eToro anmeldelse (2020) - Komplet guide og overblik over eToro\nHjemOpsparing og investeringeToro\neToro - Fuld anmeldelse og guide\nLæs alt om eToro, deres investeringsplatform og muligheder for aktieinvestering og meget andet.\neToro – fuld anmeldelse og guide\nHvem står bag eToro?\nHvorfor handle på eToro?\nEr det sikkert at investere hos eToro?\nOpret en gratis profil på 5 minutter\nCopy Trading – social handel\nGebyrer hos eToro\neToro på Trustpilot – er eToro troværdige?\neToro bliver mere og mere populære i Danmark. Det skyldes deres lave gebyrer, store udvalg af aktier og andre investeringsmuligheder, samt deres brugervenlige platform.\neToro tilbyder en gratis konto og en kurtage på aktier på 0 kr., uden andre gebyrer på aktiehandel uden gearing.\nKurtage (aktier) 0 kr.\nHævegebyr 5 USD\nMin. indbetaling 200 USD\nInaktivitetsgebyr 10 USD pr. md. efter 1 års inaktivitet\nCopy Trading Muligt\nProdukttyper Aktier, ETF’er, indeks, CFD, kryptovaluta, valutakryds, råvarer\nUdvalg Stort udvalg, over 1000 forskellige produkter\nFinanstilsyn CySEC, også under opsyn af det danske Finanstilsyn\nDu kan investere i aktier fra hele verden og administrere det hele fra din computer eller eToro’s brugervenlige smartphone app.\nÅbn konto hos eToro\neToro blev grundlagt i 2007 i Tel Aviv, Israel af brødrene Yoni og Ronen Assia og David Ring. Yoni Assia ses på billedet herunder.\nSiden da har eToro oplevet en kæmpe vækst verden over, og i dag har de over 15 millioner brugere i over 200 lande.\nStort udvalg af investeringsmuligheder. Aktier, CFD, kryptovaluta, råvarer og meget andet.\nGratis aktiehandel. Udmærker sig ved, at man kan købe og sælge aktier helt uden kurtage.\nCopy Trading. De har skabt en social platform, hvor det bl.a. er muligt at kopiere andre investorers handler, helt automatisk.\n15 millioner brugere. eToro kan prale med at have over 15 millioner brugere i over 200 lande.\nHovedkvarter på Cypern. eToro har et hovedsæde i Limassol på Cypern, hvor de er under opsyn af CySEC. Derudover har de hovedsæder i London og Tel Aviv.\nGod for begyndere. De fleste nybegyndere starter ud med aktiehandel, hvilket er nemt at komme i gang med hos eToro.\nHøj brugervenlighed. Det er nemt at finde rundt på både deres web- og smartphone app.\nGode værktøjer. De har overskuelige grafer, som gør det enkelt at analysere forskellige investeringsmuligheder.\nMange produkter. eToro har over 1.000 forskellige produkter, så de er en af de handelsplatforme med størst udbud.\nCopy Trading. eToro er opfinderne af det innovative tiltag Copy Trading, som går ud på at man kan kopiere andre investorer.\nUanset hvilken type investering du foretager, løber du altid en risiko for at tabe dine penge. Det gør sig gældende, uanset hvilken platform du investerer på.\nNår det er sagt, er eToro en sikker platform at investere på, idet de overholder al lovgivning og du er oplyst undervejs.\nSådan er du sikret, når du investerer hos eToro\nFinanstilsynet i Danmark. Det danske finanstilsyn tilsyn med eToro, hvilket er et krav for at udbyde investeringsprodukter i Danmark.\nCySEC. Cyprus Securities and Exchange Commission er Cyperns svar på Finanstilsynet. eToro er er underlagt cypriotisk lovgivning og tilsyn og dermed også EU’s lovgivning.\nEU’s regler. eToro er omfattet af EU’s regler for investorbeskyttelse, så du bliver oplyst om mulige risici mm.\nAdskilte konti. Du kan ikke tabe mere end dit indestående og dine egne midler er adskilt fra eToros midler.\nIndskydergaranti. Den cypriotiske Investor Compensation Fund dækker med op til 20.000 euro (ca. 150.000 kr.) i tilfælde af konkurs.\nDenne video fra Mininvestering forklarer bedst, hvordan man opretter og verificerer sin konto hos eToro. Besøg eToro her, for at starte oprettelsesprocessen.\nAktier og aktieindeks\nDet er nemt og ligetil at købe aktier hos eToro, og for de fleste nybegyndere, er aktier det mest interessante.\nStørstedelen af de investeringer du kan foretage hos eToro, er i netop aktier. Der tilbydes masser af muligheder for investorer, der ønsker at investere stort eller småt, langsigtet eller kortsigtet.\nDu kan både investere i enkelte aktier, men også i en række forskellige aktieindeks.\nNår du investerer i den underliggende aktie, er der ingen kurtage. Du kan dog også investere i aktier gennem CFD’er, hvilket er en gearet position. Det er forbundet med mere risiko end investering i den underliggende aktie.\nAmerikanske aktier. Mange af de amerikanske aktier, man normalt ikke kan købe som Danmark, der kan købes via eToro. Du kan finde over 600 aktier på New York Stock Exchange.\nDanske aktier. Du kan finde 14 aktier på Københavns Fondsbørs via eToro.\nAktiehandel uden kurtage. Som en banebrydende fordel, er der ingen gebyrer, når du køber en almindelig aktie uden gearing (ikke en CFD). Det betyder ingen kurtage, tillæg og nogen andre gebyrer.\nMindste handel: 50 USD\nSom en del af det store udvalg, kan du også købe ETF’er via eToro, selvom de fleste starter ud med aktier.\nHer betaler du kun et gebyr, hvis du vælger at geare din handel, ellers er der ingen kurtage.\nEn af de interessante ting ved eToro er, at det er muligt at købe forskellige kryptovaluta direkte på deres platform.\nDet er lige så nemt som at købe aktier, hvilket fjerner mange af de barrierer, der normalt er ved køb af kryptovaluta såsom Bitcoin, Ethereum og Ripple.\nDu kan investere i guld, sølv, olie og mange andre råvarer. Flere vælger f.eks. at investere i guld, fordi denne råvare ikke har lige så store udsving som aktiemarkedet.\nValutahandel fungerer ikke på samme måde som aktiehandel, da du køber en valuta mod en anden. Køber du f.eks. EURUSD, når den står til 1.0862, betyder det, at du får 1,0862 USD for 1 Euro.\nDe fleste begyndere går ikke i gang med valutahandel lige med det samme, da det er mere kompliceret end aktiehandel.\nNår du handler valuta via eToro, er der altid tale om en CFD-handel.\nEn af eToro’s banebrydende opfindelser er Copy Trading, som gør det muligt at direkte kopiere de handler, som andre investorer foretager.\nPå den måde har de skabt en social investeringsplatform.\nDu kan søge blandt forskellige investorer, se deres porteføljer, og hvordan de har klaret sig i de seneste uger, måneder og år.\nHer kommer et overblik over de vigtigste gebyrer på eToro\nHævegebyrer. Det koster $5 at tage penge ud af eToro.\nAktier og ETF’er. Der er ingen gebyrer på aktiehandel overhovedet. Du kan altså købe en aktie i Tesla i dag, sælge den i morgen, og købe en aktie i Apple dagen efter, helt uden det koster dig noget.\nKryptovalutaer. Hos eToro er der typisk et spread på 0,75% for at købe Bitcoin. Køber du bitcoin for 10.000 kr., og 1 Bitcoin=60.000 kr., køber du dermed 0,1666 Bitcoin, og det vil koste dig 75 kr. at gennemføre handlen. (0.1666*60000*0.75%=75)\nCFD’er (gearede handler). Alle CFD-handler kommer med et spread-gebyr, som varierer, alt afhængig hvilken type CFD, du investerer i.\nDu kan se alle gebyrer hos eToro.\nCFD’er er komplekse og der følger høj risiko med CFD-handel. 62% of investorkonti hos eToro taber penge, når de handler med CFD’er. Overvej om du forstår hvordan CFD’er fungerer og handl kun med penge, du har råd til at tabe.\neToro er en lovlig og troværdig platform, som bruges af over 15 millioner mennesker verden over.\neToro har en dårlig score på Trustpilot, og det skræmmer flere investorer væk. eToro’s score på Trustpilot er ringe fordi:\nFolk taber penge. Der er altid risici forbundet med aktiehandel og andre former for investering. Det er risici, som eToro oplyser om mange steder.\nMange glemmer verificering. Mange klager over eToro, fordi de ikke har verificeret deres konto, og dermed ikke kan tage deres penge ud. eToro kræver verificering, som en del af EU’s hvidvaskningsregler.\nVi tør anbefale eToro, fordi det er en investeringsplatform, der har investeret siden 2007, de overholder love, og holder hvad de lover i deres markedsføring.\nSpørgsmål og svar om eToro\nKan jeg virkelig købe aktier uden kurtage?\nJa, når du køber og sælger underliggende aktier gennem eToro, er det helt uden kurtage og andre gebyrer.\nHvordan handler man på eToro?\nDu handler som på en almindelig investeringsplatform, ved at oprette dig, indbetale penge og købe og sælge. Vær opmærksom på, at nogle handler er gearede (CFD’er), hvilket medfører en høj risiko.\nHvad kan man investere på eToro?\neToro har et af de største udvalg af aktier, og du kan også købe kryptovaluta, valutakryds, råvarer, ETF’er, CFD’er og meget andet.\nHvilke aktier kan man købe på eToro?\nDu kan købe et bredt udvalg af aktier, herunder over 600 amerikanske aktier på The New York Stock Exchange og også en række danske aktier. Generelt er udvalget meget stort, så der er aktier for enhver smag.\nHvorfor kan jeg ikke hæve mine penge?\nDet er sandsynligvis, fordi du ikke har uploadet dokumentation for din identitet.\n(Senest opdateret: juni 27, 2020)


Kina del 2 – Chengdu | Jans madblog\nKina del 2 – Chengdu\nEfter Beijings mylder af forskellige køkkener fløj vi til Chengdu helt inde i maven på Sichuanprovinsen. Sichuankøkkenet er nok mest kendt for retternes styrke, der blandt andet kommer til udtryk i en generøs brug af chili og sichuanpeber – noget der er ganske tydeligt, når man går på markedet.\nChengdu er kendt for dens afslappede tekultur. Jeg er normalt ikke selv så meget til te, men konceptet holdt sgu, må jeg indrømme. Man får udleveret en helt termokande, så man kan sidde og toppe op hele dagen. Teen var sgu også god – med friske jasminblomster.\nSichuankøkkenets stjerne er helt klart hotpotten. Konceptet, som også kan opleves på visse kinesiske restauranter i Danmark, er, at man får en suppe ind på bordet med en brænder under, og så koger man selv kød, fisk, tofu, nudler og grøntsager. En slags asiatisk fondue. Suppen bliver bedre og bedre, og til sidst kan man jo så vælge lige at skylle det hele ned.\nVi valgte duesuppe, der absolut ikke manglede ditto kød.\nI suppen røg bacon, oksekød, shiitakesvampe, svinemave, nudler, springløg og en masse andet godt.\nFrokosten på sidstedagen i Chengdu: En stærk bandit med kylling, chili, mandler og springløg og en sindsygt aromatisk sauce.\nOg en ret med kogt – eller måske rettere dampet – svinekød og ferskner. Kødet var ufatteligt mørt og kantet med stjerneanis og sichuanpeber.


BREV TIL: Hardenack Otto Conrad Laub FRA: Christen Sørensen Daugaard (1869-09-11) - Danmarks Breve\nForrige | 149 af 171 | Næste\nBREV TIL: Hardenack Otto Conrad Laub FRA: Christen Sørensen Daugaard (1869-09-11)\nFaaborg, 11. September 1869.\nKjære Biskop! Jeg har tidt skrevet Dem til og fortalt Dem vores Glæde, men denne Gang maae jeg fortælle Dem vores Sorg og Savn. Vi har mistet vores eneste Søn, som vi havde haabet skulde været vor Alderdoms Støtte; vi havde tænkt, at han skulde lukke vore Øine og føre os til vor Grav; men det var ikke Guds Tanker; han vilde ikke, at han skulde have den Sorg, der blev lagt paa os.. Men Gud være lovet og takket, at han har givet os den glade Trøst, at vi ere ikke evigt adskilte, men at han vil samle os igjen, hvor vi ikke mere skal adskilles, og hvor vor Sorg skal blive til Glæde. Ja det er den ene store Glæde, som blev tilbage, og som Døden ikke kan berøve os: og den maae vi takke vor kjære Frelser for, som døde, for at vi skulle leve; ja, han døde Korsets Død, at samle alle Sine og føre dem frem til sin Fader og vor Fader, at vi der skulle Alle samles med Glæde. — Kjære gode gamle Huusbond! De maae have mig undskyldt, at jeg ikke har skrevet til Dem før. Sorgen havde nedbøiet mig, at jeg ikke kunde; og saa veed jeg ogsaa, at De s. 337 vil undskylde mig, som De altid har undskyldt mig; Villien er god, men Kraften er for svag. Naar jeg nu tænker paa Dem og seer hen til mig selv, saa staaer jeg dog saa langt, langt, langt tilbage. — — Naar jeg nu tænker paa Deres Sorg, som nu staaer mig klart for Øie, at et Par, som elskede hverandre saa høit, skulde skilles, og en Moder rives fra hendes mange smaae Børn, og De maatte reise til et fremmed Sted med Deres Børn, og at De nogle Timer efter Deres Kones Død holdt en Prædiken, da var Guds Glæde Deres Styrke. Og naar jeg saa tænker paa, da De sidste Gang stod ved hendes Kiste og holdt en frimodig Tale! Jeg veed, at De var dybt bedrøvet, men den gode Fader, som De tjener, gav Dem Kraft dertil; thi han har lovet os at give os dem igjen, som vi elskede i Live, naar vi vil blive ham troe og ikke glemme ham og søge Trøst andensteds end hos den gode Fader og Frelsermand.\nMin Søn var nu 15 Aar 27. Juli og han døde 15. August. Han var ikke rigtig rask siden han havde Halssyge for omtrent 4 Aar siden, men Sygdommen begyndte først ret at tage til i Februar. Sygdommen gik sin jævne stille Gang, saa at ingen Medicin kunde standse den. Han svandt hen Dag for Dag, men han var alletider ved et godt Mod og bar sin Sygdom med stor Taalmodighed. Naar han mærkede, at vi var sorgfulde, saa kunde han opmuntre os. Han sagde: „Kjære Forældre, I maae ikke sørge. Gud skal nok hjælpe mig, at jeg skal blive rask igjen.“ Gud være lovet og takket, vi saae ingen Ynk paa ham; han kunde selv gaae af Sengen og i den, uden de to sidste Dage han levede, da kunde han ikke sove. Det sidste Døgn stod vi mestendeel ved hans Seng; hans Aandedræt var saa s. 338 kort; Klokken tre gav jeg ham Noget at drikke; saa sagde han til mig: „Nu maae Du gaae i Din Seng, jeg troer jeg kan sove“; men han vaagnede ikke mere, og Klokken halv sex drog han det sidste Aandedræt. Ja, Gud være lovet og takket! Hans Veie vare ikke vore Veie, og hans Tanker vare ikke vore Tanker; men hvad Gud tiiskikker, er godt, om vi ikke altid kan skjønne derpaa. Naar vi ret betænke det, saa kan vi ikke sige Andet, end at Gud har alletider været os en kjærlig Fader. Han rev ham ikke bort i en Hast, og han gav ham Kraft til at bære sit Kors med stor Taalmodighed; endog i det Sidste var han mild og glad, hans Ansigt var som en Engels Ansigt, ingen Taarer saae vi i hans Øine, den gode Fader havde aftørret dem. Nu kan det ikke hjælpe mere at sørge; han kommer ikke mere til os; vi gaaer til ham. Men det er et Savn, og hans Plads her staaer ledig. Men Gud give, at naar vor Arbeidstid er omme her, vi da maae samles, hvor vi ikke mere skal adskilles.\nGuds Trofasthed omskiftes ei,\nHan er mig altid tro forblevet,\nOg har sig med sit Blod forskrevet.\nAt føre os paa rette Vei.\nNu sender vi Dem vor glade Tak for det gode Brev, som De sendte os til Trøst. Og nu hilses De paa det Venligste fra mig og min Kone. Og jeg beder Dem hilse alle Deres Børn, og hils ogsaa Tante Rine og hendes Børn. I er altid mine glade Venner.


Vinduespudsning i Kragebjerg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nmarts 16, 2017 februar 3, 2018\nVinduespudsning Kragebjerg er en af disse arbejdspladser rundt om i huset, der har tendens til at blive sat ud. Men rengøring af vinduerne i dit hjem er en af de opgaver, som ikke bør overses. Når vinduerne er rene og funklende, vil du være i stand til at nyde udsigten udenfor og dit hjem vil se meget renere i processen. Hvis du har en smuk udsigt fra dit hjem, behøver du ikke skylder dig selv at holde dine vinduer rene og nyde denne opfattelse? Der er nogle ting, du kan gøre for at rense dine vinduer og gøre jobbet meget lettere.\nVinduespudsning i Kragebjerg er hurtigt og nemt\nDer er en række produkter på markedet, der vil rense dine vinduer meget godt. Der er nogle mennesker, der foretrækker at bruge et produkt på deres vinduer, at de tilsammen selv. Eddike er et populært valg til Vinduespudsning Kragebjerg for mange mennesker. En kombination af hvid eddike og ammoniak blandes med vand vil rense dine vinduer usædvanligt godt, og det vil spare dig nogle penge. Hvis du har en masse Vinduespudsning Kragebjerg i dit hjem, kan dette være en fantastisk måde at spare nogle penge Vinduespudsning Kragebjerg.\nNogle mennesker sværger ved aviser som den måde at få deres vinduer mousserende ren Vinduespudsning Kragebjerg. Et problem, der kommer med at bruge aviser til at rense dine vinduer er blæk pletter, som du uundgåeligt vil ende med på hænderne. Kaffefiltre er andet valg, der vil rense dine vinduer effektivt, men holde dine hænder fri af blækket. Du kan også hente blank avis papir og rense dine vinduer med avis, der ikke efterlader blæk på hænderne. Tricket er at finde et papir, der ikke efterlader fnug på vinduerne, som kan være meget vanskeligt at fjerne.\nVinduespudsning Brøndbyvester Brøndby\nVinduespudsning Møllebjerg Stevns\nVinduespudsning Aulby Middelfart\nAnlægsgartner Lumby Torp\nIsolering Grønnegade Hørsholm


Samsung Galaxy S8 rygter om UHD skærm - MereMobil.dk\nSamsung Galaxy S8 rygter om UHD skærm\nRYGTE: Samsung Galaxy S8 får, ifølge rygterne, UHD skærm og dobbelt kamera. Den forbedrede opløsning vil gavne Virtual Reality.\nSamsung Galaxy S7 kom med nogle fine hastighedsforbedringer og opdateret kamera, men ellers var der ikke noget overraskende. Samlet endte S7 med hæderlige 5 ud af 6 stjerner, men der mangler flere forbedringer i forhold til forgængeren S6.\n– Samsung Galaxy S7 og S7 Edge test – gode men ikke fantastiske\nEn af de nyeste trends er Virtual Reality, og hvis man skal bruge S6 eller S7, så har skærmen for lav opløsning, da man tydeligt kan se de små pixels, når man kun holder skærmen få centimeter fra øjnene. Med en højere opløsning på UHD, 2160p, mod S7’erens QHD 1440p, kan VR blive en bedre oplevelse.\nSamsung Galaxy S7 og Gear VR\nI hverdagen har en skærm med den høje Ultra HD opløsning på 2160 x 3840 pixels dog den ulempe, at det vil sluge en del ekstra batteri. Og lige netop ringe batteritid døjer Galaxy S7’eren i forvejen med, i forhold til konkurrenterne. Dog kan Samsung udnytte nyeste batteriteknologi, så man kan presse lidt ekstra tid ud af samme fysiske størrelse batteri.\nEt andet rygte er, at Galaxy S8 også kan få dobbelt kamera som vi også har hørt med andre producenter.\nApple, Sony og LG rygtes alle til at få dobbelt linse, for at tage endnu bedre billeder. Huawei P9 har været til test, og den har dobbelt linse, men selvom det giver gode billeder er det ikke nogen revolution. Hvordan andre vil håndtere to linser vil tiden vise.\nHvad synes du om to linser og UHD skærm? Kan det vække din købelyst?\nTopmodeller fra Samsung, Apple og ofte også LG og Sony får tidligt en del rygter, hvoraf nogle er mere troværdige end andre. Når Sony allerede har taget hul på UHD skærme og Huawei har brugt dobbelt linse, er det ikke utænkeligt, at Galaxy S8 kan få disse to teknologier.\nTidligere artikelKinesiske smartphones indtager salgslisterne\nNæste artikelSådan aktiverer du wi-fi opkald


Battlestar Galactica Spilleautomat baseret på Tv-serien\nBattlestar Galactica Spilleautomaten tager dig med ud i det store, ubegrænsede mørke baseret på Tv-serien af samme navn!\nPrøv Battlestar Galactica Spilleautomaten online\nKom med ud i det store og ubegrænsede mørke i spilleautomaten Battlestar Galactica, der er baseret på Tv-serien af samme navn! Denne automat minder lidt om Immortal Romance, hvad angår musik og spiloplevelse, og det er klart positivt! Det første, man bemærker er, at indsatslinjerne er taget væk og er erstattet af funktionen 243 Ways to Win eller 243 måder at vinde på, hvis man skal oversætte det til dansk. Det betyder sådan set bare, at du vinder, når symbolerne optræder ved siden af hinanden på spilleautomaten. Det er ikke nødvendigt, at de lander i et særligt mønster, de skal blot ligge i forlængelse af hinanden.Det giver rigtig mange chancer for gevinst.\nSpilleautomaten kan spilles i tre forskellige tilstande: Normal Mode, Run Mode og Fight Mode. Dette aktiveres tilfældigt, hvorfor det ikke er noget, man selv kan styre. I de forskellige tilstande er der forskellige muligheder for bonusser og gevinster, så du kan nok forestille dig, at det er en ret omfattende automat. Herudover er der blandt andet også et almindeligt wildsymbol repræsenteret ved Battlestar Galactica logoet.\nDet er super underholdning i et særdeles ambitiøst projekt fra Microgaming (Quickfire), og Battlestar Galactica er en spænende automat. Her er det flere spiltilstande at holde styr på, så der kan lige pludselig være en masse gevinster, uden at man lige var klar over det. Det er klart en automat, du skal prøve!


avuv.dumfrygt.com Online konsultation Udklædning fastelavn voksne\nUDKLÆDNING FASTELAVN VOKSNE Udklædning & kostumer til voksne\nVoksen kostumer Udklædning fastelavn voksne Real email address is required to social networks\nVi byder på et stort udvalg af fastelavnstøj til børn og voksne i alle aldre, så der er Fastelavnstøj, masker og udklædning gjorde folk uigenkendelig og på den. Køb kostumer og udklædningstøj til voksne - Danmarks største og billigste udvalg af kostumer. Dag-til-dag levering og fragt fra kun 29 kr. Hos Funidelia har vi det største udvalg af kostumer til voksne. Vælg mellem sjov og skræmmende udklædning til voksne, i alle størrelser. Fastelavn er for voksne og børn en mulighed for at drømme dig ind i et andet liv, eller en hel anden verden for en kort tid – en tid hvor man kan lege og bruge sin fantasi. Fastelavn i Danmark handler mest af alt om flotte farverige fastelavnsris, lækre fastelavnsboller og noget fantastisk udklædning til fastelavn til voksne og børn. Har du arrangeret en temafest eller et karneval, så er du kommet til det helt rigtige sted! Vi er helt tossede med fastelavn og har derfor sørget for at have alt klar til den store sæson. Det heldige er, at vi her hos avuv.dumfrygt.com ikke blot har kostumer, tilbehør og udklædninger til både voksne og børn, men også dekorationerne til at. Fastelavn er en meget gammel tradition, der markerer vinterens afslutning og forårets begyndelse. Danskerne har altid holdt af at fejre fastelavnstiden med kostumer, tøndeslagning og fest. I dag er det stort set kun børn, der fejrer højtiden, men i gamle dage var højtiden for voksne.\nNYHEDSBREV udklædning fastelavn voksne Hos avuv.dumfrygt.com går vi meget op i, at der skal være fastelavnstøj for enhver smag, også til voksne og i alle størrelser, så nu er der længere ingen undskyldning for, ikke at komme udklædt til fastelavnsfesten. Men fastelavn er ikke kun en fest for børn. Der er masser af voksne, der holder af at fejre fastelavnen, som den gamle nordeuropæiske tradition, den er – med fest og farver, god mad og drikke i godt vennelag. Når man tænker i fastelavnskostumer til voksne, så er det i virkeligheden et udvalg uden grænser.\nPå udkig efter et flot Fastelavns-Kostume? Her finder du et kæmpe udvalg af billige Fastelavns Kostumer til super skarpe priser! Udklædning til Voksne & Børn .✓. ”Fastelavn er mit navn, boller vil jeg have. Hvis jeg ingen boller får, så laver jeg ballade”. Den sang kender hvert et barn og voksen, der er opvokset i Danmark. Det er ikke kun børnene, der skal have det sjovt til fastelavn- de voksne fortjener også et godt grin. En anden fordel er, at udklædningen er behagelig for babyen da det minder meget om almindeligt tøj.\nUdklædning fastelavn voksne lossen genbrug rønne\nFastelavnskostumer udklædning fastelavn voksne\nI begyndelsen var det mere maskebal med store kjoler og hatte, men med voksne kunne borgerskabet også finde på at klæde sig som simple borgere til morskab for alle. Fastelavn er årets fest for de fleste børn, for det er noget helt specielt at klæde sig ud og komme til fest med saft og fastelavnsboller, foruden fastelavn at udklædning katten af voksne og forhåbentlig blive kronet som konge eller dronning. Det er noget helt særligt for børn at få lov at klæde udklædning ud og fastelavn en anden til fastelavn. Temaer Højtider Fastelavn Fastelavnskostumer.\nKurv 0 vare r i kurven I alt:. Kostumer voksen Kostumer til voksne. Skal du til temafest, sidste skoledag, karneval eller andre fester hvor en god og flot udklædning er et must, kan du med fordel kigge her. Vi har alle slags udklædninger i god kvalitet til stort set alle slags udklædningsfester. næseblod og stress Hos Funidelia har vi det største udvalg af kostumer til voksne.\nVælg mellem sjov og skræmmende udklædning til voksne, i alle størrelser. Vi har vist alle sammen prøvet det: Drømmen for kvinderne er at ankomme i et kreativt outfit, gerne unikt og originalt. Mændene vil gerne have noget let med p.\nPå udkig efter et flot Fastelavns-Kostume? Her finder du et kæmpe udvalg af billige Fastelavns Kostumer til super skarpe priser! Udklædning til Voksne & Børn .✓. Hos Funidelia har vi det største udvalg af kostumer til voksne. Vælg mellem sjov og skræmmende udklædning til voksne, i alle størrelser.\nDet for man her muligheden for at prøve, med dette fede kostume. Udklædning til Fastelavn — Sjove kostumer — Uhh, et rensdyr! Udklædning til Fastelavn — Sjove kostumer — En kålhoveddukke, af den rigtige slags.\nUdklædning fastelavn voksne En hvid beanie, filt, brune piberensere og en limpistol, så er du hurtigt good to go. Den sang kender hvert et barn og voksen, der er opvokset i Danmark. Karoline Matilde var kæmpe fan af Pippi langstrømpe, og var Pippi i hjemmesyet udgave i flere år. Funidelia søgemaskine\nUdklædning til fastelavn – de sjove kostumer Fastelavnstøj til både voksne og børn\nKostumer til voksne. Skal du til temafest, sidste skoledag, karneval eller andre fester hvor en god og flot udklædning er et must, kan du med fordel kigge her. Vi har alle slags udklædninger i god kvalitet til stort set alle slags udklædningsfester. Her på siden kan du finde mange sjove, flotte eller frække kostumer til voksne. Vi har udklædningstøj til voksne i alle afskygninger og alt det tilbehør der hører med til din udklædning, så du rigtig kan imponerer til temafesten, karneval, fastelavn, halloween eller hvilken anledning du nu ønsker udklædning til.\nFølge: Sæd donor nederland » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Udklædning fastelavn voksne avuv.dumfrygt.com


Nu kan du prøve terapi med heste online - Ridehesten.com\nHesteassisterede aktiviteter og terapi er et område i rivende udvikling. Det kunne man lære mere om på den nyligt afholdte kongres i Seoul, Sydkorea\nArkivfoto: Ridehesten.com/ Annika Lorentsen\nHesteassisterede aktiviteter og terapi er et område der er i rivende udvikling, og de mange områder heste kan hjælpe mennesker på kunne man opleve på en kongres, som organisationen "The federation of horses in education and therapy international", HETI, afholdte i Seoul, Sydkorea.\nDen koreanske organisation for terapeutisk horsemanship (KATH) og Koreas egen væddeløbsorganisation var værter for kongressen.\nMargaret Mansfield, som er professor ved Colorado Universitetet, indledte rækken af oplæg med at fortælle, hvordan hesteassisteret terapi kan spille en stor rolle, særligt i disse tider, hvor mange mennesker har det svært efter coronapandemien med nedlukninger og karantæne.\nDet handler ikke så meget om hvad heste kan tilbyde, men det der gør heste så specielle er, at mennesker lærer nogle livsfærdigheder igennem omgangen med heste, som hjælper til forandring og udvikling. Heste spiller en stor rolle i at hjælpe mennesker med at udvikle nye sociale færdigheder og opbygge en tro på sig selv og andre.\nLæs også: Hesteterapi og en god krammer af DV-hest\nHun fortalte blandt andet om, hvordan der er blevet skabt flere projekter med online hesteassisteret terapi. Eksempelvis ved brug af 3D virtuel reality, samt udviklingen af computerspil med heste.\nPersoner som ikke har mulighed for at komme i nærheden af en rigtig hest, kan ved hjælp af virtuel reality stadig få mulighed for at opleve nogle af de ting som heste kan gøre for os, og selvom det måske ikke involverer en levende hest, så kan det alligevel hjælpe til at støtte deres psykiske helbred, fortæller den amerikanske professor Margaret Mansfield.\nHvor det tidligere var den fysiske side, i form af ridning eller arbejde, er der kommet mere opmærksomhed på, hvordan heste kan hjælpe mennesker, der lider af depression, og mennesker der har været udsat for traumatiske begivenheder.\nLæs også: Ny uddannelse med heste\nDer var eksempler på projekter der involverede fysisk handicappede børn med spastisk lammelse, men også brandmænd og tidligere soldater med PTSD, unge med sociale og følelsesmæssige problemer, og kvinder der har været behandlet for brystkræft. Alle fik hjælp gennem hesteassisteret terapi.\nKongressen slog blandt andet fast, at noget af det vigtigste ved heste er, at heste dømmer dig ikke ud fra køn eller udseende, og de bærer ikke nag. De accepterer dig som den du er, og det hjælper sårbare mennesker til at kunne opbygge relationer til andre.\nLæs et stort tema i magasinet Ridehesten maj-nummeret fra 2020 om ridefysioterapi. Tegn abonnement her og få adgang til alle tidligere udgaver af magasinet digitalt.\nNy uddannelse med heste\n28-02-2012 09:58, af Nina Marie Villadsen\nFor første gang i Danmark kan man nu blive uddannet inden for hesteassisteret terapi\nHesten gav etbenet Margit livsglæden tilbage\n09-04-2020 07:56, af Marie Helene Rigård Rohleder\nEn rideulykke kostede Margit Pedersen benet, siden har hun kæmpet med flere sygdomsforløb og skader, men for to år siden genoptog hun ridningen. – Det gør underværker rent mentalt for mig, når jeg er sammen med hestene, fortæller Margit


2014/2/EU: Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 25. juli 2013 om statistik over offentlige finanser (ECB/2013/23)\nom statistik over offentlige finanser\nunder henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og 5.2, samt artikel 12.1 og 14.3,\nunder henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1),\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (2), og\nDet er nødvendigt at ændre Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2009/20 af 31. juli 2009 om statistik over de offentlige finanser (3) på væsentlige punkter, og den bør derfor omarbejdes af hensyn til klarhed og gennemsigtighed.\nOpdateringen af de metodologiske rammer fra Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS) 1995 til ENS 2010, som fastlagt i forordning (EU) nr. 549/2013, kræver, at de statistiske begreber tilpasses. For at opnå konsistens bør Den Europæiske Centralbanks (ECB) krav til statistik over offentlige finanser baseres på Unionens statistiske standarder, som er defineret i ENS 2010.\nMed henblik på at varetage sine opgaver har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) behov for både fyldestgørende, dvs. som omfatter alle transaktioner, herunder transaktioner, hvor offentlig forvaltning og service handler som befuldmægtiget for institutionerne i Den Europæiske Union, og pålidelig data for at kunne foretage økonomiske og monetære analyser. De procedurer, som er fastlagt i nærværende retningslinje, berører ikke forpligtelser og beføjelser på medlemsstats- og unionsniveau.\nDet er nødvendigt at fastsætte effektive procedurer for udveksling af statistik over offentlige finanser inden for ESCB for at sikre, at ESCB har rettidig adgang til statistik over offentlige finanser, der opfylder dets behov, samt at der er kompatibilitet mellem disse statistikker og de prognoser for de samme variabler, som de nationale centralbanker udarbejder, uanset om statistikkerne er bearbejdet af de nationale centralbanker eller af de kompetente nationale myndigheder.\nEn del af den information, som er nødvendig for at opfylde ESCB's krav til statistik vedrørende offentlige finanser, bearbejdes af andre kompetente nationale myndigheder end de nationale centralbanker. Derfor kræver nogle af de opgaver, som skal varetages i henhold til denne retningslinje, et samarbejde mellem ESCB og de kompetente nationale myndigheder. I henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (4) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på at sikre opfyldelse af forpligtelserne i medfør af artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«).\nDe statistiske kilder, som er baseret på forordning (EF) nr. 479/2009 og ENS 2010, opfylder ikke ESCB's behov, for så vidt angår dækning af statistikker over den offentlige gæld, statistikker over gælds-/underskudsjustering og statistikker over transaktioner mellem medlemsstaterne og EU-budgettet. Det er derfor nødvendigt, at de kompetente nationale myndigheder foretager yderligere bearbejdning.\nDet er nødvendigt at fastlægge en procedure, der giver mulighed for at foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje på en effektiv måde, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker rapporteringsbyrden. De nationale centralbanker kan gennem ESCB's Statistiske Komité foreslå sådanne tekniske ændringer, hvis synspunkter skal tages i betragtning i forbindelse med denne procedure —\n1) »medlemsstat i euroområdet«: medlemsstat, der har euroen som valuta\n2) »statistik over offentlige finanser«: statistik over indtægter, udgifter og underskud/overskud, statistik over gælds-/underskudsjustering og statistik over den offentlige gæld (som anført i bilag I)\n3) »den offentlige gæld«: har samme betydning som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 479/2009\n4) »første overførsel«: de nationale centralbankers normale overførsel inden den 15. april\n5) »anden overførsel«: de nationale centralbankers normale overførsel inden den 15. oktober.\nDe nationale centralbankers statistiske indberetningsforpligtelser\n1. De nationale centralbanker indberetter hvert år, på basis af kalenderåret, statistik over offentlige finanser til ECB, som anført i bilag I. Dataene skal være i overensstemmelse med principperne og definitionerne i forordning (EF) nr. 479/2009 og i ENS 2010 som nærmere beskrevet i bilag II.\n2. De nationale centralbanker foretager indberetning i overensstemmelse med de metodologiske definitioner for sektorer og delsektorer i afdeling 1 i bilag II til denne retningslinje og for følgende i afdeling 2:\n»statistikker over indtægter, udgifter og underskud/overskud«, der omfatter statistikkerne i tabel 1A, tabel 1B og tabel 1C i bilag I\n»statistikker over gælds-/underskudsjustering«, der omfatter statistikkerne i tabel 2A og tabel 2B i bilag I\n»statistikker over den offentlige gæld«, der omfatter statistikkerne i tabel 3A og tabel 3B i bilag I.\n3. Det fuldstændige datasæt omfatter alle kategorier, der er defineret i bilag I (som omfatter statistikker over indtægter, udgifter og underskud/overskud, statistikker over gælds-/underskudsjustering og statistikker over den offentlige gæld). Dataene skal også omfatte historiske data fra 1995 og frem til det år, som overførslen vedrører (år t–1).\n4. Som en undtagelse til stk. 3 har de nationale centralbanker ikke pligt til at overføre historiske data for de kategorier, der er omfattet af de undtagelser, som Europa-Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne har indgået aftale om.\n5. Overførslen af de data, som er angivet i tabel 1A-C, 2A-B og 3A-B i bilag I skal påbegyndes i oktober 2014.\n6. Dataene vedrørende underskud/overskud, gæld, indtægter, udgifter og bruttonationalproduktet (BNP) skal ledsages af en begrundelse for revisioner, når ændringen i underskuddet/overskuddet som følge af sådanne revisioner udgør mindst 0,3 % af BNP eller ændringen i gæld, indtægter, udgifter eller nominelt BNP som følge af sådanne revisioner udgør mindst 0,5 % af BNP.\nECB's statistiske indberetningsforpligtelser\n1. På grundlag af de indberettede data fra de nationale centralbanker administrerer ECB statistikdatabasen over offentlige finanser, som vil omfatte data for euroområdet og de nationale data. ECB skal formidle statistikdatabasen over offentlige finanser til ESCB.\n2. De nationale centralbanker angiver ved en mærkning, hvem deres nationale statistiske information skal være tilgængelig for. ECB skal tage hensyn til disse instruktioner, når den formidler statistikdatabasen over offentlige finanser.\n1. De nationale centralbanker indberetter fuldstændige datasæt to gange årligt, inden den 15. april og inden den 15. oktober.\n2. De nationale centralbanker indberetter på eget initiativ (ufuldstændige) datasæt på et hvilket som helst andet tidspunkt, hvor nye, relevante informationer bliver tilgængelige. Disse data kan indeholde estimater for kategorier, for hvilke der ikke foreligger nye informationer.\n3. ECB formidler statistikdatabasen over offentlige finanser til de nationale centralbanker mindst én gang om måneden, senest første ECB-arbejdsdag, efter at ECB har færdiggjort dataene til offentliggørelse.\n1. Hvis kilderne til nogle af eller alle de data, som er angivet i artikel 2, helt eller delvist er andre kompetente nationale myndigheder end de nationale centralbanker, søger sidstnævnte sammen med disse myndigheder at fastlægge hensigtsmæssige samarbejdsformer for at sikre, at der foreligger en fast ordning for overførsel af data, der opfylder ESCB's normer og krav, medmindre dette allerede er tilfældet i kraft af national lovgivning.\n2. I tilfælde af at en national centralbank i forbindelse med et sådant samarbejde ikke er i stand til at opfylde forpligtelserne i medfør af artikel 2 og 4, fordi den kompetente nationale myndighed ikke har stillet den nødvendige information til rådighed for den nationale centralbank, indleder ECB og den nationale centralbank drøftelser med den kompetente nationale myndighed om, hvorledes denne information kan stilles til rådighed.\nNormer for overførsel\nDe krævede statistiske informationer skal stilles til rådighed for ECB i en form, som opfylder de i bilag III fastsatte krav. Dette krav er ikke til hinder for, at der efter aftale og under særlige omstændigheder kan anvendes andre løsninger til overførsel af statistisk information til ECB.\n2. ECB's Direktion aflægger en gang årligt beretning til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af den årlige statistik over offentlige finanser.\n3. Beretningen skal mindst omhandle dataenes dækningsomfang, i hvilken udstrækning de er i overensstemmelse med de relevante definitioner, samt hvor omfattende revisioner der er foretaget.\nMed inddragelse af Den Statistiske Komités synspunkter kan Direktionen foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer ved den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker indberetningsbyrden. Direktionen underretter uden ugrundet ophold Styrelsesrådet om alle sådanne ændringer.\n1. Retningslinje ECB/2009/20 ophæves fra den 1. september 2014.\n2. Henvisninger til den ophævede retningslinje skal forstås som henvisninger til denne retningslinje og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.\n2. Denne retningslinje træder i kraft den 1. september 2014.\n(1) EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.\n(2) EUT L 174 af 26.6.2013, p. 1.\n(3) EUT L 228 af 1.9.2009, s. 25.\nStatistikker over indtægter, udgifter og underskud/overskud\nNr. og lineære sammenhænge\nheraf: Primært underskud (–) eller overskud (+)\nSamlede løbende indtægter\nheraf: betales af virksomheder\nheraf: betales af husholdninger\nheraf: merværdiafgift (moms)\nNettobidrag til sociale ordninger\nheraf: faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger\nheraf: husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger\nAndre løbende indtægter\nheraf: renter modtaget\nSamlede løbende udgifter\nAndre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer\nRenter, inklusive indtægter fra swap- og fremtidige rentesikringsaftaler (FRA)\nUnderskud (–) eller overskud (+) iht. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud\nIndtægter fra salget af UMTS-tilladelser (universal mobile telecommunication systems)\nMedlemsstatens udgift til EU-budgettet\nheraf: momsbaserede tredje egne indtægt\nheraf: BNI-baserede fjerde egne indtægt\nMedlemsstatens indtægt fra EU-budgettet\nLøbende overførsler til det offentlige\nLøbende overførsler til ikke-offentlige enheder\nKapitaloverførsler til det offentlige\nKapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder\nMedlemsstatens balance over for EU-budgettet (nettoindtægt +, nettoudgift –)\nOmkostninger ved opkrævning af egne indtægter\nUdgifter til individuelt forbrug\nUdgifter til kollektivt forbrug\nSociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion\nProduktionsskatter betalt minus tilskud modtaget\nNettooverskuddet af produktionen\nUdgifter til forbrug opgjort i sidste års priser\nOffentlige investeringer opgjort i sidste års priser\nBruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser\nBNP opgjort i sidste års priser\nStatistikker over gælds-/underskudsjustering\nKorrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti\nNettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret)\nFinansielle aktiver (konsolideret)\nForsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier\nFinansielle derivater og medarbejderaktieoptioner\nheraf: påløbne, men endnu ikke betalte skatter og bidrag til sociale ordninger\nheraf: lån hos centralbanken\nDen offentlige sektors lånebehov\nDenomineret i national valuta\nDenomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet\nDenomineret i andre valutaer\nVærdiændringseffekter vedrørende gæld\nKapitalgevinst og -tab på valuta\nAndre værdiændringseffekter — pålydende værdi\nAndre mængdemæssige ændringer i gæld\nÆndringer i den offentlige gæld\nTransaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten (ikke-konsolideret)\nLån hos centralbanken\nStatistikker over den offentlige gæld\nOffentlig gæld (konsolideret)\nTilhørende residenter i medlemsstaten\nAndre monetære finansielle institutioner\nTilhørende ikke-residenter i medlemsstaten\nheraf: variabel rente\nRestløbetid på op til 1 år\nRestløbetid på over 1 år og op til 5 år\nRestløbetid på over 5 år\nGennemsnitlig restløbetid for gæld\nOffentlig gæld — nul-kupon-obligationer\nOffentlig gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer)\nUdstedt af statslig forvaltning og service (konsolideret)\nheraf: tilhørende andre offentlige delsektorer\nUdstedt af offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret)\nUdstedt af kommunal forvaltning og service (konsolideret)\nUdstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret)\nGæld tilhørende statslig forvaltning og service udstedt af andre offentlige delsektorer\nGæld tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau udstedt af andre offentlige delsektorer\nGæld tilhørende kommunal forvaltning og service udstedt af andre offentlige delsektorer\nGæld tilhørende sociale kasser og fonde udstedt af andre offentlige delsektorer\n1. Definition af sektorer og delsektorer\nSektorer og delsektorer i ENS 2010\nMonetære finansielle institutioner\nStatslig forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde)\nOffentlig forvaltning og service på delstatsniveau (undtagen sociale kasser og fonde)\nKommunal forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde)\nMedlemsstaterne og Den Europæiske Unions institutioner og organer (EU)\nEU-institutioner og -organer, undtagen ECB\nTredjelande og internationale organisationer, der ikke er residente i Den Europæiske Union\n2. Definition af kategorierne (1), (2)\nUnderskud (–) eller overskud (+) [1A.1] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.13, er lig med samlede indtægter [1A.7] minus samlede udgifter [1A.22], og er lig med underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.3], plus underskud (–) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.4], plus underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.5], plus underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.6].\nPrimært underskud (–) eller overskud (+) [1A.2] er lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1], plus renteudgifter [1A.28].\nUnderskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.3] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1311.\nUnderskud (–) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.4] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1312.\nUnderskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.5] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1313.\nUnderskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.6] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1314.\nSamlede indtægter [1A.7] er lig med samlede løbende indtægter [1A.8], plus samlede kapitalindtægter [1A.20].\nSamlede løbende indtægter [1A.8] er lig med direkte skatter [1A.9], plus indirekte skatter [1A.12], plus nettobidrag til sociale ordninger [1A.14], plus andre løbende indtægter [1A.17], plus omsætning [1A.19].\nDirekte skatter [1A.9] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13.\nDirekte skatter, heraf betales af virksomheder [1A.10], er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.11 og S.12.\nDirekte skatter, heraf betales af husholdninger [1A.11], er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.14.\nIndirekte skatter [1A.12] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.13.\nIndirekte skatter, heraf merværdiafgift (moms) [1A.13], er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.13.\nNettobidrag til sociale ordninger [1A.14] er lig med bidrag til sociale ordninger (D.61), der er opført under tilgang i S.13.\nNettobidrag til sociale ordninger, heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger [1A.15], er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.611), der er opført under tilgang i S.13.\nNettobidrag til sociale ordninger, heraf husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger [1A.16], er lig med husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger (D.613), der er opført under tilgang i S.13.\nAndre løbende indtægter [1A.17] er lig med formueindkomst (D.4), plus andre løbende overførsler (D.7), der er opført under tilgang i S.13, undtagen S.13-tilgang for renter (D.41), som også er en anvendelse i S.13, plus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), som er en anvendelse i S.13.\nAndre løbende indtægter, heraf renter modtaget [1A.18], er lig med renter (D.41), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse af alle sektorer undtagen S.13.\nOmsætning [1A.19] er lig med markedsmæssig produktion (P.11), plus produktion til eget brug (P.12), plus anden ikke-markedsmæssig produktion (P.131), der er opført under tilgang i S.13.\nSamlede kapitalindtægter [1A.20] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales af alle sektorer undtagen S.13.\nSamlede kapitalindtægter, heraf kapitalskatter [1A.21], er lig med kapitalskatter (D.91), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.\nSamlede udgifter [1A.22] er lig med samlede løbende udgifter [1A.23], plus samlede kapitaludgifter [1A.32].\nSamlede løbende udgifter [1A.23] er lig med løbende overførsler [1A.24], plus renteudgifter [1A.28], plus aflønning af ansatte [1A.29], plus forbrug i produktionen [1A.31].\nLøbende overførsler [1A.24] er lig med sociale overførsler [1A.25], plus subsidier [1A.26], plus andre løbende overførsler [1A.27].\nSociale overførsler [1A.25] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), plus sociale overførsler i naturalier vedrørende markedsmæssig produktion indkøbt af sektoren offentlig forvaltning og service (D.632), der er opført under anvendelse i S.13, plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i S.15.\nSubsidier [1A.26] er lig med minussubsidier (– D.3), der er opført under tilgang i S.13.\nAndre løbende overførsler [1A.27] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), andre produktionsskatter (D.29), plus formueindkomst (D.4) undtagen renter (D.41), plus andre løbende overførsler (D.7), der er opført under anvendelse i S.13, bortset fra diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i S.15.\nRenteudgifter [1A.28] er lig med renter (D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13.\nAflønning af ansatte [1A.29] er lig med aflønning af ansatte (D.1), der er opført under anvendelse i S.13.\nAflønning af ansatte, heraf lønninger [1A.30], er lig med løn (D.11), der er opført under anvendelse i S.13.\nForbrug i produktionen [1A.31] er lig med forbrug i produktionen (P.2), der er opført under anvendelse i S.13.\nSamlede kapitaludgifter [1A.32] er lig med investering [1A.33], plus andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver [1A.34], plus kapitaloverførsler [1A.35].\nInvestering [1A.33] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51g), der er opført under ændringer i aktiver i S.13.\nAndre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer [1A.34] er lig med lagerændringer (P.52), plus nettoanskaffelser minus afhændelser af værdigenstande (P.53), plus anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (NP), der er opført under ændringer i aktiver i S.13.\nKapitaloverførsler [1A.35] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som modtages af alle sektorer undtagen S.13.\nBruttoopsparing [1A.36] er lig med samlede løbende indtægter [1A.8] minus samlede løbende udgifter [1A.23].\nRenter, inklusive indtægter fra swap- og fremtidige rentesikringsaftaler ([1A.37] er lig med renter iht. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og som tilgang for alle sektorer undtagen S.13.\nUnderskud (–) eller overskud (+) iht. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [1A.38] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP B.9) i S.13 og lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1], plus påløbne renter [1A.28], minus renter, inklusive indtægter fra swap- og fremtidige rentesikringsaftaler [1A.37].\nIndtægter fra salget af UMTS-tilladelser (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] er lig med indtægterne fra salget af tredjegenerationsmobiltelefonlicenser, registreret som afhændelse af et ikke-finansielt aktiv ifølge Eurostats afgørelse om tildeling af mobiltelefonlicenser.\nFaktiske bidrag til sociale ordninger [1A.40] er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.611) [1A.15], plus husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger (D.613) [1A.16], der er opført under tilgang i S.13.\nSociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier [1A.41] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), der er opført under anvendelse i S.13.\nEU-udgifter i medlemsstater over for Den Europæiske Unions budget (EU) [1B.1] er lig med indirekte skatter modtaget af EU-budgettet [1B.2], plus løbende internationalt samarbejde (D.74) som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4], plus diverse løbende overførsler (D.75), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.5], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7].\nIndirekte skatter [1B.2] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.2122.\nLøbende internationalt samarbejde [1B.3] er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13.\nDiverse løbende overførsler [1B.4], er lig med diverse løbende overførsler (D.75) plus moms- og BNI-baserede egne EU-indtægter (D.76), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13.\nDiverse løbende overførsler, heraf momsbaserede tredje egne indtægt [1B.5], er lig med den momsbaserede tredje egne indtægt (D.761), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13.\nDiverse løbende overførsler, heraf den BNI-baserede fjerde egne indtægt [1B.6], er lig med den BNI-baserede fjerde egne indtægt (D.762), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13.\nKapitaloverførsler [1B.7] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales til S.2122.\nMedlemsstatens indtægt fra EU-budgettet [1B.8] er lig med subsidier (D.3), som betales af EU-budgettet [1B.9], plus andre løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], plus andre løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13].\nSubsidier [1B.9] er lig med subsidier (D.3), der er opført under anvendelse i S.2122.\nLøbende overførsler til det offentlige [1B.10], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.2122.\nLøbende overførsler til ikke-offentlige enheder [1B.11] er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.2122 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13.\nKapitaloverførsler til det offentlige [1B.12], er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt under ændringer i aktiver i S.2122.\nKapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder [1B.13], er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i aktiver i S.2122 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nMedlemsstatens balance over for EU-budgettet (nettoindtægt +, nettoudgift –) [1B.14] er lig med medlemsstatens indtægt fra EU-budgettet [1B.8], minus medlemsstatens udgift til EU-budgettet [1B.1].\nOmkostninger ved opkrævning af egne indtægter [1B.15] er den del af ikke-markedsmæssig produktion (P.13), der er opført under tilgang i S.13, og som er de omkostninger ved opkrævning af egne indtægter, der betales af EU-budgettet.\nUdgifter til forbrug [1C.1] er lig med udgifter til forbrug (P.3), der er opført under anvendelse i S.13.\nUdgifter til individuelt forbrug [1C.2] er lig med udgifter til individuelt forbrug (P.31), der er opført under anvendelse i S.13.\nUdgifter til kollektivt forbrug [1C.3] er lig med udgifter til kollektivt forbrug (P.32), der er opført under anvendelse i S.13.\nSociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion [1C.4] er lig med sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion (D.632), der er opført under anvendelse i S.13.\nForbrug af fast realkapital [1C.5] er lig med forbrug af fast realkapital (P.51c), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.\nProduktionsskatter betalt minus tilskud modtaget [1C.6] er lig med indbetalinger af andre produktionsskatter (D.29), der er opført under anvendelse i S.13, minus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), der er opført under anvendelse i S.13.\nNettooverskuddet af produktionen [1C.7] er lig med overskud af produktionen, netto (B.2n) i S.13.\nUdgifter til forbrug opgjort i sidste års priser [1C.8] er lig med de kædeindekserede udgifter til forbrug (P.3), der er opført under anvendelse i S.13, og som er opgjort i sidste års priser.\nOffentlige investeringer opgjort i sidste års priser [1C.9] er lig med de kædeindekserede faste bruttoinvesteringer (P.51), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og som er opgjort i sidste års priser.\nBruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser [1C.10] er lig med bruttonationalprodukt (B.1*g) i markedspriser.\nBruttonationalprodukt opgjort i sidste års priser [1C.11] er lig med det kædeindekserede BNP (B.1*g) i sidste års priser.\nKorrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti [2A.1] er lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.2].\nNettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret) [2A.2] er lig med transaktioner i nettoanskaffelsen af finansielle aktiver [2A.3] minus nettoændringen af transaktioner i passiver [2A.15].\nTransaktioner i finansielle aktiver (konsolideret) [2A.3] er lig med konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.4], plus transaktioner i gældsværdipapirer (F.3) [2A.5], plus transaktioner i lån (F.4) [2A.6], plus transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5) [2A.7], plus transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6) [2A.11], plus transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7) [2A.12] plus transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13], der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.4] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i gældsværdipapirer [2A.5] er lig med nettoanskaffelser af gældsværdipapirer (F.3), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i lån [2A.6] er lig med nye offentlige lån (F.4) efter fradrag af ydelser til det offentlige, der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger [2A.7] er lig med nettoanskaffelser af ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nPrivatiseringer (netto) [2A.8] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, der udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol (ENS 10, afsnit 2.36 til 2.39) over debitorenheden i S.13; sådanne transaktioner kan udføres af S.13 direkte med debitorenheden eller med en anden kreditorenhed.\nKapitaltilførsler (netto) [2A.9] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som udføres af S.13 direkte med debitorenheden.\nAndre [2A.10] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som ikke udføres af S.13 direkte med debitorenheden, men med en anden kreditorenhed.\nTransaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier [2A.11] er lig med nettoanskaffelser af forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner [2A.12] er lig med nettobetalinger af finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13] er lig med nettoanskaffelse af monetært guld og særlige trækningsrettigheder (F.1), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt andre tilgodehavender (F.8), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i andre finansielle aktiver, heraf påløbne, men endnu ikke betalte skatter og bidrag til sociale ordninger [2A.14], er lig den del af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8 aktiver) vedrørende skatter og bidrag til sociale ordninger, der er opført under D.2, D.5, D.61 og D.91, minus faktisk opkrævede skatter, der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i passiver (konsolideret) [2A.15] er lig med konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.16], plus transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer (F.31) [2A.17], plus transaktioner i langfristede gældsværdipapirer (F.32) [2A.18], plus transaktioner i lån (F.4) [2A.19], plus transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6) [2A.21], plus transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7) [2A.22] plus transaktioner i andre forpligtelser [2A.23], der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og under ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.16] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2A.17] er lig med nettoindgåelsen af kortfristede gældsværdipapirer (F.31), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2A.18] er lig med nettoindgåelsen af langfristede gældsværdipapirer (F.32), hvis oprindelige løbetid er mere end ét år, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i lån [2A.19] er lig med nyoptagne lån (F.4) efter fradrag af ydelser til eksisterende lån, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i lån, heraf lån hos centralbanken [2A.20], er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121.\nTransaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier [2A.21] er lig med nettoanskaffelser af forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner [2A.22] er lig med nettoindtægter vedrørende finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nTransaktioner i andre forpligtelser [2A.23] er lig med nettoindgåelsen af monetært guld og særlige trækningsrettigheder (F.1), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13, plus ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13, og plus andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.\nDen offentlige sektors lånebehov [2A.24] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.16], plus gældsværdipapirer [2A.17 og 2A.18] (F.3), plus lån (F.4) [2A.19]. Det er også lig med konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten.\nTransaktioner i langfristede gældsinstrumenter [2A.25] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], hvis oprindelige løbetid er mere end ét år.\nTransaktioner i gældsinstrumenter denomineret i national valuta [2A.26] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten.\nTransaktioner i gældsinstrumenter denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet [2A.27] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], der er denomineret i ecu, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i euro, før den pågældende medlemsstat havde indført euroen, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i den valuta, der var lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten, før den pågældende medlemsstat blev en medlemsstat i euroområdet.\nTransaktioner i gældsinstrumenter denomineret i andre valutaer [2A.28] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], der ikke er medtaget i [2A.26] eller [2A.27].\nAndre strømme [2A.29] er lig med værdiændringseffekter vedrørende gæld [2A.30], plus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.33].\nVærdiændringseffekter vedrørende gæld [2A.30] er lig med kapitalgevinster og -tab på valuta [2A.31], plus andre værdiændringseffekter — pålydende værdi [2A.32].\nKapitalgevinst og -tab på valuta [2A.31] er lig med nominelle kapitalgevinster/-tab (K.7) på gæld [3A.1], som ændrer værdi ved konvertering til national valuta på grund af ændringer i valutakurserne.\nAndre værdiændringseffekter — pålydende værdi [2A.32] er lig med gældsændring [2A.34] minus transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret) [2A.24] minus kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.31] minus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.33].\nAndre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.33] er lig med andre mængdemæssige ændringer (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 og K.6) vedrørende passiver, som er klassificeret enten som sedler og mønt samt indskud (AF.2), gældsværdipapirer (AF.3) eller lån (AF.4), der ikke er aktiver i S.13.\nÆndringer i den offentlige gæld [2A.34] er lig med gæld [3A.1] i år t minus gæld [3A.1] i år t–1.\nTransaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten (ikke-konsolideret) [2B.1] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2B.2], plus transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2B.3], plus transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2B.4], plus transaktioner i lån hos centralbanken [2B.5], plus transaktioner i andre lån [2B.6].\nTransaktioner i sedler og mønt samt indskud [2B.2] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.\nTransaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2B.3] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (F.31), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.\nTransaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2B.4] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (F.32), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.\nTransaktioner i lån hos centralbanken [2B.5] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i lån (F.4), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121.\nTransaktioner i andre lån [2B.6] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i lån (F.4), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.121.\nKonsoliderende transaktioner [2B.7] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter [2B.1] minus konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter [2A.24].\nKonsoliderende transaktioner — sedler og mønt samt indskud [2B.8] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2B.2] minus konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.16].\nKonsoliderende transaktioner — kortfristede gældsværdipapirer [2B.9] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2B.3] minus konsoliderede transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2A.17].\nKonsoliderende transaktioner — langfristede gældsværdipapirer [2B.10] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2B.4] minus konsoliderede transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2A.18].\nKonsoliderende transaktioner — lån [2B.11] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i andre lån [2B.6] minus konsoliderede transaktioner i lån [2A.19], plus konsoliderede transaktioner i lån, heraf lån hos centralbanken [2A.20].\nDen offentlige gæld (konsolideret) [3A.1] er lig med gæld som defineret i forordning (EF) nr. 479/2009. Den er også lig med de konsoliderede forpligtelser i S.13 i instrumentet sedler og mønt samt indskud [3A.2], plus kortfristede gældsværdipapirer [3A.3], plus langfristede gældsværdipapirer [3A.4], plus lån hos centralbanken [3A.5], plus andre lån [3A.6].\nGæld — sedler og mønt samt indskud [3A.2] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (AF.2).\nGæld — kortfristede gældsværdipapirer [3A.3] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (AF.31).\nGæld — langfristede gældsværdipapirer [3A.4] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (AF.32).\nGæld — lån hos centralbanken [3A.5] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som er et aktiv i S.121.\nGæld — andre lån [3A.6] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som ikke er et aktiv i S.121.\nGæld tilhørende residenter i medlemsstaten [3A.7] er lig med gæld tilhørende centralbanken [3A.8], plus gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9], plus gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] og plus gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11].\nGæld tilhørende centralbanken [3A.8] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.121.\nGæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.122 eller S.123.\nGæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129.\nGæld tilhørende andre residenter [3A.11] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.11, S.14 eller S.15.\nGæld tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten [3A.12] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.2.\nGæld denomineret i national valuta [3A.13] er lig med andelen af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten.\nGæld denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet [3A.14] er — før den pågældende medlemsstat bliver en deltagende medlemsstat — lig med andelen af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i én af medlemsstaterne (undtagen den nationale valuta [3A.13]), plus gæld denomineret i ecu eller euro.\nGæld denomineret i andre valutaer [3A.15] er lig med andelen af gæld [3A.1], der ikke er medtaget i [3A.13] eller [3A.14].\nKortfristet gæld [3A.16] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder.\nLangfristet gæld [3A.17] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er på mere end ét år.\nLangfristet gæld, heraf variabel rente [3A.18], er lig med andelen af langfristet gæld [3A.17], hvis rentesats er variabel.\nGæld med en restløbetid på op til ét år [3A.19] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på ét år eller derunder.\nGæld med en restløbetid på over ét år og op til fem år [3A.20] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år.\nGæld med en restløbetid på over ét år og op til fem år, heraf variabel rente [3A.21], er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år [3A.20], og hvis rentesats er variabel.\nGæld med en restløbetid på over fem år [3A.22] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over fem år.\nGæld med en restløbetid på over fem år, heraf variabel rente [3A.23], er lig med andelen af gæld (3A.1), hvis restløbetid er på over fem år [3A.22], og hvis rentesats er variabel.\nGennemsnitlig restløbetid for gæld [3A.24] er lig med gennemsnitlig restløbetid vægtet med udestående beløb udtrykt i år.\nOffentlig gæld — nul-kupon-obligationer [3A.25] er lig med andelen af gæld [3A.1] i form af nul-kupon-obligationer, dvs. obligationer uden kuponudbetalinger, hvis rentesats er baseret på forskellen mellem indfrielseskursen og emissionskursen.\nDen offentlige gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer) [3B.1] er lig med ikke-konsoliderede passiver i S.13, undtagen a) de passiver i S.1311, som samtidig er aktiver i S.1311, b) de passiver i S.1312, som samtidig er aktiver i S.1312, c) de passiver i S.1313, som samtidig er aktiver i S.1313 og d) de passiver i S.1314, som samtidig er aktiver i S.1314, i de samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1].\nKonsoliderende elementer [3B.2] er lig med de passiver i S.13, som samtidig er aktiver i S.13, undtagen a) de passiver i S.1311, som samtidig er aktiver i S.1311, b) de passiver i S.1312, som samtidig er aktiver i S.1312, c) de passiver i S.1313, som samtidig er aktiver i S.1313 og d) de passiver i S.1314, som samtidig er aktiver i S.1314, i instrumentet sedler og mønt samt indskud [3B.3], plus kortfristede gældsværdipapirer [3B.4], plus langfristede gældsværdipapirer [3B.5], plus lån [3B.6].\nKonsoliderende elementer — sedler og mønt samt indskud [3B.3] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (F.2).\nKonsoliderende elementer — kortfristede gældsværdipapirer [3B.4] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (F.31).\nKonsoliderende elementer — langfristede gældsværdipapirer [3B.5] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (F.32).\nKonsoliderende elementer — lån [3B.6] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet lån (F.4).\nGæld udstedt af den statslige forvaltning og service (konsolideret) [3B.7] er lig med passiverne i S.1311, der ikke er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.8], er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1312, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret) [3B.9] er lig med passiverne i S.1312, der ikke er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.10], er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1311, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af den kommunale forvaltning og service (konsolideret) [3B.11] er lig med passiverne i S.1313, der ikke er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af den kommunale forvaltning og service, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.12], er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret) [3B.13] er lig med passiverne i S.1314, der ikke er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld udstedt af sociale kasser og fonde, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.14], er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1313 i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld tilhørende den statslige forvaltning og service, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.15], er lig med passiverne i S.1312, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld tilhørende den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.16], er lig med passiverne i S.1311, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld tilhørende den kommunale forvaltning og service, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.17], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1314, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\nGæld tilhørende sociale kasser og fonde, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.18], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1313, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1].\n(1) [x.y] henviser til kategorinummer y i tabel x.\n(2) Begrebet »kategori« henviser til den offentlige sektor, medmindre andet nævnes.\nDe nationale centralbanker anvender de faciliteter, som er stillet til rådighed af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), og som er baseret på ESCB's IT-infrastruktur til elektronisk overførsel af den statistiske information, som kræves af Den Europæiske Centralbank (ECB). Udvekslingen af data inden for ESCB baseres på Det Statistiske Data- og Metadataudvekslingsformat (Statistical Data and Metadata eXchange format). Dette krav er ikke til hinder for, at der efter aftale og under særlige omstændigheder kan anvendes andre løsninger til overførsel af statistisk information til ECB.\nFor at sikre at datatransmissionerne fungerer tilfredsstillende skal de nationale centralbanker følge de anbefalinger, der er anført nedenfor.\nFuldstændighed: De nationale centralbanker rapporterer alle krævede serienøgler. Manglende rapportering af serienøgler eller rapportering af ikke-opførte serienøgler vil blive betragtet som ufuldstændig rapportering. Såfremt en observation mangler, skal denne mangel noteres, og den relevante markering af observationsstatus skal anvendes.


Andet – italia-aarhus.dk\nInviter Italien ind i hjemmet\nVi er mange her i Danmark, der har en forkærlig for Italien. Kulturen, maden, naturen og sproget har alle en charme, der adskiller sig meget fra vores hverdag i et skandinavisk land. Men det er de færreste af os, der har muligheden og pengene til at rejse til det sydeuropæiske land regelmæssigt for at nyde kulturen. Så hvorfor ikke bringe Italien med hjem til vores egne boliger?\nVarme farver og flot design\nBlandt de mange ting, vi kendetegner ved Italien er blandt andet deres flotte klassiske designs. Det ses både i deres mode, men også i deres interiør. Her er varme farver og rustikke elementer genkendelige karakterer, der er med til at skabe den helt særlige stemning og atmosfære, som vi er så mange, der elsker.\nOvervej at male nogle af dine vægge i hjemmet med nogle varme, “brændte” farver. Det kunne være en varm orange eller rødbrun. Herudover kan en rustik væg af mursten eller kalkmaling også skabe en mere Italiensk stemning. Sørg desuden for at pynte hjemmet med planter som for eksempel oliven- eller citrustræer. Disse detaljer kan være med til at gøre en stor forskel for stemningen i hjemmet.\nFlotte italienske møbler kan også gøre en enorm forskel for din bolig. Du behøver ikke at skifte alle møblerne i hjemmet ud, men få detaljer som en sofa eller et spisebord kan gøre en stor forskel. Hvis du mangler pengene til de perfekte møbler, kan et sms lån hjælpe dig godt på vej. Du finder de mest fordelagtige lån ved at bruge hjemmesider som Online-Lån.dk, hvor du kan få et overblik og sikre dig, at du ikke går glip af de bedste lån på markedet.\nLær at lave italiensk mad\nDen italienske mad er ikke til at komme udenom. Det er nok noget af det første, mange tænker på, når de tænker italiensk kultur. Der er en grund til, at man kan finde italienske restauranter stort set overalt i verden. Og det er også noget af det, vi savner mest, når vi vender hjem efter en tur til Italien. Så hvorfor ikke bare lave maden selv?\nDe fleste af os kan nok godt finde ud af at koge noget pasta eller lave en hjemmelavet pizza, men det er ikke nogen garanti for, at man får den italienske stemning. Overvej at få undervisning i italiensk madlavning eller følg videoer og opskrifter derhjemme. Så kan du hurtigt lære at lave hjemmelavet pasta eller lækre, italienske pizzaer.\nNyd spansk tapas i din egen lejlighed i Malaga\nNo Comments on Nyd spansk tapas i din egen lejlighed i Malaga\nSpanien er et fantastisk land at holde ferie i. Den rige kultur, det gode vejr, den smukke natur og den lækre mad er blot få af de mange gode elementer, der er med til at gøre Spanien og de spanske øer helt oplagte til ferien, lige meget om den skal være afslappende eller begivenhedsrig. Hvis du har det ligesådan med Spanien og kulturen, så kunne din egen lejlighed på Malaga være en oplagt idé.\nSlip for besværlig hotelbooking\nEn ferie skal helst være sjov og afslappende, men det kan nemt blive en udfordring, hvis man får dårlige oplevelser med hotelbooking og hotellet i sig selv. Det kan være svært at finde et hotel, der både passer til ens ønsker, behov og budget, og hvis hele familien skal med, kan det især være svært at finde værelser, der er store nok uden, at de skal koste en bondegård. Og så kan man desuden risikere at komme til hotellet og finde ud af, at der ikke er ordentlig aircondition, at der er en masse støj eller andre ubehagelige overraskelser.\nHvis du er glad for at være på ferie i Spanien, så hvorfor ikke købe din egen ferielejlighed? Køb lejlighed i Malaga her og vær sikker på, at din overnatning bliver god hver gang, du skal på ferie. Med din egen bolig i Malaga eller i det hele taget på Costa Del Sol, så er du sikker på en god ferie hver gang. Og der er rent faktisk penge at spare i længden, på at købe sin egen lejlighed i Malaga.\nDen perfekte ferie med både familie og venner\nDet er mindst lige så nemt at få en god, spansk ferie i din egen ferielejlighed i Malaga. Tag familien eller vennerne med på ferie, køb lækker tapas ind og få en fantastisk ferieoplevelse på en langt sjovere, simplere og nemmere måde. Muligheden for selv at lave mad kan desuden gøre ferien langt billigere, og det samme gælder muligheden for at bo i din egen lejlighed i stedet for dyre hotelværelser. Indret din feriebolig som du vil, og gør hver eneste ferie til en perfekt ferie.\nHvordan indretter du et hyggeligt køkken\nNo Comments on Hvordan indretter du et hyggeligt køkken\nKøkkenet er for mange husets hjerte, og det sted hvor hele familien samles. Har du lyst til at skabe et køkken som oser af varme, hygge og god stemning? Læs med her, for gode råd til hvordan du indretter et hyggeligt køkken.\nPraktisk med æstetisk overskud\nEt køkken må gerne være hyggelig, og sted hvor man får lyst til at sætte sig ned, sludre og drikke en kop kaffe sammen med nogen. Køkkenet er også det oplagte samlingssted i mange familier, hvor der bliver lavet mad, læst lektier, snakket og hygget i mange timer hver eneste dag. For at du skal skabe den helt rigtige køkkenhygge, så er det vigtig at du skaber plads til det. Sørg for at indrette køkkenet sådan at der er plads til børnene, samtidig som du kan forberede aftensmaden. Gå gerne til indkøb af et stort spisebord, med skuffer. Når maden er klar, så kan alt rod, samles i skufferne. Køkkenet bliver også samlingssted i mange familier om aftenen, hvor man spiller spil, eller samles rundt spisebordet til noget frugt. Hvis du har store vinduer, så kan det være hyggeligt med persienner af træ.\nFor at få den helt rigtige stemning i køkkenet, så kan det være et godt valg med træpersienner. Persienner af træ giver et varmere, og mere stemningsfyldt udtryk til køkkenet, samtidig som de er praktiske og nemme at gøre rent. Hvis du ønsker persienner i træ, så kan du finde et stort udvalg online. Der findes persienner i træ efter mål og i flere størrelser, og farver, og det giver et mere eksklusivt udtryk, end det aluminiums persienner gør.\nHvis du får persienner i træ i dit køkken, sørger du for at beholde den gode hyggelige stemning i køkkenet, både når persiennerne er rullet op, eller de er rullet ned.\nSådan får du din firkantet trampolin til nedgravning til at passe ind i haven\nNo Comments on Sådan får du din firkantet trampolin til nedgravning til at passe ind i haven\nSynes du heller ikke at en rund trampolin passer ind i din have? Eller hvad med en trampolin med ben? En firkantet trampolin kan du let og elegant grave ned i din have. Den giver et større areal for dig og dine børn at boltre sig på, og der er aldrig langt ned, hvis I skulle hoppe ud over kanten. Læs mere her, hvis du overvejer en firkantet trampolin til din have.\nFra din terrasse er der intet bedre end et glas italiensk vin efter en god og sund omgang lasagne eller spaghetti bolognese med parmesan. Børnene løber frit rundt i haven, og livet er skønt. Men der mangler noget, og du ved ikke hvad. Så skulle du overveje at grave en trampolin ned i din have. Dine børn vil elske det.\nEn firkantet trampolin til nedgravning, der passer ind\nDe fleste tænker trampoliner skal være runde og have ben, men faktisk kan der være masser af fordele ved at finde en firkantet trampolin til at grave ned i stedet for. Læs mere om en firkantet trampolin til nedgravning til haven ved at klikke på linket.\nFor det første er en firkantet trampolin til nedgravning lettere at placere rundt omkring i haven. Du kan tilpasse den havens æstetik, og det ser bare flottere ud i forhold til alle linjer og hjørner.\nHvis du vælger at grave trampolinen ned, kan du få den til at blive en del af havens udtryk, så den ikke stikker for meget ud, som en trampolin med ben på ville gøre. Du kan gøre din nedgravede trampolin en del af din have så let som ingenting.\nSå kan du i ro og mag lade børnene springe så tosset de vil, da en nedgravet trampolin er sikrere. Springfladen er også større, så du kan hoppe med børnene, hvis du da ikke har drukket for meget vin.\n© 2020\titalia-aarhus.dk


Varme bade i varme lande - Ferieberetning på Sjov for børn på ferie\nI juni 2006 var vi i Ungarn på ferie. "Vi" er Mathias på 2½, Line på 11 og mor og far.\nVi skulle selv køre derned, og netop som vi var kørt hjemmefra, og lige skulle poste et brev i postkassen gik udstødningen (på trods af farmands tjek nogle dage før) i stykker!! Det er surt en fredag aften, når man regner med at være i Ungarn næste eftermiddag! Heldigvis har vi en dygtig far i vores famile, så efter at mor og børn havde været hjemme i et par timer, havde far været på værkstedet og lavet bilen, og turen kunne genoptages!\nVi havde bærbare dvd-afspillere med til børnene, og de så film hele vejen til grænsen. På et tidspunkt faldt de i søvn, og vi kørte videre i natten. Vi skiftedes til at køre et par timer ad gangen, og på den måde nåede vi Leipzig kl. meget-tidligt næste morgen. Udenfor Leipzig købte vi brød på en rasteplads, og smurte så morgenmad med smør osv. fra køletasken, - hyggeligt og meget "ferie-agtigt"\nVores GPS havde åbenbart en brist, for hele formiddagen kørte vi på små veje. De var rigtig hyggelige, - men tempoet er ikke særlig højt og vi nåede derfor først frem til campingpladsen ved 17-tiden om lørdagen. Børnene klarede turen godt, undtagen den sidste time som ikke var særlig sjov for nogle af os, - men det kan man jo så udmærket forstå!\nVi havde lejet et mobil-home på den største campingplads i Balatonfüred. Den hed ganske enkelt Balatonfüred. Leje af mobilhome er en ferieform vi har prøvet før, og som passer godt til os, der ikke er så vilde med at dele bad og andre faciliteter med andre. Man har sit eget bad, toilet og køkken, og tilmed en lille "have" med havemøbler. Der var også fint plads til os alle i "stuen". Line fik sit eget værelse, og Mathias sov i "smørhullet" hos mor og far.\nVi var der lidt udenfor sæsonen, så der var rigelig plads omkring os! I de andre mobil-homes var der næsten kun børnefamilier, så Mathias fik hurtigt legekammerater. Der var desværre ikke nogle børn på Lines alder\nCampingpladsen ligger direkte ned til Balatonsøen, - Europas største ferskvandssø, og der er lavet en lille strand, hvor man kan ligge og se færgerne krydse søen.\nVi så mange steder og mange ting, - men en af de ting som vi alle hyggede os med, var en tur i Termal-badet i Pápa.\nEt termalbad er baseret på vand, - vaaarmt vand, som kommer direkte fra undergrunden, og derfor er 32-36 grader varmt.\nVi var, som sagt, i termal-badet i Pápa, som ikke bare er et bad, - men et helt vandland! Indendørs var der pools og boblebade. Udendørs var der børnebassin, vandrutchebaner og pools.\nDet som var så fantastisk ved termal-badet var, at det ikke var koldt at gå i vandet, og det var heller ikke koldt at komme op, - da luften jo også var dejlig varm, - det har jeg alligevel ikke været ude for før.\nVi havde nogle rigtige gode timer deroppe, og Mathias, som på det tidspunkt var 2½ hyggede sig rigtig i børnepoolen. Den var vel omkring 40-50 cm. dyb på det dybeste sted, så der blev hoppet fra kanten masser af gange!!\nI løbet af ferien var vi også i Budapest, - som er en flot flot by, med et - for børnefamilier - tiltrækkende kvarter! Der var simpelthen et "hjørne" af byen med tivoli, cirkus og Zoo. Vi havde en eftermiddag på stedet, og nåede kun tivoliet. Udenfor disse attraktioner var der masser af gadehandlere med alskens legesager, gasballoner og andre spændende ting!\nPriserne er stadig forholdsvis lave i Ungarn så vi var ude at spise flere aftener. En middag med rødt oksekød til mor, far og Line og en børnemenu til Mathias, inkl. 3 * ½ sodavand og 2*½ øl, kunne fås for omkring 300 kr, og det var endda på campingpladsen. Hvis man havde fundet et mindre "turistet" sted kunne det garanteres gøres meget billigere, - men det var dejligt for os at kunne gå frem og tilbage, og der var 4-5 restaurenter at vælge imellem, så det blev ikke ensformigt. En enkelt dag købte vi også pizza på campingpladsen, og tog det med hjem i "haven" og spiste, - det var såå hyggeligt!\nDer er ikke nogle deciderede forlystelsesparker i Ungarn, som vi kender det herhjemmefra, - undtaget Tivoliet mm. i Budapest, men fra vores campingplads var der 120-130 km., så den tur tager man kun 1 gang.\nVi var der midt i juni og vejret var perfekt!! Der var sol og varme hver eneste dag, og vi fik slet ikke pakket de lange bukser og trøjerne med lange ærmer ud, - for der var slet slet ikke brug for dem!\nDet er en god idé at tage af sted i juni, da der dels er meget bedre plads (omend der er nogle steder som ikke er åbnet endnu), og dels fordi der ikke bliver så ulideligt varmt som i juli.\nGod fornøjelse til de som endnu har til gode at opleve Ungarn!\nfamilienolsen d. 02. oktober 2007


Om os - Payvend Om os - Payvend\nPayvend / Om os\nPayvend gør en forskel Succesen er skabt gennem tæt dialog med\nkunden, grundig analyse og et innovativt team\nmed sikkert blik for fremtidens muligheder.\nPayvend er en teknologivirksomhed med mange års erfaring i at levere teknisk avancerede løsninger til vore kunder, hvor integration mellem systemer fra forskellige leverandører typisk er en del af løsningen.\nVi er specialiserede i trafikstyring og procesoptimering i forskellige forretningsområder såsom parkering, lastbiltransport og logistik, taxihåndtering, etc. Denne ekspertise kombineret med omfattende viden om integration af systemer fra forskellige leverandører resulterer i unikke forretningsmuligheder for vores kunder.\nVores mange løsninger er baseret på en kraftfuld og fleksibel hardwareplatform, der skaber det bedste miljø for fleksible softwareløsninger, der kan udvides og opgraderes, når behovene ændrer sig over tid.\nVores systemet er udviklet ved hjælp af de nyeste industrisoftwarestandarder indenfor server og web udvikling. De er derfor i sig selv internetaktiverede og klar til brug i skyen.\nPayvend har et erfarent personale af serviceteknikere, der er på vagt 24×7 til at håndtere driftsmæssige problemer. Desuden kan vores serviceteknikere udføre regelmæssig vedligeholdelse af en lang række tredjeparts produkter som måtte indgå i vores løsninger.\nDet ligger i vores natur at fordybe os, før vi lægger os fast på en strategi. En del af forberedelserne består i at analysere brugerdata. Det giver et uvurderligt indblik i, hvad løsningen skal kunne for at indfri brugernes behov.\nCheck-in løsninger til færger bliver udviklet og solgt til de første kunder\nCheck-in løsning videreudvikles til genbrugspladser\nMarkedsleder i check-in for færgeselskaber i Skandinavien\nCheck-in løsning videreudvikles til parkeringsanlæg\nFørste check-in løsning uden for Skandinavien\nSalgsselskab etableret i joint-venture med Østrigske Kapsch\nLogistikløsning, transportcentre og CPH lufthavn\nProjekternes størrelse øges med 100 %\nØget sourcing af softwareudvikling, produktion af terminaler samt installation\nKombinationen af hostede og on-site komponenter udgør nu en\ninnovationsplatform, hvorfra løsninger skabes i dialog med kunden\nØge synligheden af Payvend’s værdier og teknologier via tydelig storyline\nOrganisk vækst med professional bestyrelse og udvidet salgsorganisation\nInnovation defineres som transformation\naf ideer og ressourcer til brugbare\napplikationer – og det er netop som innovativ\nsamarbejdspartner, at Payvend kan gøre en


Utrolig dejligt sommerhus på 80 m2 + hems: 16 m2, som er beliggende på en skøn naturgrund med græsplæne omgivet af bøgehæk. Fra grunden har man panoramaudsigt udover havet, man kan ane øen Endelave. Huset er bygget i 1992. Huset er til 7 personer og har både vaskemaskine og opvaskemaskine.\nUtrolig dejligt sommerhus på 80 m2 + hems: 16 m2, som er beliggende på en skøn naturgrund med græsplæne omgivet af bøgehæk. Fra grunden har man panoramaudsigt udover havet, man kan ane øen Endelave. Huset er bygget i 1992 - renoveret 2012 med nyt køkken samt nye trægulve samt varmepumpe, som gør huset yderst energivenlig. Huset er til 7 personer, som er fordelt på 3 soveværelser: et soveværelse med bred dobbeltseng med boksmadrasser, et soveværelse med dobbeltseng med boksmadrasser samt et værelse med 1 enkeltseng med boksmadras. På hemsen er der 2 sovepladser med springmadrasser. Et dejligt og lyst badeværelse med wc, håndvask, bruseniche samt vaskemaskine. Køkken og stue er kombineret. Køkkenet er udstyret med keramisk komfur med varmluftsovn, emhætte, stort køleskab, sep. fryser findes i redskabsskur samt opvaskemaskine. Fra køkkenet går man ned af et par trappetrin til den hyggelige stue med højt til loftet, som er udstyret med brændeovn, fjernsyn med digitalparabol, DVD-afspiller, internet, stereoanlæg med CD-afspiller samt udgang til en stor, afskærmet, delvis overdækket terrasse med havemøbler. I alle soveværelser og i køkken er der trægulve, mens i stue, entré og på badeværelse er der klinker med gulvvarme. Desuden forefindes barneseng og barnestol. Huset har en fantastisk beliggenhed, og fra grunden, stuen og den store terrasse kan man nyde udsigten. Huset er utrolig dejlig indrettet og fremtræder overalt særdeles indbydende. Huset ligger i et naturskønt område, og der er ikke langt til Juelsminde, hvor man kan opleve en hyggelig atmosfære på havnen, eller man kan gå en tur igennem den hyggelige og livlige by, hvor man kan besøge en af de mange caféer eller restauranter. I området findes desuden golfbaner, ”Put and Take” søer, eller man kan besøge en af de mange pottemagere, som holder til i Juelsminde området.


LED blinker | Lav-det-selv.dk\nkrogsoe 01-12-2018 13:19\nJeg vil gerne skifte mine 20 W G4 halogen stifter om til LED i vores emhætte men jeg har et lille problem. Jeg har skiftet strømforsyning ud med en LED driver og de nye G4 LED stifter lyser også fint. Men nå jeg slukker for lyset på kontakten på emhætten, blinker pærerne ca. hver anden sekund ganske kort!! Hvad kan der være galt??\nGregeren 01-12-2018 13:31\nPrøv at bytte rundt på ledningerne til driveren, på 230v siden. Hvis ikke det hjælper, kan du købe en lille kondensator som tager det.\nDer er som sådan ikke noget galt, men led bruger så lidt at de kan køre på krybestrøm, som akkumuleres når de er slukket.\nGregeren 01-12-2018 13:33\nUndersøg dog lige om din driver skal have en minimums belastning for at den duer, og om du har opnået denne med den effekt dine leds har.\nkrogsoe 01-12-2018 14:09 Trådstarter\nHej Gregeren tak for dit svar, driveren er en fra biltema https://www.biltema.dk/byggeri/elin...2000038013 Den til 59.90 kr\nDen skal drive to 1,2 W LED stifter.\nDet hjælper ikke at bytte rundt på ledninger...\nKan du forklare hvordan jeg sætter en kondensator på? Og hvor stor den skal være?\nGregeren 01-12-2018 17:01\nDu skal sætte denne på udgangen af din driver, hen over terminalerne:\nkrogsoe 06-12-2018 18:58 Trådstarter\nNå, nu har jeg monteret en kondensator men det hjælper ikke... Er der andre muligheder?\nGregeren 06-12-2018 19:03\nHar du prøvet at vende pæren i soklen?\nLyser de er stadig svagt hvis du slukker for gruppen til emhætten i tavlen?\nkrogsoe 06-12-2018 19:58 Trådstarter\nDet hjælper ikke at vende pæren.\nHvis jeg slukker for gruppen er der ingen lys i pæren 🙂\nThomas_Mygind 06-12-2018 20:28\nMåske er du nød til at bruge en stk. gammel glødepære som en af dine pærer.\nEl-mek67 07-12-2018 01:11\nDet hjælper altså at slukke på gruppen, så det er altså ikke en “gratis energi ud af luften ting” Biltema har solgt dig 🥴. Men afbryderen i emhætten, afbryder den de 230 V til LED drriveren ? Ellers kan den måske bringes til det, hvis det allerede er tilfældet, eller for besværligt at etablere, kan du prøve at montere en 10 k ohm modstand paralelt med den omtalte kondensator, den må kunne “æde” det som driveren lækker. Hvis ikke : prøv en mindre mindre modstand, 1 k ohm feks. Det giver så et tab på 144 mW; men prøv nu først med den store.\nkrogsoe 08-12-2018 18:19 Trådstarter\nNu har jeg prøvet at monterer modstande og det hjælper heller ikke... Tror jeg må nøjes med mine 20w halogen stifter🙂\nG4 LED STIFT PÆRE