systematiske / generelle med refusions-mæssig Kommentarer vedr. konstaterede (henvisning til afsnit) Området fravalgt Området administreres generelt i overensstemmelse med gældende regler JA JA Revisions bemærk-ninger (Noteres ved angivelse af samme nummerering, som fremgår af revisionsberetningen) Forbehold samt Revalidering inkl. forrevalidering LAS kap NEJ - Bilag JA\n24 585 Sagsområde Regler Antal udvalgte sager , , og Tilskud til udgifter til hjælpemidler, mentor, befordringsgodtgørelse m.v. samt tilskud til jobrotation og voksenlærlinge, løntilskud m.v. Væsentlige uden refusionsmæssig Væsentlige med refusionsmæssig Systema-tiske / generelle uden refusions-mæssig Systematiske / generelle med refusions-mæssig Kommentarer vedr. konstaterede (henvisning til afsnit) Området fravalgt Området administreres generelt i overensstemmelse med gældende regler LAB kap. 9 b, 12, 14 og 15 samt kap JA Revisions bemærk-ninger (Noteres ved angivelse af samme nummerering, som fremgår af revisionsberetningen) Forbehold Driftsudgifter Fleksjob LAB Ledighedsydelse og særlig LAS kap. 7 ydelse LAB kap. 10 m.v JA 0 JA 0 JA og Sygedagpenge Fleksydelse Lov om syge- dagpenge Lov om fleksydelse JA 0 JA Delpension Seniorjob Lov om delpension 0 JA Lov om seniorjob JA\n25 586 Sagsområde Regler Antal udvalgte sager , og Servicejob (løntilskud) Forsikrede ledige (medfinansiering af a-dagpenge, opfølgning kontaktforløb og tilbud) Forsørgelse og aktivering af personer i ressourceforløb, der modtager ressourceforløbsydelse. Forsørgelse og aktivering af personer i jobafklaringsforløb, der modtager ressourceforløbsydelse. Særlig uddannelsesydelse til ledige, hvis dagpengeperiode udløb i 2013 samt dertilhørende aktiveringsudgifter. Lov om ophævelse af lov om servicejob 82 a i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. og LAB LAB kapital 12 a LAB kapital 12 b. Lov om uddannelsesordning til ledige, som har opbrugt deres dagpengeret Væsentlige uden refusionsmæssig Væsentlige med refusionsmæssig Systema-tiske / generelle uden refusions-mæssig Systematiske / generelle med refusions-mæssig Kommentarer vedr. konstaterede (henvisning til afsnit) Området fravalgt 0 JA Området administreres generelt i overensstemmelse med gældende regler JA JA JA - Bilag JA JA Revisions bemærk-ninger (Noteres ved angivelse af samme nummerering, som fremgår af revisionsberetningen) Forbehold\n26 587 Sagsområde Regler Antal udvalgte sager og Midlertidig arbejdsmarkedsydelse (medfinansiering af midlertidig arbejdsmarkedsydelse og tilhørende aktiveringsudgifter) Kontantydelse og dertilhørende aktiveringsudgifter Hjælp i særlige tilfælde (enkeltudgifter, sygebehandling, samværsret med børn, flytning) LAB kapitel 13 d og lov om arbejdsløshedsforsikring 52 o. Lov om kontantydelse LAS kap. 10 Væsentlige uden refusionsmæssig Væsentlige med refusionsmæssig Systema-tiske / generelle uden refusions-mæssig Systematiske / generelle med refusions-mæssig Kommentarer vedr. konstaterede (henvisning til afsnit) Området fravalgt Området administreres generelt i overensstemmelse med gældende regler JA 0 JA 0 JA Revisions bemærk-ninger (Noteres ved angivelse af samme nummerering, som fremgår af revisionsberetningen) Forbehold Efterlevelseshjælp LAS kap. 10 a 0 JA / Beboerindskudslån Lov om individuel boligstøtte 0 JA\n27 588 Sagsområde Regler Antal udvalgte sager Personlige tillæg til pensionister Lov om social pension kap. 2 og Bekendtgørelse af lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v. kap. 2 Væsentlige uden refusionsmæssig Væsentlige med refusionsmæssig Systema-tiske / generelle uden refusions-mæssig Systematiske / generelle med refusions-mæssig Kommentarer vedr. konstaterede (henvisning til afsnit) Området fravalgt 0 JA Området administreres generelt i overensstemmelse med gældende regler Revisions bemærk-ninger (Noteres ved angivelse af samme nummerering, som fremgår af revisionsberetningen) Forbehold LAS - Lov om aktiv socialpolitik, LAB - Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats IL Lov om integration af udlændinge i Danmark Er der manglende afstemninger på Beskæftigelsesministeriets område Ja Nej X\n28 Indledning Dette bilag er en særskilt redegørelse til Beskæftigelsesministeriet på baggrund af de særlige rapporteringskrav, som fremgår af bekendtgørelse nr af 10. december 2015, om statsrefusion og tilskud samt regnskabsaflæggelse og revision. Redegørelsen skal ses som et supplement til revisionsberetningen for 2015 vedrørende de sociale udgifter, der er omfattet af statsrefusion på Beskæftigelsesministeriets ressortområde. Bilaget indeholder: Opfølgning på decisionsskrivelse vedr og tidligere år Den tværministerielle oversigt Redegørelse for personsagsgennemgang Redegørelse for fravalg af gennemgang af personsager 1.2 Opfølgning på decisionsskrivelser for 2014 og evt. tidligere Der skal i dette afsnit redegøres for, om der er fulgt op på Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekrutterings bemærkninger vedrørende regnskab 2014 (og eventuelt tidligere år), jf. ministeriets svarskrivelse til kommunen. Beskæftigelsesministeriet (Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering) Decisionsskrivelse af 16. december 2015 vedr. regnskabsår Der er ikke forhold til opfølgning. 1.3 Personsagsgennemgang I det efterfølgende redegøres for væsentlige og mangler, der er konstateret ved gennemgangen af personsagerne Revalidering Vi har foretaget gennemgang af 3 personsager. Der er ved gennemgangen konstateret 2 væsentlige uden umiddelbart udbetalings- eller refusionsmæssig, der kan henføres til at der i 2 sager er oprettet en jobplan, men jobplanen er ikke kvitteret eller underskrevet, og der er mangler i forbindelse med opfølgning på jobplanen På baggrund af den udførte revision er det vores opfattelse, at området generelt administreres i overensstemmelse med gældende regler, med undtagelse af punktet jobplaner.\n29 Jobafklaringsforløb Vi har foretaget gennemgang af 2 sager med Jobafklaringsforløb ved en efterprøvning af den udførte kvalitetskontrol. Vi er generelt enige i den udførte kvalitetskontrol. Der er ved gennemgangen konstateret 2 væsentlige uden umiddelbart udbetalings- eller refusionsmæssig, der kan henføres til at 2 sager ikke er behandlet rettidigt i rehabiliteringsteamet På punktet vedrørende behandling af sagen i rehabiliteringsteamet inden 4 uger efter ophør af udbetaling af sygedagpenge, er det vores vurdering, at der er tale om en generel, idet jobcenterets kvalitetskontrol viser, at 4 ud af 4 sager ikke er behandlet rettidigt og her er vi enige i vores efterprøvning af den udførte kontrol. På baggrund af den udførte revision er det vores opfattelse, at området Jobafklaringsforløb generelt administreres i overensstemmelse med gældende regler med undtagelse af den generelle vedrørende manglende behandling af sager i Rehabiliteringsteamet inden 4 uger. Det er vores vurdering, at der er behov for øget fokus på overholdelse af kravet om at sager skal behandles i Rehabiliteringsteamet inden 4 uger efter ophør af sygedagpenge. 1.4 Fravalg af personsagsgennemgang Vi har for 2015 foretaget fravalg af revision af personsager inden for følgende områder: Delpension (der er revideret andre områder på funktion 3. niveau inden for en 3-årig periode) Efterlevelseshjælp (der er revideret andre områder på funktion 3. niveau inden for en 3-årig periode) Kontantydelse Servicejob Fleksydelse Ledighedsydelse Fleksjob Særlig uddannelsesydelse Hjælp i særlige tilfælde Beboerindskudslån Personlige tillæg Efterlevelseshjælp og delpension er fravalgt, da områderne ikke er af væsentlig økonomisk. Området Kontantydelse er nyt fra 2015, og vi har fravalgt personsagsgennemgang på området, da området ikke har væsentlig økonomisk i På området Servicejob er der ikke foretaget sagsrevision, men området er revideret som en del af vores revision af statsrefusionsopgørelsen Sociale Ydelser, idet vi har foretaget en stikprøvevis gennemgang af de udgifter, der er medtaget på kommunens statsrefusionsopgørelse. Øvrige områder er fravalgt, da der ikke er sket væsentlige ændringer i lovgivningen, it-systemerne er uændrede, og der ikke tidligere år er konstateret på områderne.


Folketinget førstebehandlede i sidste uge et lovforslag fra miljø- og fødevareministeren, der vil gøre det muligt for virksomheder i små byer at reklamere i det åbne land for eksempelvis loppemarkeder, caféer og sæsonsalg af frisk frugt og grønt. Det skal være med til at skabe vækst og udvikling i landdistrikterne.\nFolketinget førstebehandlede i sidste uge et lovforslag, der vil gøre det muligt for flere virksomheder at reklamere i det åbne land.\n- Selvfølgelig skal man have mulighed for at sætte et lille skilt op i vejkanten, hvor man reklamerer for salg af nyopgravede kartofler eller pluk selv-jordbær. Regeringen har længe ønsket, at det skal være lettere at finde vej til lokale erhverv og turistattraktioner i det åbne land. De små bysamfund og landsbyer skal kunne gøre opmærksom på, at de holder et loppemarked eller et sportsarrangement, og hvor der er et åben-gård-arrangement, siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.\nResultat af serviceeftersyn\n- Vi skal ikke have kæmpestore billboards i det åbne land, som vi kender det fra de amerikanske landeveje. Men med lovforslaget åbner vi på den ene side for flere muligheder for at reklamere for lokale erhverv og for arrangementer i det åbne land. På den anden side tager lovforslaget fortsat hensyn til naturbeskyttelseslovens overordnede formål om at beskytte det åbne landskab mod reklameskilte. Jeg synes, at det er lykkedes at finde en fin balance mellem disse to hensyn, siger Esben Lunde Larsen.


Mødedato: 5. maj 2021\n44. Beslutning om anvendelse af midler\nSagsnr.: 00.01.00-A00-1-21 Sagsbehandler: Louise Maria Raunkjær\nBeslutning om anvendelse af midler\nByrådet besluttede den 20. april 2021 (punkt 52: "Samlede overførsler 2020-2021"), at der tilføres Børne- og Familieudvalget 5,0 mio. kr. i 2021. Børne- og Familieudvalget beslutter anvendelsen af de 5 mio. kr. Sagen fremlægges til udvalgets beslutning.\nByrådet besluttede den 20. april 2021, at der tilføres Børne- og Familieudvalget 5,0 mio. kr. (punkt 52: "Samlede overførsler 2020-2021") i 2021. Børne- og Familieudvalget har til opgave at træffe beslutning om den konkrete anvendelse af de tilførte midler inden for Børne- og Familieudvalgets serviceområder.\nat Børne- og Familieudvalget træffer beslutning om anvendelse af de tilførte 5 mio. kr.\nMidlerne anvendes til et fagligt pædagogisk løft på dagtilbudsområdet og tildeles daginstitutionerne og Dagplejen efter børnetal. Daginstitutionerne (Børnehaver og Vuggestuer) tildeles 4,3 mio. kr. og Dagplejen 0,7 mio. kr. Den konkrete anvendelse af midlerne besluttes lokalt.\n45. Godkendelse af udgiftsbevilling vedr. midler til håndtering af faglige udfordringer og indsatser for at styrke trivsel\n46. Orientering om arbejdet med FN's 17 Verdensmål på børne- og ungeområdet\nSom en del af Byrådets strategi for arbejdet med bæredygtighed skal de politiske fagudvalg i Herning Kommune løbende arbejde med bæredygtighed, herunder kvartalsvis behandle sag herom. Børne- og Familieudvalget blev sidst den 28. januar 2021 (punkt 1) orienteret om igangværende tiltag i Børn og Unge. Børne- og Familieudvalget orienteres om udviklingen i igangværende tiltag og om nye tiltag med relevans for Børn og Unge.\nFilm om affaldssortering til børn og unge\nSom et led i den grønne omstilling og øget fokus på FN’s Verdensmål er Herning Kommune begyndt at affaldssortere. For at mindske tvivlsspørgsmål i forbindelse sorteringen er der udarbejdet en video, der skal informere børn og unge om, hvordan de skal sortere deres affald. Vejledningsvideoen er henvendt til alle skoleelever i Herning Kommune. Den kan ses på følgende link samt på Genbrug og Affalds hjemmeside.\nMateriale til dagplejen om affaldssortering\nI forbindelse med implementeringen af den nye måde at sortere affald på er der ligeledes udarbejdet et materiale til dagplejerne, der lægger op til en dialog med børnene omkring affald og affaldssortering. Materialet indeholder en bog, der hedder Viktor finder skrald, et inspirationsmateriale til aktiviteter, der handler om affaldssortering, 6 store piktogrammer med de 6 fraktioner og et vendespil med forskellige typer af affald, der ligeledes kan give anledning til en dialog med børnene. Det samlede materiale bliver fordelt til alle dagplejere inden sommerferien.\nLærere fra to skoler i et udviklingssamarbejde med fokus på Verdensmål\nProjektlederen bag Aktion Verdensmål er gået sammen med flere kommuner om et tværkommunalt samarbejde med lærere, der sammen skal udvikle og tilrettelægge læringsforløb for andre lærere. Et læringsforløb, der har stort fokus på didaktikken ind i arbejdet med FN’s Verdensmål. Skarrild Skole og Lindbjergskolen har valgt at gå ind i projektet. De bidrager derfor med deres input ind i det tværkommunale samarbejde.\nKompetenceudvikling for lærere og pædagoger om Verdensmål\nKompetenceudviklingsforløb for lærere og pædagoger med fokus på verdensmål. Undervisningen er spredt over to dage. Den første dag indeholder en præsentation af FN’s Verdensmål, adfærdsændring, kulturforandring og læring, samt hvordan man kan arbejde med det sammen med børn og unge. Dag nummer to tager udgangspunkt i Verdensmål 5 (Ligestilling mellem kønnene) og 10 (Mindre ulighed) og hedder Køn, ligestilling og ulighed.\nKompetenceudviklingen skal ses som en optakt til Børnefolkemødet i uge 41. Der er i år særligt fokus på Verdensmål nr. 5 og 10.\nBørn og Unge arbejder med bæredygtig ledelse. Det betyder, at borgeren er i fokus for prioriteringerne. Forvaltningen ses om en omvendt pyramide, hvor de vigtigste i organisationen er medarbejderne og lederne, der leder medarbejderne. Et aktuelt eksempel herpå er, at vi har igangsat tiltag til understøttelse af økonomistyringen på skoleområdet. Konkret har 4 repræsentanter fra skoleledelsen givet forvaltningsledelsen sparring på, hvordan de udfordringer/problemer, de oplever på området, kan håndteres. Fokus er på, hvad der er mest hjælpsomt at igangsætte af nye tiltag til understøttelse af, at skolen bruger budgettet til børnenes bedste med afsæt i det lokale set up.\nInddragelse af børnene i forbindelse udarbejdelse af det pædagogiske idéoplæg v. nybyggeri\nVed udarbejdelse af det pædagogiske idégrundlag til den nye afdeling af dagtilbuddet Børneoasen er der lavet en systematisk inddragelse af vuggestue- og børnehavebørn samt af medarbejdere og forældre. Børn i vuggestuealderen er ligesom børnehavebørn blevet interviewet om, hvad der er vigtigt for dem i forhold til at have en god vuggestue/børnehave. Dette er et resultat af fokus på 'barnets stemme', og et eksempel på understøttelse af Verdensmål 16 (Fred, retfærdighed og stærke institutioner).\n47. Orientering om budgetoverholdelse på serviceområde 16, Børn og Familie\nOrientering om budgetoverholdelse på serviceområde 16, Børn og Familie\nBørne- og Familieudvalget har besluttet at følge udviklingen i økonomien på serviceområde 16, Børn og Familie. I sagen fremlægges status for de første måneder af 2021 til orientering.\nBudgetopfølgningen pr. 31. marts er under udarbejdelse og fremlægges i sin helhed for Børne- og Familieudvalget den 2. juni. Den aktuelle nuværende status for serviceområde 16, Børn- og Familie fremlægges til orientering.\nFlere modsatrettede indikatorer vanskeliggør fremskrivningen til årets forventede forbrug. Dette skyldes, at årets første tre måneder været præget af COVID-19 ligesom størstedelen af 2020. Desuden er der overordnet set ikke en umiddelbar sammenhæng mellem de økonomiske forbrugsdata i de første tre måneder og de socialfaglige forventninger.\nPå myndighedsområdet er der særlig opmærksomhed på plejefamilieområdet. Her tegner der sig et mindreforbrug i forhold til det afsatte budget. Hovedårsagen er, at den forventede tilgang af nye plejebørn er rykket længere frem på året end forudsat i forbindelse med budgetlægningen. Det ser desuden ud til, at der i årets første måneder har været et nedsat forbrug på følgeudgifter til plejebørn. Udviklingen pr. 31. marts og den forventede udvikling i 2021 ses af nedenstående figur:\nPå trods af vigende udgifter på plejefamilieområdet er den samlede vurdering på nuværende tidspunkt, at myndighedsområdet kan blive udfordret i løbet af 2021. Dette kan virke paradoksalt, da fremskrevne forbrugstal for 1. kvartal beregner et større mindreforbrug i 2021. Der ses flere tegn på kommende udfordringer. Det bemærkes endvidere, at beregningen af særligt dyre enkeltsager i 2021 baserer sig på nye og udvidende beregningsprincipper.\nPå udførerområdet er der opmærksomhed på Olufsgade. Her er der i øjeblikket 5 indskrevne unge. For at opnå balance i tilbuddet i 2021 vil det være nødvendigt med højere indtægter/flere indskrevne unge senere på året. Der forventes højere gennemsnitlig antal indskrevne på årsbasis. Det er vanskeligt at forudsige udviklingen, da Olufsgade bliver brugt til korttidsanbringelser. Der kan dermed hurtigt ske ændringer i antallet af indskrevne.\nI forlængelse arbejdet med budgetoverholdelse på Tjørringhus i 2020 lavede Revisionsfirmaet BDO en rapport, hvori det blev anbefalet at igangsætte et arbejde vedrørende budgetopbygning, budgetlægning samt budgetopfølgning. Denne proces igangsættes med BDO's bistand i foråret 2021. Formålet med dette arbejde er, at Herning Kommune fremadrettet kan sikre en sikker og præcis drift af tilbuddet samt sammenhæng mellem faglighed og økonomi.\nKonklusionen er, at der efter tilførsel af genbevilling fra 2020 forventes et mindre overskud på serviceområde 16, Børn og Familie i 2021.\n48. Orientering om status på Herningmodellen\nØvrige sagsbehandlere: Signe L. Eggers-Weber\nUdvalget modtager to gange årligt en status på Herningmodellen, senest den 11. november 2020 (punkt 151). Status præsenteres på mødet til udvalgets orientering.\nI 2020 ses også stigning i andel anbringelser i netværkspleje\nRådgiverne arbejder både i ”gamle” og ”nye” sager – mere end en tredjedel af de nuværende åbne sager er oprettet før 2016\nFortsat fokus på sagstal\nFortsat fokus på kvalitet i sagsbehandling og myndighedsarbejde\n49. Orientering om status på tandsundhed 2020\nSagsnr.: 29.15.04-P05-1-21 Sagsbehandler: Shahram Khorami\nOrientering om status på tandsundhed 2020\nTandsundheden på børne- og ungeområdet følges nøje med årlige indberetninger til Sundhedsstyrelsen. Den Kommunale Tandplejes såkaldte SCOR-tal for 2020 viser, at børn og unges tandsundhed i Herning Kommune er på niveau med eller over landsgennemsnittet og Region Midt for 3-10 årige (mælketænder) og over landsgennemsnittet og Region Midt for de 6 til 18-årige (blivende tænder). Tandsundheden på børne- og ungeområde afspejler de lokalpolitiske målsætninger i Tandplejens Sundhedsplan 2017-2022.\nBørne- og Familieudvalget blev på møde den 16. september 2020 orienteret om status på tandsundhed 2019.\n10.745 børn og unge (3-18 år) i Herning Kommune danner grundlag for sundhedstallene i 2020. Der har i 2020 været en indberetningsprocent på 57,4 % på de lovpligtige årgange.\nFor de 3 til 10-årige (mælketænder) er tandsundheden i Herning Kommune for 2020 på niveau med eller over landsgennemsnittet og Region Midt.\nFor de 6 til 18-årige (blivende tænder) er der i 2020 fortsat en fin tandsundhedsfremgang. Herning Kommunes tandsundhedstal for 2020 er over landsgennemsnittet og Region Midt.\nI 2020 forlod 69 % af de 18-årige tandplejen uden huller.\nGennemsnits cariestilvækst for aldersgruppen 6-18 år er fortsat lav i 2020, og er på 0,12 %.\nAntallet af risikopatienter i alderen 10 til 17 år (DMFS>8) er faldet yderligere i 2020 til 61 børn- og unge. I 2019 var antallet 80.\nGruppen af risikobørn i alderen 10 til 17 år er er reduceret markant siden 2012. Fra 276 i 2012 til 61 børn og unge i 2020.\nDer ses igen i 2020 variationer i sundhedstallene mellem de enkelte distrikter/klinikker indenfor Herning Kommune. Disse er illustreret i bilag 2.\nStatus pr. 2020:\nMålet er nået. Børn og unges tandsundhed i Herning Kommune er på niveau med landsgennemsnittet og Region Midt for 3-10-årige (mælketænder) og over landsgennemsnittet og Region Midt for de 6 til 18-årige (blivende tænder).\nMålet er nået. I 2020 forlod 69 % af de 18-årige tandplejen uden huller.\nTotalt er der sket et fald i antallet af børn og unge i risikogruppen fra 276 i 2012 til 61 i 2020.\nFra 2019 til 2020 er det totale fald fra 80 til 61, svarende til et fald på 23 %. Der er fra 2019 til 2020 særligt sket fald for de 11, 14, 16 og 17-årige.\nBILAGBilag 1 - Tandsundhed Herning, DK, Region MIDT 2020\nBILAGbilag 2. - Tandsundhed indenfor Herning Kommune 2020\n50. Ansøgning om navneændring af Sdr. Felding Skole, SFO og Solsikken\nSagsnr.: 00.20.05-G01-1-21 Sagsbehandler: Christian Rotbøl\nAnsøgning om navneændring af Sdr. Felding Skole, SFO og Solsikken\nFællesbestyrelsen ved Sdr. Felding Skole, SFO og dagtilbud Solsikken ansøger Børne- og Familieudvalget om ændring af navn. Sagen fremlægges til udvalgets beslutning.\nSdr. Felding Skole og dagtilbud Solsikken har siden marts 2017 været en del af Undervisningsministeriets rammeforsøg med fælles ledelse og bestyrelse for skoler med over 300 elever. Efter fald i skolens elevtal til under 300 elever godkendte Børne- og Familieudvalget på møde den 3. juni 2020 (punkt 75), at der fortsættes med fælles ledelse og bestyrelse efter folkeskolelovens § 24a og 55.\nSkole og dagtilbud har lagt et stort arbejde i den røde tråd fra vuggestue til 9. klasse. Bestyrelsen har udarbejdet principper, der er blevet arbejdet med overgange og samarbejdet omkring fælles interesser.\nDet ligger fællesbestyrelsen meget på sinde at få en fælles betegnelse, som vil være med til at synliggøre den røde tråd, som prioriteres højt. Fællesbestyrelsen vil gerne synliggøre og promovere i lokalsamfundet, at de er en fælles institution, gennem en navneændring.\nFællesbestyrelsen har haft udarbejdet en konkurrence, hvor børn og forældre i dagtilbud, SFO og skole kunne komme med forslag til nyt fælles navn. Fællesbestyrelsen udvalgte via afstemning ud fra de indkomne forslag navnet "Liv, leg og læring - Sdr. Felding Skole og Børneunivers".\nDet indkomne forslag vandt en klassefest sponsoreret af en lokal erhvervsdrivende.\nFællesinstitutionen ønsker at markere navneændringen i uge 41, hvor der planlægges fælles emneuge på tværs med udsmykning og promovering af det nye navn. Dette skal kulminere i et event for lokalsamfundet fredag i uge 41 i forbindelse med skolernes motionsdag.\nFællesbestyrelsen ved Sdr. Felding Skole, SFO og dagtilbud Solsikken ansøger Børne- og Familieudvalget om ændring af navn til Liv, leg og læring - Sdr. Felding Skole og Børneunivers.\nat fællesbestyrelsens ansøgning om ændring af navn til Liv, leg og læring - Sdr. Felding Skole og Børneunivers godkendes.\nBILAGAnsøgning om navneændring - Sdr. Felding Skole, SFO og Solsikken\n51. Orientering om procesplan for revidering af tildelingsmodel på dagtilbudsområdet\nSagsnr.: 00.30.02-Ø00-1-21 Sagsbehandler: Louise Maria Raunkjær\nOrientering om procesplan for revidering af tildelingsmodel på dagtilbudsområdet\nØvrige sagsbehandlere: Preben Siggaard, Maja Krarup Lenger\nI løbet af 2021 skal der udarbejdes en ny tildelingsmodel for dagtilbudsområdet, således at ressourcerne tildeles efter en model, der er baseret på aktuelle vilkår, rammer og økonomi. I 2022 forventes den nye tildelingsmodel at træde i kraft på dagtilbudsområdet, herunder almenområdet og specialområdet. Børne- og Familieudvalget orienteres om tids- og procesplan for udarbejdelse af ny tildelingsmodel på dagtilbudsområdet.\nByrådet tildeler hvert år Børne- og Familieudvalget midler til drift af dagtilbudsområdet. Børne- og Familieudvalget har ansvar for at fordele disse midler til løsning af den samlede opgaveportefølje på dagtilbudsområdet. Det sker via godkendte tildelingsmodeller.\nI 2022 forventes en ny tildelingsmodel at træde i kraft på dagtilbudsområdet. Herunder tildelingsmodeller for almenområdet og specialområdet. Arbejdet med ny tildelingsmodel omfatter ikke dagplejen, da den fungerende er relativt ny.\nBaggrunden for, at der er behov for at udarbejde af en ny tildelingsmodel, er, at der sket mange ændringer på dagtilbudsområdet, siden den nuværende tildelingsmodel blev godkendt tilbage i 2012 (godkendt under punkt 28 på Børne- og Familieudvalgsmødet den 29.02.2012). Efterfølgende er tildelingsmodellen videreudviklet og revideret af flere omgange. Seneste ’knopskud’ er fra 2018, hvor ressourcetildelingsmodellen blev reguleret i forbindelse med omlægningen fra fritidshjem til SFO (godkendt på Børne- og Familieudvalgsmødet den 12.12.2018, punkt 169). Herudover er der sket ændringer i forhold til enhedernes størrelser, fusioner dagtilbud imellem, sammenlægninger til § 24-a-institutioner og ejerform.\nOverordnet set skal tildelingsmodellen tildele midler, så den tager højde for dagtilbudsloven og lever op til lov om minimumsnormeringer. Modellen skal være enkel, gennemsigtig og retfærdig i forhold til den kerneopgave, der skal løses. Modellen skal tage højde for strukturelle forskelle, jf. at Herning Kommune drifter såvel meget små som større institutioner. Desuden skal tildelingsmodellen være let at håndtere i daglig drift for både daginstitutioner og forvaltningen i forhold til det kontinuerlige overblik herunder udarbejdelsen af budgetopfølgninger.\nDen nye tildelingsmodel skal – som den nuværende – tage afsæt i Herning Kommunes styringsprincipper baseret på rammestyring og ”én pose penge-princippet". Udgangspunktet for tildelingsmodellen er, at pengene skal følge barnet i driften.\nFor at kvalificere den kommende tildelingsmodel nedsættes en arbejdsgruppe, som har til opgave at udarbejde konkret oplæg til ny tildelingsmodel. Arbejdsgruppen vil have repræsentanter af daginstitutionsledere, medarbejderrepræsentanter samt repræsentanter fra forvaltningen, herunder både centerleder for dagtilbudsområdet, økonomikonsulenter og fagleder for økonomi. Revisionsfirmaet BDO inddrages i arbejdsgruppens arbejde. Desuden nedsættes en sparringsgruppe. Den skal give sparring på et strategisk niveau og sikre sammenhæng med demografimodellen. Der nedsættes en styregruppe, som skal træffe beslutning om ny tildelingsmodel til indstilling til Børne- og Familieudvalget.\nDer er udarbejdet en projektbeskrivelse for udarbejdelse af ny tildelingsmodel. Denne fremgår af bilag 1. Tidsplan for udarbejdelse af tildelingsmodellen kan ses i bilag 2.\nBILAGProjektbeskrivelse - Ny tildelingsmodel for dagtilbudsområdet - 290421\nBILAGTidsplan tildelingsmodel dagtilbud\n52. Orientering om kapaciteten i dagtilbud for 0-2,8 årige maj 2021\nOrientering om kapaciteten i dagtilbud for 0-2,8 årige maj 2021\nKvartalsrapporten for maj 2021 fremlægges til orientering i Børne- og Familieudvalget. Det indstilles, at Børne- og Familieudvalget tager rapporten til efterretning.\nRapporten for maj 2021 viser:\nI flere distrikter løses manglen på pladser med 5 børn i dagplejen. Kapaciteten i dagplejen i Herning/Gullestrup, Aulum/Hodsager, Haderup/Feldborg er under tilpasning. Efterspørgslen til vuggestue i Børnehuset Stjernen, Spilophuset og BørneOasen Lind er væsentligt større end kapaciteten\nat Børne- og Familieudvalget tager kvartalsrapporten for maj 2021 til efterretning.\nBILAGKvartalsrapport maj 2021\n53. Orientering om håndtering af kapacitetsudfordring på dagtilbudsområdet i Hammerum/Gjellerup\nSagsnr.: 28.00.00-P05-2-20 Sagsbehandler: Bibi Salskov Olesen\nOrientering om håndtering af kapacitetsudfordring på dagtilbudsområdet i Hammerum/Gjellerup\nØvrige sagsbehandlere: Maja Krarup Lenger, Bo Bertelsen\nBørne- og Familieudvalget er tidligere blevet informeret om kapacitetsmæssige udfordringer på dagtilbudsområdet i Hammerum/Gjellerup. Der er udfordringer på både kort og langt sigt. Udvalget orienteres om forslag til håndtering af udfordringen på kort sigt. Det indstilles, at udvalget tager orienteringen til efterretning.\nDer er kapacitets- og bygningsmæssige udfordringer på dagtilbudsområdet i Hammerum/Gjellerup. Udfordringerne består i, at flere af bygningerne på Spilophusets matrikler er gamle og nedslidte, og der er større efterspørgsel, end der kan efterkommes i "Spilophuset".\n"Spilophuset" er beliggende på fem matrikler. Heraf er matriklerne "Gården" og "Brønsgård" begge nedlagte landbrugsejendomme. De er ikke opført til at være daginstitutioner men er senere blevet omlagt til formålet. Bygningerne på disse matrikler er gamle og slidte og kræver meget vedligeholdelse. Vurderingen fra Kommunale Ejendomme er, at bygningernes konstruktion og indretning ikke er egnet til opdatering til en tidssvarende daginstitution. Der er lavt til loftet, dårlig isolering og uhensigtsmæssig indretning. Se desuden bilag 1.\nStigende børnetal – kortsigtet udfordring\nDer er allerede på nuværende tidspunkt pladsmangel i flere af Spilophusets afdelinger. Både vuggestue- og børnehaveafdelingerne i Gjellerup (Klokkekilde og Lindbjerg) er fyldt op eller overbelagte. I Hammerum er vuggestuen (Blomsterhaven) overbelagt, mens der er plads i børnehaveafdelingerne (Gården og Brønsgård).\nMed udgangspunkt i børnetalsprognosen fra 2020 ses der et stigende børnetal og en kapacitetsudfordring på kort sigt. Ifølge behovet i børnetalsprognosen vil der i 2022 mangle plads til 34 børn i alderen 0-2,9 år og tilsvarende mangle 29 pladser til børnehavebørn. Udfordringen er primært pladser i Gjellerup. Se tabel 1 og 2 nedenfor samt bilag 1.\nTabel 1: Kortsigtet udfordring jævnfør børnetalsprognosen - børn på 0-2,9 år:\nTabel 2: Kortsigtet udfordring jævnfør børnetalsprognosen – børnehavebørn:\nMidlertidig løsning på den kortsigtede udfordring\nSom løsning på den kortsigtede kapacitetsudfordring her-og-nu arbejder forvaltningen på en totrinsplan.\nFlytning af pavillon fra Højgårdskolen til asfaltareal ved Spilophusets afdeling Gården, beliggende på Frølundvej i Hammerum. Pavillonen skal opgraderes til gældende bygningsreglement. Desuden skal der installeres toiletter i pavillonen. Efter opgradering forventes pavillonen at kunne rumme ca. 60 børnehavebørn. Ved at flytte et antal eksisterende børnehavepladser til pavillonen vil der kunne etableres ekstra vuggestuepladser i nogle af de eksisterende afdelinger.\nPavillonløsningen vil betyde flere børn på legepladsen ved Gården. Derfor skal der etableres yderligere legeplads på arealet umiddelbart vest for Gårdens nuværende legeplads. Der er desuden en gennemgående cykelsti mellem Gården og Blomsterhaven. Derfor skal der etableres en sluse, således børnene sikkert kan krydse stien, som adskiller Gården og den nye legeplads.\nDer vil blive en udfordring med parkeringspladser nær Gården. Derfor laves der flere p-pladser ved at udvide eksisterende p-plads ved Gården og optimere parkeringen ved Blomsterhaven.\nFra 2022 vil der være yderligere behov for især vuggestuepladser. Derfor undersøger forvaltningen muligheder for at leje lokaler eller andet i Gjellerup som anden del af den kortsigtede løsning.\nStigende børnetal – langsigtet udfordring:\nIfølge børnetalsprognosen vil der på længere sigt fortsat være stigende børnetal i Hammerum/Gjellerup, og kapacitetsudfordringen vil blive endnu større. Ifølge prognosen vil der i 2031 mangle plads til 62 børn i alderen 0-2,9 år og til 121 børnehavebørn. Derudover skal der tages højde for de nedslidte bygninger, Gården og Brønsgård, hvor der bør etableres erstatningsbyggeri. Det vil betyde, at der samlet skal bygges plads til 301 børnehavebørn og de nævnte 62 børn på 0-2,9 år. Se desuden bilag 1. Forvaltningen arbejder på et forslag til en langsigtet løsning for kapacitetsudfordringen og de bygningsmæssige udfordringer i Hammerum/Gjellerup.\nForvaltningen arbejder på at beregne første del af her-og-nu løsningen bestående af flytning og opgradering af pavillonen fra Højgårdskolen til Hammerum, etablering af legeplads og etablering af ekstra p-pladser. Forvaltningen har en anlægsbevilling til etablering af nye pladser på 1,581 mio. kr. samt en central pulje til særlig vedligeholdelse af daginstitutioner på nogenlunde tilsvarende beløb. Når det endelige budget for etablering af pavillon ved Gården foreligger, vil der blive fremlagt en ansøgning om en anlægsbevilling. Forvaltningen forventer, at finansieringen kan findes af allerede afsatte midler.\nSamtidig igangsættes arbejdet med at undersøge anden del af den her-og-nu løsningen i forhold til håndtering af den kortsigtede løsning med leje af lokaler i Gjellerup m.v. Denne løsning forventes at koste 2-3 mio. kr. i etablering og hertil kommer driftsudgifter. Der er på nuværende tidspunkt ikke fundet finansiering til løsningen.\nDe midlertidige løsninger såvel første som andel del vil kunne indgå i en genhusningsplan for et eventuelt nybyggeri i forhold til at håndtere den langsigtede udfordring.\nat Børne- og Familieudvalget tager orienteringen om håndteringen af den kortsigtede kapacitetsudfordring til efterretning.\nBILAGBilag 1 - kapacitets- og bygningsmæssige udfordringer i Hammerum-Gjellerup\n54. Orientering om Natur- og Idrætsinstitutionen Klatretræets ansøgning om renovering af pavillon\nSagsnr.: 82.07.00-G01-1-21 Sagsbehandler: Bibi Salskov Olesen\nOrientering om Natur- og Idrætsinstitutionen Klatretræets ansøgning om renovering af pavillon\nNatur- og Idrætsinstitutionen Klatretræet i Kibæk ansøger om midler til renovering af pavillon i forbindelse med institutionen.\nDen kommunale daginstitution Natur- og Idrætsinstitutionen Klatretræet ansøger om midler til renovering af pavillon. Pavillonen ligger i forbindelse med daginstitutionen og har tidligere været delt mellem dagtilbud og skolen. Med ansøgningen ønsker Klatretræet at lovliggøre pavillonen, således den fremadrettet kan benyttes om grupperum.\nDer igangsættes en kortlægning af behovet for flere m2. Denne kortlægning vil blive fremlagt for Børne- og Familieudvalget på et senere møde.\nAnsøgning fra Klatretræet er vedlagt.\nat Børne- og Familieudvalget tager ansøgningen til efterretning.\nBILAGAnsøgning om midler til renovering af Pavillon - april 2021\n55. Evt./meddelelser fra udvalgets medlemmer - åbne\nOplæg givet af Børnerådet om Barnets perspektiv fra Tour de bestyrelse (vedhæftet)\nOrientering om løsning på kapacitetsudfordringen på 0-6 års-området i Lind\nStyrelsen for Patientsikkerhed har meddelt tilsynsbesøg på Agerbo 6. juni 2021\nOrientering om håndtering af ændret lovgivning ved overnatning på skoler og institutioner\nOrientering om befordring specialklasser\nDer er den 25. marts indgået en politisk aftale om udmøntning af den del af puljen til stimulering af oplevelsesindustrien, som udmøntes til kommuner og regioner. Med aftalen udmøntes 171,7 mio. kr. til kommunerne.\nBILAGBarnets perspektiv - Tour de bestyrelse 2021\n56. Evt./meddelelser fra udvalgets medlemmer


De Små Spøgelser Buu og Boo har brug for børnenes hjælp til at finde nøglerne til kælderkammeret i Det Øde Hus - for derinde er den hemmelige skat, som har været bevogtet af Det Gamle Spøgels...\nFørst skal hønen Agathes forsvundne æg findes ved hjælp af ledetråde, finurlige gåder og spændende udfordringer og derefter gælder det om at finde et påskeæg, som måske er fyldt med slik! L...\nI Halloweenmysteriet skal børnene hjælpe Grev Vlad med at finde Kråkehofs gemte skat. For at det skal kunne lade sig gøre, skal de løse spændende udfordringer fra hekse, vampyrer, monstre, spøg...\nFin dækkeserviet med sjove halloweenopgaver for børnene - perfekt til halloweenfesten! Udskriv ligeså mange dækkeservietter som der er gæster. Dæk bordet med en dækkeserviet til hvert barn, læ...


EU's toldunion fylder 50 år | Toldstyrelsen\nEU's toldunion fylder 50 år\n1. juli 2018 var det nøjagtig 50 år siden, at toldunionen blev oprettet. Sammen med toldunionen har Toldstyrelsen en fælles mærkedag, og som medlemsland er vi med til at markere toldunionens jubilæum. Læs i det følgende, hvilken rolle toldunionen spiller i din hverdag.\nToldunionen gør det muligt for varer at bevæge sig frit inden for EU's grænser. For virksomheder, som arbejder med import og eksport, hjælper EU's toldunion med at strømline procedurer på det indre marked. Toldunionen forvaltes af de 28 nationale toldmyndigheder, der handler i fællesskab.\nClaus Bruun Johannesen, kontorchef på Toldstyrelsens internationale kontor, forklarer, "danske virksomheder har hovedparten af deres handel med andre europæiske virksomheder. Den store fordel med toldunionen er, at virksomhederne slipper for en masse toldformaliteter, når man handler inden for EU. Vi har fået et større hjemmemarked og procedurerne omkring handlen er blevet nemmere. Toldunionen indebærer også en handelspolitisk styrkelse for Danmark og de øvrige medlemslande overfor resten af verdenen. Hvis Danmark for eksempel på egen hånd skulle forhandle en bilaftale med USA eller Canada, så ville vi ikke stå særlig stærkt. Da det er toldunionen, som forhandler, så er vi meget bedre stillet overfor lande uden for EU".\nToldunionen, som vi er en del af, beskytter forbrugerne mod farlige og ulovlige varer. Sammen beskytter vi EU-medlemslandenes budgetter, dyrevelfærd og miljø - og bekæmper organiseret kriminalitet og terrorisme.\nHvad betyder toldunionen for EU-borgeren?\nSom borger mærker du måske ikke så meget til toldunionen i din hverdag. Men når du handler varer inden for EU, er der fri bevægelighed, hvilket betyder, at du hurtigt kan få dine varer uden at passere toldkontrollen. Når du rejser inden for EU, går du i den blå zone for EU-rejsende. Og hvis du bestiller en vare fra et andet EU-land, betaler du ikke told.\nInden for EU er der regler, der gør det muligt at stoppe ulovlige og farlige varer for at beskytte dig og din familie. Som medlem af toldunionen er vi også med til at beskytte dyr og planter. EU beskytter nemlig miljøet og økosystemerne gennem blandt andet kontrol af import og eksport af dyr og planter. EU har til opgave at overvåge, at der ikke udføres handel af truede dyrearter, kendt som CITES (Washingtonkonventionen).\nSammenfattende spiller EU en vigtig rolle i din hverdag. 1. juli 2018 fejrede Toldunionen 50 år – samme dag som Toldstyrelsen slog dørene op.\nSe også flere videoer på kommisionens hjemmeside ec.europa.eu/taxation_customs/resources_en\nAl told og restriktioner bliver fjernet mellem de seks medlemslande af det europæiske økonomiske fællesskab – EØS. En fælles toldtarif erstatter den nationale told på produkter fra resten verdenen. Handel mellem medlemslandene fordobles. Investeringer og økonomisk vækst forøges.\nI 1973 bliver Danmark medlem af EF sammen med Irland og Storbritannien. Det er 12 år efter, at Danmark sendte sin første ansøgning.\nDet administrative enhedsdokument erstatter hundredvis af nationale tolddeklarationsformularer. På samme tid bliver det fælles forsendelsessystem skabt. Det er disse to elementer, som baner vejen for standardiserede procedurer i Europa.\nEU vedtager EF-toldkodekset. Denne samler i ét kodeks de bestemmelser, der tilsammen danner toldlovgivningen. Disse var tidligere spredt ud over et stort antal af fællesskabets forordninger og direktiver. Denne samling var af gennemgribende vigtighed for det indre marked og en afgørende simplificering for handlende og for toldmyndighederne.\nDen fri bevægelighed af varer er nu en realitet. Ikke flere toldformalia ved de interne grænser i EU. Ikke flere lange køer for erhvervskøretøjer med varer, der skal fortoldes og/eller kontrolleres ved grænseovergangene. For første gang er en ensartet toldlovgivning direkte anvendelig i alle medlemslandene i EU.\nDen Europæiske Unions integrerede toldtarif (TARIC), med daglige transmissioner til EU-medlemslandene, bliver lanceret i digital format. Den erstatter den første TARIC-database, der havde ugentlige transmissioner siden 1987.\nToldunionen mellem EU og Tyrkiet træder i kraft.\nEt nyt digitalt forsendelsessystem bliver taget i brug. Det er det første europæiske toldsystem, som både bruger digitale tolddeklarationer og ekspeditioner.\nTi nye lande bliver medlem af EU og toldunionen. Dette er den største udvidelse af toldunionen i hele dens historie.\nEU lancerer toldrisikostyringssystemet, som forbinder mere end 800 toldkontorer og skaber en digital platform til informationsudveksling om risici og uregelmæssigheder.\nEU introducerer AEO. AEO er et internationalt anerkendt kvalitetsstempel, som indikerer, at en virksomheds rolle i den internationale forsyningskæde er stabil, og at dens toldkontrol og procedure er effektiv og i overensstemmelse med lovgivningen. At få AEO-status er frivilligt. AEO giver adgang til bestemte forenklede toldprocedurer. I visse tilfælde giver det ret til at hastebehandle forsendelser gennem nogle told- og sikkerhedsprocedurer.\nTold bliver en stor spiller i forhold til at øge sikkerheden i EU. Fælles risikokriterier for sikkerhed begynder at gælde for alle varer, som krydser EU's grænser. Hvilket sikrer beskyttelse af både EU's borgere og medlemslandenes sundhed og sikkerhed.\nEU-toldkodeks træder i kraft. Dette moderniserer og strømliner toldprocedurerne yderligere gennem harmoniseringen af lovgivningen på tværs af hele EU. Toldkodekset introducerer et antal it-systemer til at støtte op om implementeringen af toldreglerne og til at lette administrationen på handlenl. It-systemet bliver implementeret trinvist, hvor størstedelen af systemet vil være i brug senest den 31. december 2020. Implementeringen af EU's nye toldkodeks er en stor og kompleks europæisk opgave, som kommer i forskellige tempi over en årrække og forventes at være helt på plads i 2025.\nEU's toldunion fejrer 50 års jubilæum. Siden 1968 har den udvidet sig fra at være seks medlemslande til at være 28 medlemmer i 2018. Toldunionen er på nuværende tidspunkt den største handelsblok på globalt plan. EU's toldunion er dermed en sværvægter inden for international handel. Toldunionens forhandlingsposition er derfor langt stærkere end, hvis et medlemsland skulle forhandle på egen hånd.


Mageløs koncert på dét klaver - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Odsherred\nFrans Bak spiller i Nykøbing torsdag den 27. juli. Foto: Michael Daugaard\nArtiklen: Mageløs koncert på dét klaver\nMageløs koncert på dét klaver\nOdsherred - 16. juli 2017 kl. 18:47\nI Butik Mageløs I Nykøbing står et Hornung & Møller klaver - og indehaver Jens Siefert har købt et Hornung & Møller klaver fra 1960´erne. Det er dog ikke til salg, for det skal bruges - ideen er, at kunderne må spille på klaveret, og det skal være et genkendeligt stykke musik.\nGenren er ikke afgørende, men er det genkendeligt, udløser det 10 procent rabat til kunden i juli - uanset, hvad der købes. En af de kunder, der faldt for klaverets musikalske kvaliteter er lokale og internationalt kendte Frans Bak - komponist og musiker gennem årtier. Og han ville gerne spille på klaveret og give mere end et genkendeligt nummer. Derfor har han sammen med Jens Siefert arrangeret en intim koncert i den lille butik i Bystræde torsdag aften, den 27. juli.\nFrands Bak er kendt som komponisten bag Bullerfnis, Far Mor og Blyp samt Danse i måneskin. Han har arbejdet som filmkomponist de sidste mange år - og internationalt anerkendt blev han efter musikken til tv-serien Forbrydelsen.\nKoncerten torsdag aften begynder kl. 19 - og Jens Seifert anbefaler tilmelding tid, da pladsen i Butik Mageløs er begrænset\n21:15 Årsmøde: Kanon-regnskab på Vig Festival\n18:52 Hundredvis bød julen velkommen\n16:50 10 mio. kr. til teaterbyggeri\n13:39 Fra seks til fem kvinder i byrådet\n13:01 Landsretten: Kundby-pige skyldig i terrorforsøg\n11:24 Gløder satte ild i brændeskur\n11:10 Politihund opsnuste indbrudstyve\n10:59 Fire indbrud i Odsherred\n2. Hundredvis bød julen velkommen\n3. Vig by tyvstartede Black Friday\n4. Fire indbrud i Odsherred\n5. Iværksætter: Fleksjobbere mest loyale\n6. Gløder satte ild i brændeskur\n7. Politihund opsnuste indbrudstyve\n8. Politisk kurs er afstukket\n9. Fra seks til fem kvinder i byrådet\n10. Årsmøde: Kanon-regnskab på Vig Festival\n5. V ude af konstitueringen\n9. Banko- og bykongen Thomas Adelskov sidder i held\n10. Mandatfordelingen i Odsherred


E-kæde til manuel styring af kraner › Maskiner | PackMarkedet.dk - Nyhedsmagasin for emballageindustrien\nE-kæde til manuel styring af kraner\nigus har udviklet pladsbesparende energiføringssystem, der også kan bruges til manuel styring af indendørs kraner\nStadig flere virksomheder inden for kranteknik satser på moderne kabelføring med energikæder. Med det nye e-kædesystem guidefast control har motion plastics-specialisten igus nu udviklet et energiføringssystem, der også kan forsyne en manuel styring til indendørs kraner.\nUd over at kunne monteres hurtigt og nemt kræver guidefast control kun beskeden monteringsplads, og takket være det største udvalg af kabler til bevægelse kan systemet tilpasses vidt forskellige betingelser.\nSamtidig med at e-kædesystemer i stadig højere grad bliver standard for energiføringen til havnekraner, anvendes de også i stigende omfang til indendørs kraner. Fordelene i forhold til rene elevatorkabler er indlysende: e-kæden beskytter de førte kabler, de presses ikke sammen og føres derved sikkert under bevægelse.\nDet gælder også for den manuelle styring af den indendørs kran, hvor det nye energikædesystem guidefast control overfører signaler sikkert via styrekablet. En skinne fører energikæden og kablerne samt medbringerarmen pålideligt, selv ved kortvarige høje trækbelastninger. Ligesom guidefast styreskinnen til løbekattens (hejsespillets) kabelføring kan også guidefast control monteres hurtigt og nemt: I første monteringstrin fastgøres styreskinnen på siden af kranbjælken, så der spares plads. Det er dermed ikke nødvendigt at svejse konsoller på.\nDerefter sættes den i holderne og skrues fast, hvorved der spares yderligere monteringstid. I drift kan medbringerarmen takket være de smøre- og vedligeholdelsesfrie xiros-polymerkuglelejer nemt bevæges og positioneres af betjeningsenheden langs hele kranbjælken, helt uafhængigt af hejsespillets position.\nDet rigtige kabel til enhver bevægelse\nDet komplette system guidefast control fra igus er uafhængigt af kranproducenten og kan derfor anvendes sammen med enhver krankonstruktion og betjeningsenhed både indendørs og udendørs. Ved valget af kabler kan brugeren vælge mellem 1.244 chainflex-katalogkabler, som er specielt udviklet til bevægelse i energikæder.\nTakket være de nye high-end-kabler med yderkapper i halogenfri TPE er en pålidelig drift af indendørs kraner også garanteret under vanskelige betingelser, ved meget lange vandringer eller ekstremt lave temperaturer ned til -35°C, for eksempel i dybfrostlagre, selv ved minimale bøjningsradier. igus garanterer en holdbarhed på 36 måneder på alle kabler.\nDet er kun muligt i kraft af kontinuerlige tests under reelle betingelser i igus' testlaboratorium. Resultaterne gør det muligt pålideligt at forudsige levetiden samt de temperaturer og bøjningsradier, hvor en sikker anvendelse af kablet er garanteret.


Cindie Hiort - skribent hos DBA Guide\nCindie har en baggrund indenfor modeverdenen, hvor både modemagasiner, PR og marketing står på CV’et, men hun elsker i den grad også at skrive om livsstil. Derfor vil du se alt fra interiørguides til interviews med genbrugselskere - og også en enkelt tech-artikel eller to, da hun altid har haft en svaghed for gaming og gadgets\nSpar 17.540 kroner på 7’er stole til spisebordet og se fire andre fund, der virkelig også give mening – for blandt andet pengepungen - at købe brugt.\nEn trallebænk, den vildeste blomsterlampe, et Royal Copenhagen-kup og en iøjefaldende spejlopsats. Det er blot nogle af de gode genbrugsfund, som Annemette har indrettet sig med. Vil du gøre hende kunsten efter? Så læs med her.\nPå besøg hos genbrugselskeren, Susan\nHun blev træt af indretningen, solgte det hele og købte genbrug i stedet! Læs her, hvordan du kan købe et ekstra værelse til huset på DBA.\nPå besøg hos genbrugselskeren, Mia\nMia indretter lejligheden på 55 kvadratmeter med budgetfund og genbrug - resultatet ligner en designer-oase. Se hendes seneste lampe-køb, her.\nFra retro til hi-tech og VR. På DBA finder du alt, hvad du kan tænke dig indenfor videospil.\nKonfirmationskjolen er couture! Læs her, hvorfor Hannah, der ejer DBAs dyreste konfirmationskjole, ikke valgte en Lilly-model.\nPå jagt efter nyt interiør? Læs her hvorfor du skal lede på DBA, før du køber noget i en butik - også når det gælder helt nye møbler. Carina er nemlig mester i at finde det helt rigtige på DBA og giver dig sine tips.\nWegner, PH, Børge Mogensen og Arne Jacobsen – du sparer mindst 10.000 kroner på at købe dansk møbeldesign brugt på DBA.\nFra lavalamper og tæpper på væggene til keramikvaser og litografier. Læs hvilke ting fra de sidste 50 år, du skal bruge i indretningen nu.\nSkal du på skiferie? Spar 6.850 kroner ved at købe udstyret på DBA!\nSpar mere end 6.000 kroner ved at købe alt udstyret til din næste skiferie på DBA. Der er både ski, støvler, handsker og tøj – og virkelig meget at vælge imellem.\nVi har kigget de sidste 50 år igennem og fundet de børneting fra fortiden, som du også bliver glad for i dag. Tripp Trapp-stolen er for eksempel fra 70’erne.\nLejligheden på 114 kvadratmeter er blevet totalrenoveret og ligner nu lidt af en (dyr) boligdrøm. Men du kan sagtens gøre Sofie Amalie og hendes kæreste kunsten efter - uden at vinde i Lotto. Her er det nemlig kun genbrugsfund, der er brugt til at skabe det smukke hjem.\nNostalgi: Dyrk julepynten fra de seneste fem årtier\nDer er masser af ting fra de seneste 50 år, der kan bruges i årets julepyntning. Læs med her og find ud af, hvorfor du får det smukkeste julepynt, når du køber brugt.\nGuide til møbeltendenser fra de sidste fem årtier, der også holder nu. Find dem brugt her.\nDisse ting bør du sætte til salg i juli\nDIY: Camilla forvandler en kabeltromle til overraskende bålsted\nWow: Louise har 2 planter per kvadratmeter i sin lejlighed\nGenbrugsindekset: Unge slår genbrugsrekorder på stribe\nTips og andre gode historier fra redaktionen


Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer - Find vores bedste links. Se mere her! \nSe mere omhandlende Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer her\nGoddag, og velkommen til denne internetside, lavet på baggrund af søgningen på søgeordene Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer. Vi ønsker, at du kan finde det, som du leder efter ved hjælp af vores henvisninger, som vi præsenterer for dig, der sandsynligvis er på udkig efter flere informationer med forbindelse til Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer. Læs hernede, eller tryk videre på vores anbefalede sponsorlinks, som sikkert skulle lede dig videre til det, du søger.\nFandt du ikke det, du ledte efter vha. vores anbefalinger, som vi viser hen til, og som skulle have en relation til Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer, hjælper vi gerne med råd herom. Du er velkommen til at tage kontakt til os gennem følgende kontaktformular. Jvf. vores data bør det være tilstrækkeligt at følge vores anbefalede henvisninger om Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer, men er dette ikke nok, så tag venligst kontakt. Vi ser oftest forespørgsler inden for 1-10 dage.\nHvad omhandler denne webside om Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer helt præcis?\nSiden her er genereret ud fra keywordet "Billige Amerikanerkøleskabe Med Skuffer" med formodning om, at det er enten akkurat dette keyword eller med stor chance et nært beslægtet keyword, du har indtastet på en søgemaskine, eksempelvis Bing eller YouTube. Vi prøver at hjælpe til med din søgning med relaterede henvisninger, der oftest er reklamefinansieret eller præfereret af websitets redaktion.


Direktør, FRONTPEOPLE A/S | StepStone\nDe skærpede krav til beskyttelse af miljøet og udpræget fokus på menneskets sundhed er nogle af årsagerne til, at spildevandsområdet står over for store udfordringer i de kommende år. Dertil er forsyningssektoren godt i gang med en strukturel og økonomisk udvikling, hvor målet er at sikre bedst mulig service og lave priser.\nMed reference til bestyrelsen, får du det samlede ledelsesansvar for Middelfart Spildevand A/S’ resultat og forretningsmæssige udvikling og præstation. Derudover får du ansvaret for at eksekvere den med bestyrelsen aftalte strategi og udviklingsplan med fokus på anlægsinvesteringer, optimering og effektivisering af Middelfart Spildevands produktionsresultater og driftsøkonomi.\nLedelsesopgaven er at udvikle et ”VI performance miljø”, hvor ledere og medarbejdere involveres og tager ansvar for egen og virksomhedens udvikling, løbende forbedringer af produktionsresultater og –økonomi, bl.a. ved kontinuert innovation samt udvikling af såvel teknologi som medarbejder kompetencer.\nSucceskriterierne i stillingen er et udviklende samarbejde med bestyrelsen, kommunen og øvrige interessenter samt klare og gennemskuelige investeringsplaner og ledelse i øjenhøjde.\nDu har en relevant teknisk og driftsøkonomisk baggrund fra privat og/eller offentlig virksomhed og betydelig ledelseserfaring. Du kan navigere i spændingsfeltet med forskellige interessenter og politiske dagsordner, og du evner at skabe gode relationer og tillidsforhold.\nDer tilbydes her en spændende og udfordrende direktørstilling med stor mulighed for at sætte fingeraftryk på den fortsatte udvikling af et bæredygtigt og fremtidssikret selskab.\nKontakt gerne Research Chef Marianne Stidsen på telefon 20347634 for yderligere oplysninger eller mail din ansøgning og dit CV mærket DIR1017 til job@frontpeople.dk.\nMiddelfart Spildevand A/S er et kommunalt ejet aktieselskab med 25 engagerede medarbejdere. Middelfart Spildevand har kapacitet til at rense spildevand fra ca. 63.000 personer fordelt på renseanlæg i Middelfart, Nørre Aaby, Gelsted, Ejby, Brenderup og Husby. Middelfart Spildevands hovedopgave er at sikre en sundheds-, miljø- og klimamæssig forsvarlig transport og behandling af spildevandet.


Cittaslow dag på lørdag 04.oktobermitsvendborg\nCittaslow dag på lørdag 04.oktober\nOplev Svendborg Cittaslow lørdag 04. oktober 2008\nVær med på Cittaslow bloggen\nDownload aktivitetsprogram for Cittaslow dagen lørdag 04.10.2008\nSvendborg Kommune, Kultur & Planlægning 26. september 2008.\nHvordan smager, lyder, dufter, mærkes og tænkes Cittaslow? Det bliver der rige muligheder for at øve, prøve og få inspirationer til i Svendborg på lørdag den 4. oktober 2008. Lokale aktører arrangerer spændende Cittaslow-aktiviteter ved udvalgte ’Tankestationer’ rundt omkring i Svendborg.\nSiden Svendborg Kommune i marts 2008 modtog anerkendelse som medlem i det internationale Cittaslow-netværk er der igangsat en stafet for at engagere endnu flere i Cittaslow-tankegangen. Lokale ildsjæle har grebet ideen og vil nu inspirere medborgere og besøgende i området til nye særlige Cittaslow-oplevelser, hvor krop og sanser kobles med tanker og steder i Svendborg. Arrangementet med den udfordrende titel ’Tankegangen’ arrangeres i et samarbejde mellem Farmers Market, lokale aktører fra erhvervs-, uddannelses- og kulturområdet og Kultur & Planlægning i Svendborg Kommune.\n-Cittaslow handler om, at vi sammen med borgerne udvikler os og møder tidens udfordringer med særlig opmærksomhed på kvalitet i tilværelsen, fortæller Helle Juul Kristensen, koordinator for Cittaslow i Svendborg. ’Hvad det helt konkret kan være på det nære plan, det viser arrangementet ’Tankegangen’ rigtigt godt og fra mange forskellige vinkler’ tilføjer hun. Cittaslow handler om det hele liv, så der er naturligvis både noget for de yngste generationer og for de mere livserfarne. Der bliver blandt andet mulighed for at fordybe sig i Svendborgs historie, høre stille og tankevækkende musik og være med på guidede ture i midtbyen, hvor også en række specialforretninger byder på særlige Cittaslow-oplevelser.\nPå Svendborg Bibliotek vil formand for Kultur & Planlægning Morten S. Petersen lægge op til debat om Cittaslow. Farmers Market vil i dagens anledning servere specialfremstillede Cittaslow Sandwich af lokale kvalitetsråvarer. Rundt omkring i hele byen vil der på udvalgte ’hemmelige’ steder være bænke til eftertanke, og i Krøyers Have afsløres en ægte Cittaslow-snegl.\nDet og meget mere om tidspunkter og sted for alle aktiviteterne vil kunne ses på Oplevelseskortet, der fåes på biblioteket og turistbureauet og på selve dagen gavmildt deles ud af unge Cittaslow-agenter i gågaden i Svendborg.\nDet er helt gratis at være med, så alle kommunens borgere og besøgende hermed kan få nye inspirationer til glimt af det gode liv i en Cittaslow. Kontaktperson:\nHelle Juul Kristensen, koordinator for Cittaslow i Svendborg, tlf. 6223 3059