1 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Referat fra møde i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Fredag 29. oktober 2010, fra kl til med efterfølgende frokost Mødelokale D, Medborgerhuset, Bindslevs Plads 5, Silkeborg Deltagere: Afbud: Bent Peter Larsen, Hans Nikolajsen for Niels Højberg, Lasse Jacobsen, Jesper Hjort, Henning Hansen, Niels Aalund, Jesper Kaas Schmidt, Claus Damgaard, Niels Erik Kjærgaard, Ole Jespersen, Jann Hansen, Birgit Fogh Rasmussen, Nich Bendtsen, Per Mathiasen, Lars Møller, Jens Kaptain, Bo Johansen, RM, Jan Kallestrup, Jonna Holm Pedersen, KKR, Eva Glæsner, KKR, Inger Bojsen Nehm, kdnet (ref.). Jesper Thyrring Møller og Alice Steenor. 1. Godkendelse af dagsorden KKR mødet 9. november 2010 tilføjes dagsordenen på anden del af mødet. Kd-net er blevet bedt om at udpege yderligere et medlem til Kompetencerådet. Udpegningen drøftes under punkt 15. eventuelt. Med disse tilføjelser blev dagsordenen godkendt. 2. Godkendelse af referat fra mødet fredag 10. september 2010 Bilag 1. Referat fra møde i kd-net fredag 10. september Nich Bendsen gjorde opmærksom på, at det foreslåede temamøde om turisme i forlængelse af kd-net mødet ikke afholdes. Derfor opfordrede han til at kommunerne er opmærksomme på KL konferencen, Tid til Turisme 29. november 2010 i Grenå. 3. Den regionale udviklingsplan v. Niels Erik Kjærgaard Opfølgning på Kick-off mødet onsdag 27. oktober Der blev givet udtryk for positive tilbagemeldinger på første del af konferencen, der blev afholdt 27. oktober /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 1\n2 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Der var generel enighed om, at det fremadrettet er vigtigt at sikre at den regionale udviklingsplan holdes på det strategiske niveau og at den røde tråd i forhold til Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi bevares. Der planlægges et temamøde i KKR i februar, hvor den regionale udviklingsplan drøftes. 4. Det specialiserede socialområde v. Jan Kallestrup Orientering om proces og tidsplan vedrørende den fremtidige koordinering af den sociale rammeaftale. Jan Kallestrup oplyste, at der onsdag 27. oktober 2010 blev afholdt et møde med direktør Anne Jastrup, Region Midtjylland. Til mødet havde Region Midtjylland udfærdiget et notat vedrørende opgaveporteføljen i forbindelse med den sociale rammeaftale (vedlagt referatet). Notatet er Region Midtjyllands bedste bud på opgaveporteføljen og den hermed forbundne økonomi, som den ser ud i dag. Det forventes, at opfølgningen på takstarbejdet, fremover vil kræve mere tid. Det er holdningen hos Region Midtjylland, at rammeaftalen er blevet for omfattende. Region Midtjylland har derfor gjort sig overvejelser om, hvordan en forenkling kan ske. Dette vil blive drøftet på et senere møde mellem repræsentanter for kd-net og Region Midtjylland. Lovforslaget om den fremtidige koordinering af de sociale rammeaftaler er forsinket, hvilket betyder, at der stadig er en vis usikkerhed omkring indholdet af lovforslaget. Det kan få betydning for, hvor hurtigt der handles med hensyn til overtagelse af koordineringsopgaven. Hos Region Midtjylland er man indstillet på at deltage i en overgangsordning. Jan Kallestrup kvitterede for Region Midtjyllands samarbejdsvilje i forbindelse med opgaveoverdragelsen. Med hensyn til finansieringen, vil tilskuddet til opgaven fremover sandsynligvis blive udbetalt til de enkelte kommuner, hvilket betyder, at der mellem kommunerne skal laves en finansieringsaftale. Den fremtidige koordinering af den sociale rammeaftale er på dagsordenen til møde i KKR Midtjylland 9. november Nyt fra Regionen v. Regionsdirektør Bo Johansen I finanslovaftalen for 2009 og 2010 er der afsat 600 mio. kr. til nære sundhedstilbud og til lægehelikopterordning. Bo Johansen orienterede om, at Region Midtjylland i samarbejde med læger og fysioterapeuter har igangsat 1. fase i etableringen af sundhedshuse i Grenå og Skive og nu regner med at søge midler til 2. fase i etableringen. Desuden er der en proces i gang med Lemvig, Struer og Holstebro kommuner, hvor der er udarbejdet ansøgninger til etablering af såkaldte nære sundhedstilbud /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 2\n3 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 6. Eventuelt Høringsperioden for Vækstforums handlingsplan ser ud til at blive tidsmæssigt presset, da der er foreslået høringsfrist i begyndelsen december Kommunerne ønsker, at tidsfristen for afgivelse af høringsvar udskydes til januar Bo Johansen lovede at undersøge muligheden for en forlængelse af høringsperioden /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 3\n4 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Anden del af mødet (uden regionsdirektøren) Oversigt over foreløbige dagsordenspunkter til KKR mødet 9. november 2010 blev uddelt på mødet. Vedr. Punkt 3.3. Sammenhængende erhvervsservice: Der er et ønske fra kommunernes side om, at kommunerne får større mulighed for at præge udviklingen inden for området. Vedr. punkt 3.5. Lov om trafikselskaber: Det blev aftalt, at den nationale evaluering, der er under udarbejdelse, bliver fremsendt til kommunaldirektørerne. Vedr. punkt 6.1. RUP temadag: Det blev anbefalet, at temamødet afholdes for hele KKR kredsen. Det blev aftalt, at Niels Højberg og Niels Erik Kjærgaard deltager i planlægningen af temamødet, så sammenhængen mellem RUP og Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi bliver behandlet på temamødet. 7. Opfølgning på første del af mødet Ingen bemærkninger. 8. Det specialiserede socialområde Opfølgning på punkt Den fremtidige koordinering af den sociale rammeaftale v. Jan Kallestrup Orientering fra møde med direktør Anne Jastrup, Region Midtjylland onsdag 27. oktober Det blev aftalt, at den nedsatte arbejdsgruppe vedr. den fremtidige koordinering af den sociale rammeaftale arbejder videre med udarbejdelse af et forslag for fremtidig organisering med henblik på at have et forslag klart i begyndelsen af december KRASOS v. Henning Hansen Orientering om drøftelse i KRASOS vedr. udmøntning af rammeaftalen 2011 samt takstopfølgningsarbejdet. Med hensyn til reduktion af taksterne på 5% arbejdes med et forenklingsskema i takstgruppen. Forventningen er, at en reduktion på 5% samlet set nås /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 4\n5 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Med hensyn til tillægsydelser, vil takststyregruppen sikre den tilstrækkelige indrapportering, som aftalt i rammeaftalen. Med hensyn til delegering af handlekompetencen, arbejdes der aktuelt med en ordning, hvor der er én takst. Der er dog tvivl om, hvorvidt en takst står i rimeligt forhold til arbejdsmængden. Ligeledes stiller der spørgsmålstegn ved lovligheden i en ordning med én takst. Det blev foreslået at sætte taksten i 2011 til 0 kr. så ekstraadministration undgås. Henning Hansen drøfter muligheden i KRASOS. 9. Uddannelsesområdet v. Lasse Jacobsen Der orienteres om fokusområder samt tidsplan for det videre arbejde i styregruppen for uddannelsesområdet. Der er i styregruppen enighed om, at der arbejdes videre med arbejdsgiverrollen og rekruttering af medarbejdere som det primære fokusområde. Der vil blive udarbejdet en oversigt over bestyrelser, udvalg og andre fora på uddannelsesområdet, hvor kommunerne i den midtjyske region har repræsentation. Kommissoriet skærpes i forhold til arbejdsgruppens fokusområder. Der bliver udarbejdet en fælles notat sammen med VIA om forventninger til medlemmerne af uddannelsesudvalgene. Der er aftalt fire møder pr. år med næste møde i januar KKR bliver orienteret om gruppens arbejde i februar Praktikpladser for sygeplejestuderende v. Lasse Jacobsen Der orienteres om resultatet af møde med direktør Aase Lydiksen, VIA 8. oktober Aase Lydiksen forestiller sig en samarbejdsaftale med kommunerne i stil med den VIA har med Region Midtjylland. Det er blevet tydeliggjort for Aase Lydiksen, at det ikke vil være muligt, at et samarbejdsorgan kan beslutte noget på kommunernes vegne. Det var svært at få et billede af, hvor stort problemet med manglende praktikpladser er. Derfor er Aase Lydiksen blevet bedt om at fremskaffe tal på, hvor mange praktikpladser de mangler hvert år. Det blev aftalt at udlevere en liste over kontaktpersoner i kommunerne. Ankerkommunen for SOSU-dimensioneringen, pt. Silkeborg Kommune, vedligeholder listen /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 5\n6 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 10. Vækstforums handlingsplan v. Jan Kallestrup Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi følges op af en handlingsplan, der sendes i høring i blandt andet kommunerne. Drøftelse af hvorvidt kommunerne skal afgive fælles høringssvar. Bilag 2. Udkast til handlingsplan til Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi - eftersendes. Der var enighed om, at der ikke skal udarbejdes et fælles høringssvar. Med hensyn til en eventuel udsættelse af høringsfrist (jf. punkt 6 ovenfor), blev der opfordret til, at de kommuner, der har repræsentation i Vækstforum er opmærksomme på om en udsættelse er indarbejdet i sagsfremstillingen. 11. Bruxellesturen 2011 v. Jonna Holm Pedersen Status på Bruxellesturen Der var enighed om at tage imod det fremsendte tilbud om fælles afrejse fra Krarup. Kommissær Connie Hedegaard har sagt ja til at mødes med kredsen, og der arbejdes videre med på et møde med kommissærens talsmand og EU ambassadøren. 12. Fællesseminar november 2010 v. Jan Kallestrup Orientering om program for fællesseminaret Der blev udleveret et nyt udkast til program, der nu har fokus på innovation. Der var generel enighed om, at det var et fornuftigt program, dog var der et ønske om at få et par praktiske eksempler fra den kommunale verden med i programmet. Der arbejdes videre med programmet, der fremsendes til kd-net snarest. 13. Mødeplan for 2011 v. Jan Kallestrup Mødeplan for 2011 fremlægges til godkendelse. Det foreslås, at møderne fortsat afholdes i Medborgerhuset, Bindslevs Plads 5 i Silkeborg. Bilag 3. Udkast til mødeplan for 2011 Mødeplanen for 2011 blev godkendt. 14. Næste møde v. Jan Kallestrup Datoen for næste møde afhænger af mødeplanens godkendelse, jf. punkt 13. Næste møde i kd-net afholdes fredag 14. januar 2011 på medborgerhuset, Bindslevs Plads 5 i Silkeborg /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 6\n7 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region 15. Eventuelt A. Henvendelse fra KMD: Jan Kallestrup informerede om, at KMD meget gerne vil i dialog med kd-net om, hvordan de kan understøtte den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, objektiv sagsbehandling og strategi i det hele taget. Der var enighed om, at kd-net ikke er det rette fora for den ønskede dialog. Det blev foreslået, at Kombit inviteres til en generel strategisk IT drøftelse, hvor borgmestrene også deltager. Og at kd-net anbefaler, at Kombit ikke inviteres til et KKR møde. B. Udpegning til kompetencerådet: Kompetencerådet vil gerne have udpeget yderligere et medlem. Beskæftigelseschef Vibeke Jensen, Århus Kommune blev udpeget. C. FLIS: Der blev stillet spørgsmål vedr. KL s håndtering af FLIS-projektet, såvel til processen som til besparelsespotentialet, der er meget vanskelig at gennemskue. Det blev foreslået, at Jesper Thyrring Møller inddrages i overvejelserne vedr. FLIS håndteringen samt i en drøftelse med Kombit. D. Kollektiv trafik: Der blev givet udtryk for, at der er usikkerhed om, hvorvidt kommunerne skal være medfinansierende på ruter, der er udpeget til uddannelsesruter. Region Midtjylland lægger på den ene side op til, at det er et fælles ansvar. På den anden side konstateres, at Region Midtjylland blot vil bidrage med resurser til enkelte afgange, mens ansvaret for ruterne overgår til kommunerne. Det blev aftalt, at Lars Møller drøfter problemstillingen i trafikgruppen. Det blev aftalt, at de bilaterale aftaler, der allerede er indgået mellem kommuner og Region Midtjylland, skal danne grundlag for drøftelsen. Kd-net sekretariatet indhenter de bilaterale aftaler fra kommunerne /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 7\n8 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Referat fra seminar i kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Tid og sted: Torsdag 18. til fredag 19. november 2010 på Hotel Nørre Vosborg Deltagere: Afbud: Alice Steenor, Bent Peter Larsen, Lasse Jacobsen, Henning Hansen, Niels Aalund, Jesper Kaas Schmidt, Claus Damgaard, Niels Erik Kjærgaard, Jann Hansen, Jesper Thyrring Møller, Birgit Fogh Rasmussen, Jesper Thyrring Møller, Nich Bendtsen, Lars Møller, Jens Kaptain, Jesper Hjort (torsdag), Niels Højberg (torsdag), Jan Kallestrup, Jonna Holm Pedersen, KKR, Eva Glæsner, KKR, Inger Bojsen Nehm, kd-net (ref.). Ole Jespersen, Per Mathiasen. Opfølgning på seminaret Formålet med årets seminar var at sætte innovation højere på den kommunale dagsorden, som et middel til at få udført opgaver mere effektivt. Programmet var tilrettelagt med fokus på toplederens rolle og betydning for innovationsprocessen. Der kom konkrete bud på, hvordan innovationsprocesser bliver håndteret ledelsesmæssigt i Fredericia og Århus Kommuner og på Grundfos. Seminaret sluttede med et konkret eksempel på en produktinnovationsproces med casen den intelligente stol. Oplægsholderne inspirerede til nytænkning og nye ideer. Der var enighed om, at innovation er vejen til at få løst en række af de problemstillinger kommunerne står overfor de kommende år. I forlængelse heraf, var der enighed om, at der bør arbejdes videre med innovationstemaet, både internt i kommunerne og gerne i fællesskab mellem flere kommuner. På den afsluttende opsamling på seminaret, fremkom der følgende forslag til at holde fokus på innovationstemaet: - at få synliggjort de ideer og projekter, der er i kommunerne i en projektbørs, så et større samarbejde om innovationsprojekter opnås. - at der afholdes et temamøde, hvor der fokuseres toplederens rolle i innovationsprocessen. Det blev aftalt, at der afsættes tid på kd-net mødet 14. januar 2011 til drøftelse af, hvordan kd-net arbejder videre med innovationstemaet. Generalforsamling 2010 Efter en kort status over årets aktiviteter blev organiseringen af kd-net og de administrative arbejdsgrupper drøftet. Der blev udtrykt tilfredshed med organiseringen af kd-net /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 1\n9 Kommunaldirektørnetværket i den midtjyske region Det blev aftalt at fastholde medborgerhuset i Silkeborg som fast mødested. Det blev foreslået, at der afkortes i de faste dagsordener til fordel for mere temadrøftelse. Der var dog bred enighed om, at der fortsat er behov for at drøfte og nå til enighed om en lang række fælleskommunale interesseområder, hvorfor det stadig vil være hensigtsmæssigt at fastholde en del drøftelses- og aftalepunkter på dagsordenen. Der var endvidere enighed om, at der med fordel kan planlægges flere temamøder, eventuelt i forlængelse af kd-net møderne. Det blev aftalt, at mødestrukturen fastholdes, og at forretningsudvalget planlægger relevante temamøder. Der var enighed om, at der i 2011 sættes fokus på følgende områder: Det specialiserede socialområde o Organiseringen af koordineringsarbejdet o Takstopfølgning Sundhedsområdet Vand og Natur Den regionale udviklingsplan Med hensyn til de administrative arbejdsgrupper, er det kun vand og naturgruppen, der mangler at blive igangsat. Der blev rejst spørgsmål ved arbejdsprocessen i Vækstforums administrative styregruppe. Det blev aftalt, at den administrative styregruppe til Vækstforum forbereder et statusnotat på arbejdsprocessen til kd-net mødet i marts. Det blev aftalt, at kd-net afregningen fremsendes til kommunerne, så det er muligt at betale den, så fakturaen kan indgå som en del af 2010 regnskabet /Inger B. Nehm/telefon /mobil /mail: 2\n10 !"#$ % & & ' &()' *+ ' +!, + ++ '+!+!- '.) ') '' + + '+++ '+ ) -+$$ %" "/'' 0$'-! + ) 1'+ '+ - + ") +' - +-!-2)! $' - +!!+, +!- ' '+! +' ' '!-'-$ $ ', + + ) '$!+$' !!+),!- '.)''!-,! ) +))', $' ' $'+' + +)&- '-+!-! + '!-++ 34) $ ' + ) 3565*42355 * /5!473"5 " */' "5 ",4:231!$%)"5*,!4) +'!-, ++ + )+ $+-,9 * $' ++)\n11 1,! 7,' ' $'$' ++,, + + +!!!! )+' -$) 1'$+++- ";0!- :7 (8)6 $ +!+ + ) $'+"+ +, +!!!! ) -! $ +$! +)(! ) 9 +$,+, $'!-, )- <+<' ) ',!- -34!-,34)!-!-' $' ) ' ''! $ + ) ' + ++ ' ' ''+++ '+ ) ' $+++$ + ) '$ +, ' ' '+$' ) /'+! + ' +)!-! +,'#' +!' - ' +'$,),' +/ / +!+ +) '$' $+ +) 1' $'+ ++!!-! )\n12 Notat Forslag til fremtidig organisering af koordineringen af de sociale rammeaftaler i den midtjyske region Dette notat er udarbejdet med henblik på kommunaldirektørnetværkets (Kd-net) drøftelse af den fremtidige organisering af koordineringsopgaven vedr. de sociale rammeaftaler på Kd-netmødet den 14. januar Målet med drøftelsen i Kd-net er, at blive enige om en fælles indstilling til KKR til behandling på KKR-mødet 8. februar Kd-net indstillingen omfatter som udgangspunkt følgende punkter: Godkendelse af principper og kriterier for organisering af det fælleskommunale sekretariat til varetagelse af koordineringen af opgaverne vedr. rammeaftalen, herunder bemandingen Godkendelse af principperne for finansieringen af sekretariatet mv. herunder fremsendelse af fælles dagsorden til kommunernes stillingtagen. Udpegelse af KRASOS, som fælles administrativ styregruppe for sekretariatet. Bemyndigelse af KRASOS til at udarbejde koncepter for de fremtidige rammeaftaler, forslag til rammeaftalens indhold, nedsættelse af kommissorier for diverse grupper mv. Godkendelse af den geografiske placering af sekretariatet. Postadresse: Favrskov Kommune Social og Sundhed Sekretariatet Skovvej Hinnerup Tlf januar 2011 Sagsbehandler: Trine Funder/Jan Kallesturp Tlf Personlig henvendelse: Favrskov Kommune Social og Sundhed Sekretariatet Lovgivning Som en konsekvens af økonomiaftalen for 2011 mellem KL og Regeringen, har regeringen fremsat lovforslag om, at kommunerne overtager koordineringsansvaret for rammeaftalerne, samtidig med at rammeaftalekonceptet forenkles. Forventningen er, at lovforslaget vedtages af Folketinget medio februar Umiddelbart herefter vil lovforslaget træde i kraft. Sagsnr Dokument nr Cpr.-/CVR-nr./Ejd.nr. Formålet med lovændringen er, at rammeaftalerne i højere grad skal blive et redskab for kommunerne til på tværs at styre faglig udvikling, kapacitet og økonomi, herunder takstudvikling. Med kommunernes overtagelse af koordineringsopgaven ændres de formelle krav til rammeaftalen, således der senest 1. juni skal udarbejdes en Udviklingsstrategi, hvor der redegøres for de faglige og servicemæssige overvejelser og senest 15. oktober en Styringsaftale, som primært forholder sig til de kapacitetsmæssige og økonomiske perspektiver. Herudover giver den ændrede lovgivning ministeren mulighed for senest 1. februar at udmelde særlige temaer/tilbud som skal behandles i rammeaftalen. I 2011 forventes ministerens udmelding af temaer at foreligge i forbindelse med lovens vedtagelse ligesom Udviklingsstrategien vedr. rammeaftale 2012 først skal foreligge sammen med Styringsaftalen senest 15. oktober\n13 Det er forventningen, at der med gennemførelsen af lovforslaget sker en væsentlig forenkling af rammeaftalerne og kommunernes og regionernes arbejde med dem. Det er ligeledes hensigten at rammeaftalerne skal styrke kommunerne i rollen som køber af pladser hos regioner eller andre kommuner. Politisk og administrativ proces Sommeren 2010 I forbindelse med kommunernes overtagelse af koordineringsansvaret for de sociale rammeaftaler, har KL s bestyrelse besluttet, at KL skal arbejde for, at der i regi af de enkelte KKR oprettes et fælleskommunalt sekretariat til varetagelse af koordineringen af de sociale rammeaftaler. KL s bestyrelse anbefaler endvidere, at de fem KKR ere nedsætter en administrativ styregruppe, som består af en kommunaldirektør, der er tovholder, og relevante fagdirektører. Den administrative styregruppe skal understøttes af en fælleskommunal sekretariatsfunktion med medarbejdere, der er finansieret af kommunerne i fællesskab, ansat i en kommune og forankret i kommunerne som helhed gennem KKR. Efteråret 2010 På mødet i KKR 26. august 2010 blev den fremtidige organisering af koordineringsopgaven vedr. det specialiserede specialområde drøftet. På mødet blev kommunaldirektørnetværket (Kd-net) anmodet om at iværksætte udarbejdelsen et oplæg til, hvordan kommunerne i fællesskab kan etablere et sekretariat til varetagelse af koordinationsopgaverne i relation til rammeaftalen. På møde i Kd-net 10. september 2010 blev der nedsat en styregruppe, bestående af to kommunaldirektører og tre direktører for de sociale områder. Styregruppen fik til opgave at udarbejde forslag til fremtidig organisering af koordineringsopgaven vedr. rammeaftalen. 9. november 2010 drøftede KKR emnet igen. Her blev det blev besluttet, at KKR s formandskabet sammen med Kd-net arbejder videre med at finde en overgangsløsning som kan iværksættes hurtigst muligt med henblik på, at der på KKR-mødet i februar 2011 kan tages stilling til et oplæg til en varig løsning af koordineringsopgaven. I forlængelse heraf er der afholdt møder med repræsentanter for Region Midtjylland om vilkår og muligheder for overtagelsen af koordineringsopgaven. Styregruppen har afholdt møde 24. november og 22. december 2010 og på den baggrund udarbejdet oplæg til et fælleskommunalt sekretariat til varetagelse af koordineringsopgaverne vedr. rammeaftalen. Januar 2011 KD-net præsenteres for styregruppens oplæg på møde 14. januar januar 2011 vil KRASOS blive orienteret om og drøfte styregruppens forslag til fælleskommunalt sekretariat. 2\n14 Februar 2011 På møde 8. februar 2011 vil KKR tage stilling til forslag til fælleskommunalt sekretariat til varetagelse af koordineringsopgaverne vedr. rammeaftalen. Det videre forløb Efter beslutningen om organiseringen og lokaliseringen af sekretariatet på KKR mødet den 8. februar 2011udarbejder Kd-net i samarbejde med KRASOS og den kommune, hvor sekretariatet placeres, en fælles plan for etableringen og opstarten af sekretariatet herunder sekretariatets overordnede arbejdsgrundlag. Overdragelsessamarbejde med Region Midtjylland Repræsentanter fra styregruppen har afholdt flere møder med Region Midtjylland vedr. håndteringen af opgaverne frem til og umiddelbart efter, at kommunerne overtager koordineringen af rammeaftalen. Der er enighed om, at Region Midtjylland varetager alle opgaverne i forbindelse med rammeaftalen indtil kommunerne ifølge lovgivningen overtager koordineringen af rammeaftalen (overtagelsesdatoen er endnu ukendt, men det forventes aktuelt at det vil ske pr. 1. marts 2011). Region Midtjylland har givet tilsagn om mod betaling at stille relevante medarbejdere til rådighed i perioden umiddelbart efter, at kommunerne har overtaget ansvaret for koordineringen af rammeaftalen. Region Midtjylland har ved de afsluttende drøftelser ligeledes tilkendegivet, at medarbejdere med kendskab til området kunne være interesseret i at fortsætte arbejdet med opgaverne. Fælleskommunalt sekretariat for koordineringen af rammeaftalen Styregruppen anbefaler, at følgende forhold indgår i beslutningen vedr. organiseringen og placeringen af sekretariatet for koordineringen af de sociale rammeaftaler: - KRASOS udpeges som overordnet ansvarlig fælles styregruppe for sekretariatet. KRASOS får dermed det overordnede ansvar for tilrettelæggelsen og opfølgningen på sekretariatets arbejde. Herunder udarbejdelse af koncepterne for de fremtidige rammeaftaler, forslag til rammeaftalernes indhold, nedsættelse af kommissorier for diverse arbejdsgrupper mv. - Sekretariatet forankres i en kommune som forpligter sig til at forankre opgaven på direktørniveau, således at det er en direktør, der er ansvarlig for koordineringsarbejdet overfor KKR og Kd-net. - Den kommune, hvor sekretariatet lokaliseres er ansvarlig for ansættelse af medarbejdere til sekretariatet samt eventuel aftale med Region Midtjylland vedr. overdragelsessamarbejde. Det formelle ledelsesansvar for sekretariatet forankres i den pågældende kommune. - Som udgangspunkt anbefaler styregruppen, at sekretariatet bemandes med 2 fuldtidsansatte medarbejdere, som evt. kan suppleres med frikøb af specialister i nogle af 3\n15 kommunerne. Frikøb kan f.eks. komme på tale i forbindelse med tilrettelæggelsen og opfølgningen på takstarbejdet. - De fastansatte medarbejderne i sekretariatet skal som udgangspunkt være generalister - gerne med en kombination af proces- og økonomifaglig erfaring. - Det vurderes, at det er vigtigt, at sekretariatet er organisatorisk forankret i det sociale område således, der er grundlag for løbende sparring for medarbejderne i sekretariatet. - Sekretariatet kan med fordel også have en vis tilknytning til sundhedsområdet, således sekretariatet på sigt, eventuelt kan tilpasses/udvides til også at betjene kommunerne i det regionale samarbejde på sundhedsområdet. - Kommunerne i den midtjyske region forpligter sig til at stille kvalificeret arbejdskraft til rådighed for samarbejdet med sekretariatet og bidrage til at de fælles aftaler og planer kan realiseres. - Hovedopgaverne for sekretariatet omfatter udover den konkrete koordineringsopgave vedr. rammeaftalen følgende: Sekretariatsfunktionen for KRASOS, Den administrative styregruppe, Dialogforum og andre relevante fora på det sociale område. Den løbende dialog mellem kommunerne, regionen og interesseorganisationerne på det sociale område. Udarbejdelse af oplæg, analyser mv. til KKR Løbende orientering af og dialog med Kd-net. - Det foreslås, at der fra opgavens overtagelse afsættes et årligt budget svarende til to årsværk. Desuden afsættes midler til frikøb af medarbejdere fra andre kommuner, konferencer, kurser, analyser, netværksarrangementer for relevante medarbejdergrupper samt midler til øvrig drift (husleje, kørsel, kontorartikler, repræsentation, kommunikation m.v.) i sekretariatet. - Det foreslås, at udgifterne til sekretariatet fastlægges årligt af kommunaldirektørnetværket (senest i forbindelse med styringsaftalens godkendelse) for det kommende år. - Udgifterne til sekretariatet finansieres af de DUT-midler som kommunerne tildeles i medfør af overdragelsen af opgaven. Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at kommunerne på landsplan bliver tilført 15, 8 mio. kr. De midtjyske kommuners nøjagtige andel er pt. ukendt. - Styregruppen foreslår, at det indstilles til samtlige 19 kommuners byråd, at den samlede DUT-kompensation frigives som et disponibelt beløb, der forvaltes af Kd-net. Der er enighed om at DUT-beløbet efter Kd-nets beslutning kan anvendes til andre fælles formål. 4\n16 - Et evt. økonomisk overskud i forhold til det samlede årlige disponible beløb kan overføres til det efterfølgende år eller tilbagebetales til kommunerne efter samme fordeling som indbetalingen til det fælles arbejde sker. - DUT-beløbet opkræves årligt at sekretariatet for Kd-net. Sekretariatskommunen forvalter det årlige aftalte budget og aflægger regnskab herfor til Kd-net og evt. KKR. Geografisk placering af sekretariatet Styregruppen har vurderet mulighederne for en lokalisering af sekretariatet efter de principper, der hidtidig er anvendt i løsningen af de administrative opgaver i relation til KKR-Midtjylland: I tilknytning til KKR-sekretariatet (Horsens) I tilknytning til Kd-net sekretariatet (Favrskov) I den kommune der har formandskabet for de fælles opgaver på det sociale område (Ikast-Brande). Da lokalisering af sekretariatsfunktionen de tre nævnte steder er forbundet med en række fordele og ulemper er der opstillet følgende supplerende kriterier, som styregruppen finder relevante i forhold til beslutningen om lokalisering af sekretariatet: Sekretariatet bør placeres i en kommune, der er repræsenteret i KRASOS Sekretariatet bør placeres i en geografisk centralt beliggende kommune i den midtjyske region med henblik på at sikre det bedste rekrutteringsgrundlag. På baggrund af ovenstående overvejelser, principper og kriterier anbefaler styregruppen, at det fælleskommunale sekretariat vedr. koordineringen af rammeaftaleopgaven lokaliseres i én af følgende kommuner. Forslag A. Viborg Kommune (Job og Velfærd i Viborg) Med en placering i Viborg Kommune vil sekretariatet bliver forankret hos Leif Gjørtz Christensen, der er direktør for Job og Velfærd samt medlem af KRASOS. Forslag B. Favrskov Kommune (Social og Sundhed i Hammel) Med en placering i Favrskov Kommune vil sekretariatet blive forankret hos direktør Jacob Stengaard Madsen, der er direktør for Social og Sundhed samt medlem af KRASOS. Begge kommuner har givet udtryk for, at de stiller sig til rådighed for løsning af opgaven. Overvejelser vedr. Udviklingsstrategi og Styringsaftale 2012 Styregruppen har drøftet, om 2011 bør være et overgangsår, hvor Udviklingsstrategien for 2012 hovedsageligt baseres på de faglige tiltag, der er iværksat i medfør af rammeaftale 2011 og hvor Styringsaftalen hovedsageligt koncentreres om opfølgning på analysearbejdet vedr. vedr. taksterne og den konkrete takstaftale for\n17 Styregruppen er dog enige om, at der er et aktuelt behov for at fokusere på den fælles videreudvikling af omkostningseffektive tilbud, som kan bidrage til den samlede budgetoverholdelse på de specialiserede socialområder i kommunerne. Et af perspektiverne i det fælles udviklingsarbejdet er, at skabe grundlag for og understøtte, at der sker en omlægning at den daglige og faglige opgaveløsning i de kommunale tilbud. Derfor anbefaler styregruppen, at KRASOS hurtigst muligt tilrettelægger arbejdet med Udviklingsstrategien for Samtidig fastholdes det fælles fokus på styringen af og opfølgningen på behovet for pladser, udviklingen i taksterne samt den generelle udgiftsudvikling, således den enkelte kommune har de bedste vilkår for at styre deres budgetter på det specialiserede område i overensstemmelse med det fastlagte serviceniveau. På mødet i KL 4. januar 2011, med deltagelse af kommunale repræsentanter i de fem regioner, var der generel enighed om 2011 bør være et overgangsår, hvor kommunerne har fokus på sikker drift og på at Udviklingsstrategien og Styringsaftalen for 2012 kun i et vist omfang rummer den forenkling, som forventes i medfør af den ændrede lovgivning. På mødet i KL blev der rejst spørgsmål om den særskilte bekendtgørelse vedr. rammeaftale mellem Regionsråd og kommunalbestyrelser på specialundervisningsområdet udgår? KL kunne ikke besvare spørgsmålet, men har rejst det i deres høringssvar overfor ministeriet. KL gav tilsagn om, at de vil følge op på spørgsmålet med henblik på en hurtig afklaring. Evaluering Styregruppen foreslår, at organiseringen af koordineringsopgaven vedr. den sociale rammeaftale evalueres administrativt i foråret med henblik på en samlet drøftelse af de administrative sekretariatsfunktioner i KKR ultimo Bilag Notat fra KL om opgaver knyttet til udarbejdelse af sociale rammeaftaler. Materiale fra regionen vedr. rammeaftaleopgaven. Referat fra styregruppens møde 22. december Dagsorden og noter fra møde i KL 4. januar 2011 vedr. ny lov om rammeaftalerne. 6\n18 Regionshuset Viborg Beskrivelse af udfordringer på uddannelsesområdet Sundhedssekretariatet Skottenborg 26 Postboks 21 DK-8800 Viborg Tel Social- og sundhedsassistentuddannelsen: Der er to væsentlige udfordringer for Region Midtjylland i forbindelse med uddannelse af social- og sundhedsassistenter. Disse udfordringer er skitseret nedenfor. Det er gældende for begge udfordringer, at de skal ses i forhold til hvilke fremtidige behov kommuner og Region Midtjylland har for social- og sundhedsassistenter. Strukturreformen og den generelle udvikling i sundhedsvæsenet gør, at plejeopgaver forskydes fra region til kommune, og dermed er behovet for socialog sundhedsassistenter faldende i regionen, mens det sandsynligvis er stigende i kommunerne. Ifølge data fra Det Fælleskommunale Løndatakontor (www.fldnet.dk) er der på landsplan ansat social- og sundhedsassistenter i kommunerne og i regionerne (sept. 2010). Dermed er fordelingen 66 % / 34 % (afrundet) ansat i henholdsvis kommuner og regioner. Der er ikke forhold der taler imod at samme fordeling, ikke også gør sig gældende imellem Region Midtjylland og kommunerne i Region Midtjylland. Det er hensigtsmæssigt, hvis der er overensstemmelse mellem fordelingen af ansættelser og fordelingen af færdiguddannede. Dels for at sikre balance i opgavefordelingen mellem kommunerne og regionen men også for at sikre, at eleverne får gode læringsmuligheder, og der er en hensigtsmæssig balance mellem antallet af elever og færdiguddannet personale. Dato Side 1 I dag er Region Midtjylland ansættende myndighed for cirka 55 % af social- og sundhedsassistenteleverne, mens der som nævnt er ansat cirka 34 % af de færdiguddannede assistenter i regionerne. 1. Kliniske uddannelsespladser i forbindelse med kommunernes hjemtagning af sociale institutioner Social- og Sundhedsassistentuddannelsen er en vekseluddannelse, hvor eleverne skifter mellem skolebaseret undervisning og praktik. I løbet af uddannelsen skal eleverne igennem tre praktikforløb, som i nævnte rækkefølge er: Somatisk praktik, psykiatripraktik og primær kommunal praktik. Primær kommunal praktik kan som udgangspunkt kun foregå i en kommune, og somatisk praktik kan som udgangspunkt kun foregå på et hospital. Psykiatripraktikken kan derimod både afholdes i den\n19 kommunale og regionale sektor, da denne praktik kan foregå i henholdsvis behandlingspsykiatrien og socialpsykiatrien. De psykiatriske praktikforløb fordeles derfor ud på både regionale og kommunale institutioner og tilbud. Der er ikke indgået en fast aftale mellem KKR Midtjylland og Region Midtjylland om, hvorledes de psykiatriske praktikforløb fordeles mellem kommuner og region. Praksis er derfor, at opgaven løses gennem en løbende dialog mellem uddannelsesinstitutionerne og region og kommuner med udgangspunkt i en fordeling udarbejdet i de tidligere amter. Det kan bevirke, at når socialpsykiatriske institutioner overdrages fra region til kommuner følger dimensioneringen ikke med. Herved kan der opstå uklarhed om, hvilken sektor der har pligt til at ansætte eleven. Det er derfor hensigtsmæssigt, hvis der kan udarbejdes et værktøj, som f.eks. en fordelingsnøgle til at fordele praktikpladserne med og der samtidig foretages en principiel drøftelse med kommunerne om, hvordan uddannelsesopgaven skal fordeles mellem regionen og kommuner. En eventuel fordelingsnøgle kan sikre, at de eksisterende praktikpladser følger med, når kommuner hjemtager opgaver inden for Socialpsykiatrien. Samtidig skal der tages højde for, at kommunernes ansvar for at tage del i uddannelsesopgaven relativt følger den udvikling, der sker i forholdet mellem regional og kommunal psykiatri. På den måde vil en øgning i optaget automatisk medføre, at kommunernes forpligtigelse opjusteres relativt svarende til den mængde af opgaver, som kommunerne vælger at hjemtage fra regionen. Derudover er det væsentligt at være opmærksom på, at eleverne gennemfører den somatiske praktik først, og der sker et mærkbart frafald igennem uddannelsen især i 1. skoleperiode og 1. praktikperiode. Det kan medføre, at regionen har flere elever i somatisk praktik, end kommunerne har i primær kommunal praktik. 2. Fordelingen af ansættelser af social- og sundhedsassistenter Som tidligere nævnt er fordelingen af elevansættelser mellem kommuner og region i Region Midtjylland 45 % / 55 %, mens fordelingen af færdiguddannede på landsplan er 34 % / 66 %. Dimensioneringen sker i flere forskellige regi bl.a. i forbindelse med indgåelse af trepartsaftalen i 2007, hvor dimensioneringen for det øgede optag blev aftalt. Trepartsaftalen genåbnes i 2011, hvor det er hensigtsmæssigt, hvis dimensioneringen drøftes med henblik på at få aftalt en dimensionering, der i højere grad afspejler fordelingen af ansættelser af færdiguddannede social- og sundhedsassistenter. Sygeplejerskeuddannelsen Der er flere udfordringer for Region Midtjylland i forbindelse med uddannelse af sygeplejersker. Disse udfordringer er skitseret nedenfor: Side 2\n20 1. Ændrede læringsmuligheder Sundhedsvæsenets udvikling gør, at der foretages mere ambulant behandling og mere behandling i hjemmet, og der sker en større specialisering. Disse tendenser resulterer bl.a. i færre sengedage. Det betyder, at læringsmulighederne for at lære specielt grundlæggende sygepleje mindskes på hospitalerne. Der findes i nogle tilfælde bedre muligheder for at lære basale sygeplejefaglige kompetencer i kommunerne, da opgaven med pleje, genoptræning og rehabilitering af både ældre og syge borgere primært foregår i denne sektor. Dette er også konklusionen i en undersøgelse lavet af sygeplejeskolerne i Århus, Silkeborg og Randers i samarbejde med de omkringliggende kommuner 1. I projektet kom de sygeplejestuderende i deres første kliniske praktikperiode på lokalcentrenes plejeboliger og i kortids - eller på aflastningspladser. Antagelsen var, at det var i den primære sektor, at de optimale læringsmuligheder for basal sygepleje var. I projektet blev det konkluderet, de studerendes læring i plejecentrene svarede til de studerendes læring i studieunit og var højere end de studerendes læring i traditionelt organiserede afsnit på sygehuse. Sygeplejerskeuddannelsen i Holstebro og de seks omkringliggende kommuner 2 har gennemført et projekt, der har haft til formål at få etableret flere uddannelsespladser i kommunerne. Projektet har betydet, at andelen af uddannelsespladser i de seks kommuner er steget væsentligt til omkring 25 %, og i den seneste prognose fra VIA University College er andelen af uddannelsespladserne i de seks kommuner 31,7 %. Den omtalte normeringsplan er vedlagt der gøres opmærksom på, at der er tale om prognose, så der kan ske ændringer. Normeringsplanen viser, at kommunerne omkring Sygeplejerskeskolen i Holstebro med en andel af uddannelsespladser på 25 31,7 % har betydeligt flere uddannelsespladser end de øvrige kommuner i regionen. Bl.a. har kommunerne omkring Sygeplejerskeskolen i Viborg/Thisted en andel af uddannelsespladser på 9,5 %, mens kommunerne omkring Sygeplejerskeskolen i Århus har en andel på 9,8 %. 1 Projekt: Læring af grundlæggende sygepleje i primær sundhedstjeneste af Anne-Marie Skovsgaard, Britta Stenholt, Carsten Nielsen, Dorthe Sørensen, Via University College, sygeplejeskolerne i Århus, Silkeborg og Randers. Rapport kan findes på følgende link: undlæggendesygeplejeiprimærsundhedstjeneste.pdf 2 Holstebro, Herning, Struer, Ikast-Brande, Lemvig og Ringkøbing-Skjern. Side 3\n21 I forhold til det psykiatriske område, der især er relevant i modul 8, arbejdes der ligeledes på at etablere flere kommunale uddannelsespladser. Se nedenfor vedr. udfordringer i forbindelse med modul Problematik i forbindelse med afviklingen af modul 8 på sygeplejerskeuddannelsen På modul 8 i Sygeplejerskeuddannelsen er de studerende i praktik inden for psykiatrien. Langt størstedelen af disse praktikforløb er placeret i Region Midtjylland, mens der etableres få praktikforløb i kommunerne. Når kommunerne hjemtager tilbud oplever Region Midtjylland i nogle tilfælde, at praktikpladserne med tiden forsvinder. Her kunne der komme en styrket opmærksomhed på, at kommunerne bevarede de sygeplejestuderendes uddannelsesforløb i psykiatripraktikken. Da kommunerne fortsat hjemtager opgaver på det psykiatriske og sociale område, kan det forventes, at behovet for uddannet arbejdskraft på området stiger. Derfor er det relevant at se på, om antallet af uddannelsespladser i kommunerne på dette område kan øges. Samtidig oplever Region Midtjylland, at skolernes praktikpladsopsøgende arbejde primært er rettet mod Region Midtjylland. Det betyder, at det primært er i regionen, at antallet af uddannelsespladser øges, når dimensioneringen forøges. Denne oplevelse vil også blive drøftet med uddannelsesinstitutionerne. Dermed kan der ligge et uudnyttet potentiale i kommunerne, mens Region Midtjylland har en stor udfordring med at etablere tilstrækkeligt og egnede praktikpladser til de sygeplejerskestuderende, som skal i praktik inden for psykiatrien. Ernæring og Sundhedsuddannelsen Kommunerne overtog opgaven med den borgerrettede forebyggelse som følge af strukturreformen i Derfor ser Region Midtjylland potentiale for, at der kan oprettes uddannelsespladser til studerende på Ernæring og Sundhedsuddannelsen i kommuner. I dag er der meget få uddannelsespladser i kommunerne. Region Midtjylland oplever, at det bliver mere og mere vanskeligt at lave gode uddannelsesforløb på hospitalerne, for det antal studerende som pt. er i praktik på hospitalerne. Ergoterapeut og fysioterapeut uddannelserne Kommunerne overtog opgaven med genoptræning, rehabilitering og den borgerrettede forebyggelse i forbindelse med strukturreformen i Det betyder, at en større andel af de færdiguddannede ergoog fysioterapeuter finder job i kommunerne frem for regionen, hvilket også bør afspejles i fordelingen af uddannelsespladser. I dag findes der uddannelsespladser i kommunerne, regionerne og i private fysioterapeutpraksis. De fleste uddannelsespladser findes i regionen. Side 4\n22 Region Midtjyllands hospitaler oplever, at det siden strukturreformen er blevet betydeligt vanskeligere at lave gode uddannelsesforløb på hospitalerne, bl.a. fordi patientforløbene er blevet kortere som følge af, at opgaver i forbindelse med rehabilitering sker i kommunerne. Denne udvikling forventes at fortsætte fremover, da det forventes, at patientforløbene på hospitalerne fortsat vil optimeres. Udviklingen skyldes, at kommunerne med strukturreformen overtog opgaverne med den generelle genoptræning og den borgerrettede forebyggelse, hvilket berører hovedparten af de patienter, der skal genoptrænes. Derfor er der ikke de samme læringsmuligheder i Region Midtjylland, som der tidligere har været, og hospitalerne har fået sværere ved at lave gode uddannelsesforløb. Side 5\n23 KKR MIDTJYLLAND Årshjul for KKR Midt KKR møde den 8. februar Godkendelse af referat Tema Karinas oplæg. 2. Kommunal/Regionalpolitiske sager 2.1 Meddelelser 2.2 Oplæg af Karina Sehested, Cand.scient.soc. PhD., Skov og Landskab KU, Kommunekontaktråd i den regionale styring (20-20). 2.3 Vederlagsfri fysioterapi, - status i Midtjylland og drøftelse af styringsinstrumenter 2.4 Håndtering af rammeaftalerne efter vedtagelsen af ny lovgivning 2.5 Styring af det specialiserede område(status 5%) 2.6 Dimensionering af uddannelsespladser på pædagogområdet 2.7 Proces/drøftelse af indspil til den nationale væksthusaftale for Orientering om den nye overenskomst med de praktiserende læger. 2.9 Orientering om ny praktikpladsaftale Den 30. marts 2011 Jnr P55 Sagsid Ref JHP Dir Favrskov Kommune Skovvej Hinnerup 1/3 3. Udpegelser 3.1. Beskæftigelsesankenævnet, - nyt medlem i stedet for Kaare Gravesen 4. Kommunekontaktrådet 5. Sager til orientering 5.1 Sundhedsaftaler, hovedemner fra de bilaterale drøftelser og SST s godkendelse. 6. Evt. 2. KKR møde den 15. april 2011 Tema? 1. Godkendelse af referat\n24 2. Kommunal/Regionalpolitiske sager 2.1. Meddelelser 2.2. Evt. resultater af udvalgsarbejde om justering af den kommunale medfinansiering (jf. økonomiaftale) 2.3. Sundhedsministeriets evaluering af sundhedsaftalerne 2.4. Modeller for velfungerende samarbejde med almen praksis 2.5. Dimensionering af social og sundhedsuddannelsen Drøftelse af certificering/kvalitetsmål for det enstrengede erhvervsservicesystem (evt. eller på mødet i juni) 2.7. Drøftelse af kommunernes indspil til den nationale væksthusaftale 2.8. Opfølgning turisme-handleplanen 2.9. Opfølgning på RUP, - drøftelse af kommunale emner 3. Udpegelser Kommunekontaktrådet 5. Sager til orientering Evt. 3. KKR møde den 10. juni 2011 Tema? 1. Godkendelse af referat 2. Kommunal/Regionalpolitiske sager 2.10 Meddelelser Udpegelser Kommunekontaktrådet 5. Sager til orientering Evt. 4. KKR møde den 25. august 2011 Tema; Uddannelse (invitere Harald og Johannes) 1. Godkendelse af referat 2\n25 2. Kommunal/Regionalpolitiske sager 2.1. Meddelelser 2.2. Væksthus, opfølgning Udpegelser 4. Kommunekontaktrådet 5. Sager til orientering 6. Evt. Tema? 5. KKR møde den 8. november Godkendelse af referat 2. Kommunal/Regionalpolitiske sager 2.1. Meddelelser 2.2. Væksthus, KKR Væksthus kontrakt 2012 og kommunekontrakter Udpegelser 4. Kommunekontaktrådet 5. Sager til orientering 6. Evt. 3\n26 Notat til KKR Covenant of Mayors Borgmesterpagten Den 10. december 2010 Introduktion Ideen til CoM blev undfanget i 2006, og de første Borgmesterpagter underskrevet i Sigtet er at bistå de byer og regioner, som ønsker at gå længere end EU s klimamål om mindskelse af CO2-udslippet med 20% senest i CoM er således på en og samme tid en styrkelse af Unionens indsats på klimaområdet og en anerkendelse af den store rolle, lokalsamfundene spiller for at reducere CO2-udslippet. Her skitserer vi kort forpligtelser og fordele ved at indtræde i dette samarbejde, og nedenfor er der flere detaljer om selve pagten, handleplanerne og den støtte, som deltagelse i CoM kan give adgang til. Instrumenterne i CoM er: Underskrivelse af en Borgmeterpagt, Covenant of Mayors. Udarbejdelse på lokalt niveau af et CO2-regnskab (Baseline Emission Inventory, BEI) og På grundlag af BEI en bæredygtig energiplan, Sustainable Energy Action Plan (SEAP). Indsendelse af disse SEAP og BEI inden et år efter underskrivelsen. I denne bestræbelse kan de lokale myndigheder hente hjælp fra: o Borgmesterpagtkontoret (Bruxelles), o Det fælles forskningscenter (Joint Research Center) omfattende Institute for Energy (IE) og Institute for Environment and Sustainability (IES) o Lokalt oprettede støttestrukturer, Supporting Structures. Kommunernes resultater vil blive benchmark et på Borgmesterpagtens hjemmeside Borgmesterpagten giver en styrket chance for o At søge investeringsmidler gennem ELENA-mekanismen (dvs. i Den Europæiske Investeringsbank, EIB) o At søge projektmidler gennem IEE (selvom det ikke altid og formelt er nogen betingelse)\n27 o Genopretningsmidler (selvom det ikke formelt er nogen betingelse) Vurdering Borgmesterpagten har fået større betydning, end den blev spået for bare et år siden. Pt. er Borgmesterpagter blevet underskrevet i Europa. I Danmark var Århus som den eneste midtjyske by tidligt ude, men inden for det seneste halve år har alle sjællandske kommuner skrevet under, og Region Nordjylland og Syddanmark forventes at gøre det samme i løbet af vinteren. I betragtning af, at Region Midtjylland og ganske mange midtjyske byer allerede arbejder med bæredygtighed og i visse tilfælde med selvforsyning, er skridtet ikke så stort, som det ellers ville være også selvom pagten indebærer visse forpligtelser (udarbejdelse af SEAP og BEI). Hvad er så fordelene for de midtjyske kommuner: Systematisk og fremadrettet planlægning af arbejdet med energi og CO2-reduktion med bistand fra forskellige EU-institutioner. Gode ideer til, hvordan man arbejde med klima- og energiprojekter, og hvordan processen kan forankres blandt borgere og i lokaladministrationen (både i open space og restricted area). Branding i EU af de midtjyske kommuner og Region Midtjylland af indsatsen på energiområdet. Medlemskab af et virtuelt og fysisk forum og netværk til inspiration og løsninger samt fremtidige partnerskaber inden for energibesparelser og vedvarende energi. Mulighed for at foretage en koordineret indsats i regionen, hvilket formodentlig kan give besparelser på sigt. Dette er i særlig grad tilfældet, hvis der skal søges midler gennem ELENA, da denne investeringsmekanisme kræver store projekter. Sandsynligvis lettere adgang til finansiering og lån til investeringer (selvom dette ikke formelt kan stilles som krav, så indskrives CoM i flere og flere programmer, der er rettet mod kommuner) Adgang til strategisk information om EU s politikker på energiområdet Der er således ganske meget positivt at sige om Borgmesterpagten og dens mekanismer, og det ser ud til, at den får større opmærksomhed i fremtiden. Borgmesterpagtkontoret er også entusiastisk og professionelt, men nok lidt underbemandet til at håndtere de mange kommuner, der har tilsluttet sig. Til gengæld bliver der oprettet flere og flere Supporting Structures. 2\n28 Borgmesterpagten Med udgangen af 2010 har over europæiske kommuner underskrevet Borgmesterpagten. I Danmark har 19 byer underskrevet. Se listen over alle byer her. I kan se Borgmesterpagten her. CO2-regnskab og bæredygtig energiplan indhold og proces Handlingsplanen, som skal indsendes inden for et år efter underskrivelse, skal vise, hvordan de lokale myndigheder vil nå deres mål for nedsættelse af CO 2 -emissionerne inden Handlingsplanerne skal være konkrete og indeholde foranstaltninger, der omfatter både den offentlige og den private sektor. Følgende områder skal med: bebyggede områder (inkl. ny bygninger og istandsættelser), kommunal infrastruktur (fjernvarme, gadebelysning, intelligente net osv.), fysisk planlægning og byplanlægning, decentraliserede vedvarende energikilder, politikker for offentlig og privat transport og mobilitet i byer, borgernes og civilsamfundets deltagelse i almindelighed, intelligent energiadfærd fra borgeres, forbrugeres og virksomheders side. For at forankre handlingsplanerne, opfordres lokale myndigheder til, at de forelægges og diskuteres af borgerne. I kan se vejledning til SEAP her. Støttestrukturer hvad er det? Hvem er godkendt som støttestruktur? Støtteenheder defineres som de offentlige forvaltninger, der kan give strategisk vejledning og finansiel og teknisk støtte til kommuner, som ønsker at underskrive Borgmesterpagten, men som mangler kvalifikationer og/eller ressourcer til at opfylde dens krav, det vil sige forberedelse og implementering af handlingsplaner for bæredygtig energi. Der er to typer støtteenheder. Én type kan være nationale og regionale offentlige organer, lande, regioner, byområder, rådgivende byer osv. En anden type støtteenhed er netværk af lokale og regionale myndigheder, der vil fremme initiativet, være bindeled til medlemmer, lette udveksling af erfaringer og forsvare fælles interesser i relevante fora. 3


Medarbejderportal | Benify\nMedarbejderportal: Skab mere engagement hos dine medarbejdere\nEngager dine medarbejdere hvor som helst og når som helst med Benifys markedsledende globale medarbejderfordels- og total reward-platform. Vores cloudbaserede platform hjælper arbejdsgivere med at skabe unikke medarbejderfordele og løngoder, samtidig med at den reducerer administrationen, automatiserer processer, forbedrer formidlingen af deres employee value proposition markant og sikrer bedre datastyring. Løsningen er tilgængelig via computer, tablet eller som en app til smartphone, så du når ud til alle medarbejdere.\nGlobal Løsning Benefit Management Employee Lifecycle Personalegoder Total Reward Målrettet kommunikation\nPortalen hjælper dig med at:\nSynliggøre din investering\n8 ud af 10 medarbejdere undervurderer deres samlede lønpakke. Portalen præsenterer og visualiserer den samlede værdi for den enkelte medarbejder på en tydelig måde.\nMindske det administrative arbejde\nAutomatiserede processer for hvert trin i ansættelsescyklussen frigør tid og ressourcer, som du kan bruge på mere interessante opgaver.\nOptimere din kommunikation\nOpret målrettede meddelelser med relevant information, hvor både budskab og kanal er tilpasset den enkelte medarbejder.\nGør medarbejderne beviste om deres sande værdi. Et Total Reward Statement visualiserer din fulde investering for medarbejderne, inklusive fordele og andre ydelser ud over deres løn. Dermed kan medarbejderne se den faktiske værdi af deres samlede belønnings- og kompensationspakke.\nPortalen synliggør din samlede investering for hvert enkelt individ. Medarbejderne kan vælge mellem forskellige personalegoder, som er inddelt i overskuelige kategorier. Bestillingen foregår hurtigt og enkelt online.\nBrug platformens integrerede kommunikationsværktøj til at sende den rigtige besked via den rigtige kanal – helt enkelt. Ved hjælp af forskellige filtre kan din e-mail, push-notifikation eller besked sendes til udvalgte personer, grupper, afdelinger eller endda lande. Og så kan du ikke mindst nå dine medarbejdere via vores app, uanset om de er på farten eller ligger på sofaen – hvor som helst, når som helst og med samme funktionalitet som på webplatformen.\nDigitaliser de første og sidste trin i medarbejdernes ansættelsescyklus. Giv nyansatte medarbejdere adgang allerede inden deres første arbejdsdag, så de fx kan bestille deres arbejdstelefon eller bærbare computer, læse virksomhedspolitikker med mere. Tag god afsked med fratrådte medarbejdere, og få værdifuld feedback gennem digitale evalueringer og spørgeskemaer.\nDet har aldrig været nemmere at tilmelde sig fleksible medarbejderfordele. Opnå en højere udnyttelse af medarbejderfordele ved at aktivere digital tilmelding. Medarbejderne kan bruge deres fleksible løngoder til at tilmelde sig nye medarbejderfordele, hvor som helst og når som helst fra deres smartphone eller stationære platform.\nAdministrer din globale arbejdsstyrke fra en enkelt kilde. Gennem en dybdegående global oplevelse kan administratorer få adgang til data om kompensation og medarbejderfordele fra hele virksomheden, administrere fordelingsomkostninger og træffe strategiske beslutninger baseret på smarte og håndgribelige data samlet på ét sted.\nVores egen cloudtjeneste\nKernen i Benifys virksomhed er en portal, som vi selv har opbygget fra bunden. Derfor er vi ikke afhængige af eksterne parter, når vi vil udvikle nye funktioner. Vi har altså fuld fleksibilitet til at videreudvikle den ud fra vores kunders behov og idéer. Portalen kræver heller ikke installation af software. Den fungerer i stedet som en cloudtjeneste af typen SaaS (Software as a Service), hvor Benify står for al drift, vedligeholdelse og support på vegne af dig som arbejdsgiver og for de enkelte medarbejdere.\nSpørgsmål og svar om Benifys medarbejderportal\nHvor sikker er portalen?\nHos Benify tager vi informationssikkerhed meget alvorligt. Vi er certificeret i henhold til ISO 27001, som er en international ledelsesstandard for informationssikkerhed. Certificeringen er et kvalitets- og sikkerhedsstempel, som indebærer, at Benify opfylder standardens krav og arbejder forebyggende med beskyttelse af eksempelvis følsom information. I vores portal er dine medarbejderes personoplysninger i trygge hænder.\nHvor henvender jeg mig som arbejdsgiver, hvis jeg har spørgsmål?\nSom arbejdsgiver får du en brugerkonto med administratorrettigheder i portalen. Benifys support hjælper dig naturligvis også gerne, hvis du har tekniske spørgsmål. Derudover får du adgang til en dedikeret kundeansvarlig hos Benify, som du altid kan kontakte, hvis du har spørgsmål.\nHvor henvender medarbejderne sig, hvis de har tekniske spørgsmål om portalen?\nBenifys support svarer hurtig på spørgsmål om alt fra login til bestilling af personalegoder.\nHvordan logger medarbejderne ind på portalen?\nNår portalen er implementeret, får medarbejderne deres personlige brugeroplysninger tilsendt via e-mail.


Julerejse i Tyskland | Jul med Vitus Rejser\nElben & Pretzsch · Jul\nHold en festlig jul på det gode Parkhotel Pretzsch ved Elben i Sachsen-Anhalt, hvor vi fejrer julen efter de bedste danske og tyske traditioner.\nEn rejse til Pretzsch er aldrig kedelig - og slet ikke når man bor på Parkhotel Pretzsch, hvor værtsparret Mandy og Christoph Morgenstern altid formår at få gæsterne til at føle sig velkomne. Her er hjertevarme og en festlig atmosfære. I krydsfeltet mellem gode danske og tyske juletraditioner fejrer vi en hyggelig juleaften på Parkhotel Pretzsch, der disker op med en skøn 4-retters julemenu, juletræ, julesange og god julestemning.\nByen Pretzsch ligger i et naturskønt område ved Elben, hvor der er\nByen Pretzsch ligger i et naturskønt område ved Elben, hvor der er fred og ro. Men verdenshistorien har også været forbi området et par gange - Luther virkede i Wittenberg, og amerikanere og russere mødtes i Torgau i de sidste dage af 2. Verdenskrig. Vi besøger begge byer samt musikkens by, Leipzig. En skøn julerejse fyldt med natur, kultur og masser af hygge.\nByvandring i Leipzig\nUdflugt til Wittenberg\nUdflugt til Torgau, inkl. vinsmagning\n2. dag: Byvandring i Leipzig\nDagens udflugt går til Leipzig, der ligger i nærheden af Pretzsch. Adskillige store musikere og komponister kommer fra byen eller har haft deres virke her - J.S. Bach, Wagner og Mendelsohn-Bartholdy for bare at nævne et par stykker. På en byvandring kommer vi forbi operaen, koncerthuset Gewandhaus og Thomaskirche, der alle kan noget med musikken. I nyere tid har Leipzig imidlertid også genlydt af andre toner, nemlig dem fra de mange struber, der i 1989 fredeligt protesterede mod DDR-regimet - og vandt! Efter byvandringen er der tid til at gå på opdagelse på egen hånd. Besøg for eksempel byens hyggelige julemarked på Markt. Her er det også muligt at finde et par delikatesser, der kan udgøre en let frokost.\nVi er tilbage på hotellet sidst på eftermiddagen, hvor man kan få kørekort til en Trabant. Trabi-køreskolen er altid et populært og sjovt arrangement. Aftenens middag er en særlig Trabi-menu, og bagefter er der bingospil med præmier.\n3. dag: Wittenberg og juleaften\nI dag besøger vi Lutherbyen Wittenberg, der ligger i nærheden af Pretzsch. I 1517 slog Luther sine 95 teser op på slotskirken i byen, og så var Reformationen i gang. Vi går en tur gennem den historiske by og ser blandt andet slottet og Lutherhaus, der i dag er verdens største reformationshistoriske museum. Butikkerne er åbne til midt på dagen, så du kan stadig nå at købe en lille julegave, hvis du står og mangler.\nFrokosten spiser vi hjemme på hotellet, hvorefter vi går en tur gennem Pretzsch. Du har mulighed for at deltage i eftermiddagens julegudstjeneste i den lokale kirke. Om aftenen fejrer vi juleaften med en 4-retters julemenu, dans om juletræet og hygge efter de bedste danske og tyske traditioner.\n4. dag: Torgau og 1. juledag\nVerdenshistorien har sat sit præg på området omkring Pretzsch, og i dag besøger vi Torgau, hvor Luther opholdt sig af flere omgange. I den nyere historie er byen først og fremmest kendt som stedet, hvor de sovjetiske og de amerikanske tropper mødtes i slutningen af 2. Verdenskrig.\nSachsen er det nordligste vinområde i Tyskland, og hos en vinbonde får vi en vinsmagning og lidt at spise. Vi spiser middag på hotellet, og hvis vejret tillader det, afslutter vi dagen med fakkelvandring, bål og Glühwein.\nSlotsgården i Torgau.\nEfter morgenmaden er det tid til at sige farvel til Pretzsch og det venlige personale på Parkhotel. Med passende pauser kører vi nordpå, og midt på eftermiddagen tager vi færgen fra Rostock til Gedser. Vi får en sen frokostbuffet med drikkevarer inkluderet under overfarten, og hen på aftenen er vi hjemme i Danmark igen.\nHvad der mangler i luksus, har vores værtspar på hotellet i charme og hjælpsomhed. Christoph og Mandy Morgenstern sørger for, at vi føler os velkomne. På Parkhotel Pretzsch er gæsten i centrum, og her keder man sig ikke. Hotellet har restaurant, en hyggelig bar - og ikke mindst egen Trabi-kørebane.\nRejseformAlle Busrejser (327) Flyrejser (214) Krydstogter (61)\nLandAlle Armenien (3) Aserbajdsjan (2) Belgien (1) Bulgarien (6) Canada (2) Colombia (1) Costa Rica (1) Cypern (3) Danmark (131) Egypten (3) Estland (10) Færøerne (2) Finland (16) Frankrig (15) Georgien (2) Grækenland (7) Grønland (2) Holland (27) Irland (4) Island (2) Israel (3) Italien (31) Japan (2) Kina (4) Kroatien (22) Letland (5) Malta (2) Mexico (1) Montenegro (4) Nordmakedonien (4) Norge (18) Oman (1) Østrig (22) Polen (24) Portugal (17) Rumænien (6) Rusland (10) Schweiz (3) Serbien (6) Slovakiet (10) Spanien (70) Storbritannien (11) Sverige (66) Tjekkiet (9) Tyrkiet (4) Tyskland (111) Ungarn (19) USA (5) Usbekistan (3) Vietnam (2)\nRejsemålAlle Ærø · Øhavets Perle (7) Algarvekysten & Albufeira · Langtidsrejse (6) Alsace & Vinruten (3) Alsfeld & Rhinen (13) Bad Neuenahr & Ahrdalen (4) Barlinek & Det Idylliske Polen (4) Berlin (8) Berlin · Julemarked (5) Blomsterrejser til Holland (18) Bornholm · Gudhjem (62) Budapest (6) Calpe · Langtidsrejse Deluxe (4) Costa Blanca & Altea · Langtidsrejse på Hotel Cap Negret (4) Costa del Sol & Benalmádena · Langtidsrejse på Hotel Alay (22) Costa Tropical & Almuñécar · Langtidsrejse på Hotel Bahía Tropical (6) Donau · Bukarest til Wien (3) Dubrovnik · Kroatiens perle (4) Gøtakanalen & Skærgården (7) Hærvejen · Vandreferie (3) Hamborg (5) Hamborg · Julemarked (4) Harzen · Wernigerode (10) Herregårdsferie på Fyn (4) Krakow (6) Krakow · Julemarked (3) Kroatien & Istrien · Porec (5) Kroatien · Opatija (4) Krydstogt i Østersøen (4) Krydstogt på Mosel og Rhinen (7) Levadavandring på Madeira (4) Lübeck · Julemarked (3) Lund · Julemarked (4) Lysets Land · Frederikshavn, Skagen & Læsø (10) Nordkap & Lofoten (8) Nordmakedonien · Vitus' All Inclusive (4) På opdagelse i Andalusien (5) På opdagelse i Kina & Krydstogt på Yangtze (4) Rhinen & Assmannshausen (9) Rundt om Kattegat (14) Sicilien · Middelhavets Perle (3) Sort Sol i Sønderjylland (3) Stockholm & Ålandsøerne (19) Svalbard · Et arktisk eventyr (5) Tenerife & Puerto de la Cruz · Langtidsrejse (9) Tenerife · Øen med evigt forår (4) Trevi · Italiens spisekammer (3) Usbekistan · 1001 nats eventyr (3) Vandreferie på Pilgrimsvejen i Spanien (6) Vintereventyr i Lapland · Forkælelse for krop og sjæl (4) Weekend i København · Admiral Hotel (12)\nRejsetemaAlle 3741 (15) Aktiv ferie (26) All Inclusive-rejser (23) Busrejser fra Bornholm (22) Efterårsrejser (326) Flodkrydstogter (38) Flyrejser fra Jylland (31) Gastronomi- og vinrejser (11) I ro og mag - her sætter vi tempoet ned (42) Julemarkedsrejser (53) Julerejser (18) Krydstogter på De Syv Have (15) Langtidsrejser (52) Musik- og operarejser (11) Nytårsrejser (16) Oversøiske rejser (23) Rejs alene uden tillæg (23) Rejser i påsken (3) Rundrejser (48) Storbyrejser (108) Vinterrejser (88)\nAfgangsstedAlle Aalborg Lufthavn (1) Billund Lufthavn (4) Bus fra Bornholm (3) Bus fra Sjælland (344) Københavns Havn (5) Københavns Lufthavn (245) Kør selv (12)


april 2019 – Fotogruppen Objektiv\ni: Interne opslag ( Vises kun for medlemmer ), Klubaktiviteter, Mobilbillede\nPå denne sidste dag i april, må I hellere have maj måneds emne: Emnet er frit – men billedet SKAL være taget med jeres mobiltelefon. Om I vælger at bruge en sjov app – eller noget andet at redigere i, er op til jer. Det vigtigste er, at billedet erLæs mere →\nUdstilling Taget: 18 januar, 2019 Objektiv længde: 600mm Blænde: ƒ/6.3 ISO: 1400 Hastighed: 1/1250s Hits: 37Læs mere →\nUdstilling Taget: 1 november, 2018 Objektiv længde: 260mm Blænde: ƒ/8 Exposure bias: -2/6EV ISO: 2000 Hastighed: 1/1600s Hits: 34Læs mere →\nHan fik vist ikke nogen fisk på krogen – men ha n havde nok alligevel en dejlig forårsdag ved kysten. I baggrunden indsejling til havnen i Hvide Sande. Taget: 1 april, 2019 Objektiv længde: 56.7mm Blænde: ƒ/7.1 ISO: 800 Hastighed: 1/320s Hits: 548Læs mere →\nFiskere ved Storebælt Taget: 6 april, 2019 Objektiv længde: 18mm Blænde: ƒ/5 ISO: 200 Hastighed: 1/80s Copyright: Hanne Saugmann Hits: 564Læs mere →\nFotodage – udvid din horisont\nSå holders der igen Fotodage i Viborg, og det kunne jo være en god anledning til en fællestur eller bare at man følges ad til det der har interesse. Mange arrangementer er der gratis adgang til, og enkelte er der en mindre billetpris og begrænsede pladser til. Du finder mereLæs mere →


Skoleelever - Solrød Kommune\nIndtast din e-mail for at abonnere på siden “Skoleelever”. Når der sker ændringer på denne side, vil du få besked via mail.\nAlle elever i skolealderen vil blive tilbudt sundhedssamtaler samt undersøgelse af sundhedsplejersken løbende gennem skoletiden.\nSundhedsplejen forventer, at forældre deltager ved undersøgelsen. Barnet vil få undersøgt syn, hørelse, farvesans, målt højde og vægt samt motorisk udvikling. Sundhedsplejersken vil tale om, hvordan indskolingsforløbet er gået for barn og familie.\nFormålet med undersøgelserne ved skolestart er:\nat gøre status over dit barns helbredstilstand i samarbejde med dit barn og dig som forældre\nat opfange sundhedsmæssige problemer, vurdere dit barns forudsætninger for at mestre kravene til skolegangen, drøfte og vejlede i spørgsmål om levevis, stærke og svage sider, fritid, SFO m.m.\n1. klasse Sundhedscirkus\n– sundhedspædagogisk undervisning tilbydes klassen samlet. Hvis I som forældre ønsker en individuel konsultation, er I velkomne til at kontakte sundhedsplejen.\n- individuelle sundhedssamtaler samt pubertetsundervisning for klassen.\n- individuelle sundhedssamtaler samt synsundersøgelse.\n8. klasse, udskolingsundersøgelse\nKlassen tilbydes sundhedseksperimentarium samt individuel hørescreening og eventuel sundhedssamtale. Undersøgelsen er lovpligtig, derfor vil elever, der ikke deltager, blive henvist til egen læge.\nGennem hele skoleforløbet tilbyder sundhedsplejen elever med særlige behov supplerende undersøgelser/samtaler. I / jeres barn vil modtage en indkaldelse fra sundhedsplejersken inden sundhedssamtalerne / undersøgelserne på de aktuelle klassetrin.\nDu kan komme i kontakt med sundhedsplejerskerne på deres mobiltelefonnummer eller via dette telefonnummer til Børn og Unge Rådgivningen tlf. 56 18 28 60. Ved spørgsmål eller behov for drøftelse af problemstillinger vedrørende dit barn.\nSundhedsplejen har et gratis tilbud til skoleelever om hjælp og vejledning i grupper til vægttab og stop af vægtøgning. Læs mere om tilbuddet her\nMarte meo til skoleelever / klasser Åbn/luk punkt\nSundhedsplejen anvender Marte Meo, der er en videobaseret vejledningsmetode. Det er en meget konkret og løsningsorienteret metode, hvor vejledningen/-rådgivningen tager udgangspunkt i de ressourcer, der i forvejen er til stede hos jer og jeres barn.\nMarte Meo kan bruges i forskellige sammenhænge i både i skolen og i hjemmet, f.eks.\ntil elever, der har brug for ekstra støtte ved skolestart eller i en særlig periode af skoleforløbet\ntil at hjælpe elever med et mere hensigtsmæssigt reaktionsmønster\nved problemstillinger omkring det sociale samspil i klassesammenhænge\ntil elever, hvor forældre har brug for hjælp til en konkret problemstilling og hvor forældre synes, at "de har prøvet alt"\ntil hjælp for læreren ved ønske om udvikling i undervisningsmiljøet\nKunne I tænke jer, at det skal være anderledes, så kan Marte Meo måske være noget for jer. Ønsker I mere information, kan I kontakte jeres sundhedsplejerske.\nEt Marte Meo forløb kan eksempelvis være\nMarte Meo terapeuten optager et videoklip i ca. fem minutter af en hverdagssituation i hjemmet eller i klassen/skolen. Det behøver ikke nødvendigvis være fra den situation, I ønsker at få hjælp til. Marte Meo terapeuten udvælger klip, der viser muligheder for, hvordan I som forældre/klasselærer kan understøtte samspillet og dermed løse problemerne.\nUd fra dette gives konkrete arbejdspunkter, som der arbejdes med til næste gang. Et forløb består ofte af 3-5 optagelser.\nSiden er sidst ændret: 14-01-2016 Til top


Fylder 11 år: I Odense har seniorerne deres eget hus - SeniorNews.dk\nStøtte fra Velux Fonden har gjort det lidt sjovere at komme i værkstederne i Seniorhuset i Odense, der i næste uge markerer 11-års fødselsdag med åbent hus.\nAf Brian Pabst d. 14. maj 2022\nDer bliver bygget fuglehuse, træskåle, repareret cykler og sågar lavet dele til en udestue, når seniorerne er i gang i værkstederne i Seniorhus Odense.\nDet unikke hus for byens seniorer har eksisteret i 11 år, og Faglige Seniorer driver sammen med frivillige et træværksted og et metalværksted, der løbende har fået fornyet maskinparken med støtte fra Velux Fonden.\nMandag 23. maj og dagene efter markerer seniorhuset i Odense fødselsdagen med åbent hus, hvor de hundredvis af frivillige viser husets mange aktiviteter frem – krydret med god jazz og fællessang.\nOrla Stagil er en af ildsjælene, der har søgt Velux Fonden og blandt andet har fået betalt en helt ny pladeskærer til træværkstedet.\nUdover træ- og metalværksteder er der i seniorhuset blandt multimedieværksted, læsekreds, erindringsværksted og meget, meget mere.\n”Det er et fantastisk sted med aktiviteter for seniorer hele dagen for snart sagt enhver smag. For en gamle håndværker som mig er det selvfølgelig især spændende at komme i værkstederne, møde fagfæller og lave forskellige hobby-ting,” fortæller 73-årige Orla Stagil, der er udlært møbelsnedker og tidligere formand for Faglige Seniorer Fyn.\nUvurderlig håndsrækning fra Velux Fonden\nOrla Stagil har været en af drivkræfterne bag træværkstedet og metalværkstedet, hvor 16 faglige ”tovholdere” hver uge sørger for at hjælpe brugere, give gode råd og tip og sætte nybegyndere i gang.\nHer er nogle af de flotte resultater fra Orla Stagils arbejde i træværkstedet.\nHan sætter en ære i, at maskinparken på de to værksteder er opdateret. Og det har været muligt – takket være økonomisk støtte fra Velux Fonden.\nVelux Fonden har blandt andet støttet med 50.000 kroner til en ny søjlebore-maskine og til en pladesav, en drejebænk og sandblæser for samlet over 100.000 kroner.\nAnsøgninger om støtte fra fonden er sket gennem Faglige Seniorer.\n”Det er en uvurderlig håndsrækning fra Velux Fonden som betyder, at vores brugere har moderne maskiner at arbejde ved. Det gør jo en kæmpe forskel, når vi skal trække seniorer af huse og ind på værkstederne, at de ved, at her har vi de nyeste og bedste maskiner,” siger Orla Stagil, der også er tovholder på træværkstedet.\nSuperfine maskiner og godt kammeratskab\n55-årige Henrik Albertsen er en af de mange, der er i gang i træværkstedet. Han er værkstedets ”Benjamin”, men nyder at bruge sine hænder blandt de ældre seniorer.\nUwe Roll har lavet en ramme til et broderi-billede.\n”Jeg får lidt husflid med hjem, men det vigtigste er at jeg har noget at stå op til. Vi har et godt kammeratskab, superfine maskiner og det er en stor tilfredsstillelse i at fremstille noget selv. Det her er en stor del af mit liv,” fortæller Henrik Albertsen, der kommer på værkstedet et par gange om ugen.\nBlandt træværkstedets ”grand old men” er 85-årige Uwe Roll, der netop er ved at afslutte arbejdet med en billedramme. Han kommer på værkstedet hver fredag, mens hustruen er frivillig et andet sted i Seniorhuset.\n”ja, jeg bliver ”parkeret” her, men det passer mig fint. Så kan jeg være lidt praktisk,” griner Uwe Roll og viser sit arbejde frem: Et broderi med en fint poleret træramme.\nOgså på metalværkstedet er seniorerne i gang med ”arbejdet” med ved fræsere, drejebænke, bukke- og valsemaskiner og svejseapparater.\n“Bare duk op”, lyder opfordringen fra Ole Skovgaard, der er tovfolder på metalværkstedet.\n72-årige Ole Skovgaard er tovholder på værkstedet og hjælper med vejledning og svar på spørgsmål.\n”Du behøver ikke have forudsætninger for at komme her. Alle kan kaste sig ud i at arbejde med metal og så er jeg eller anden tovholder klar til at vise, hvordan du gør. Og vi er meget tålmodige,” lyder det med et smil fra Ole Skovgaard.\nBrugerne medbringer som udgangspunkt de materialer, der skal anvendes, og betaler et mindre beløb for at bruge maskinerne og eventuelt tilbehør som eksempelvis lim, skruer og sandpapir.\nVærkstederne er åben mandag – torsdag klokken 9 – 15 og fredag klokken 9 – 12.\nI seniorhuset driver frivillige også en cafe, hvor der kan købes mad og drikkevarer.\nSeniorhus Odense er en selvejende organisation, der støttes økonomisk af Odense Kommune. Der er åben alle hverdage kl. 9- 15. Adressen er Toldbodgade 5, Odense C.\nLæs mere om seniorhuset på www.seniorhusodense.dk


Læse- og skriveteknologi i undervisningen - CFU\nKurset er flyttet fra 18/1-21 til 26/4-21\nI næsten alle klasser findes elever, som er udfordrede, når de skal læse eller skrive, hvilket forhindrer dem i at deltage på lige fod i klassens faglige fællesskab. Undersøgelser viser desuden, at ordblinde elever klarer sig dårligere end forventet i skolens fag og ved afgangsprøverne. Heldigvis findes der efterhånden forskellige læse- og skriveteknologier, som kan understøtte elevernes læsning og skrivning. Men det er tidskrævende for lærere at sætte sig ind i de muligheder, som programmer og apps tilbyder, fx tale til tekst, skrivning af opgaver med skriveskabeloner, indscanning af tekster til oplæsning og anvendelse af programmerne i prøvesituationer.\n• Konkret arbejde med mulige apps og programmer. Der arbejdes fx med tale-til-tekst, ordforslagsprogrammer og skriveskabeloner.\n• Hvordan kan læse- og skriveteknologi understøtte elevernes læring og deltagelse?\n• Viden om udfordringer med læsning og skrivning i forhold til fagenes indhold.\n• Idéer til udvikling af din praksis med inddragelse af læse- og skriveteknologi.\n• Idéer, som kan styrke ordblinde elevers deltagelse i alle fag.\nDu får kendskab til den nyeste læse- og skriveteknologi og indsigt i didaktiske overvejelser ved inddragelse af apps, tale-til-tekst og ordforslagsprogrammer i undervisningen.\nLærere, læsevejledere, ordblindelærere og it-vejledere\nHelle Bonderup, lektor ved VIA UC, og Allan Madsen, konsulent\nAl undervisning med fysisk fremmøde på videregående uddannelser omlægges til digitalt format – det gælder også for CFU. Vi håber at kunne afholde vores kurser som planlagt fra marts 2021.\nVi håber, dette igen bliver gældende fra 1. marts 2021\nPå Københavns Professionshøjskole afholder CFU sine kurser med god afstand i undervisningslokalerne, håndsprit og mundbind, såfremt det er relevant. Rengøringen er intensiveret, så der rengøres kontaktpunkter to gange dagligt. Al forplejning leveres i undervisningslokalerne, så køen i kantinen undgås. Reglen om ti personer gælder ikke i forbindelse med undervisning, men alle skal bære mundbind på gang- og fællesarealer.\nSe mere på kp.dk


Spis i Byen - Persondatapolitik\nSpis i Byens persondatapolitik\nVed besøg på Spis i Byens hjemmeside accepterer du denne Cookie- og privatlivspolitik.\nNår du klikker dig ind på Spis i Byens hjemmeside hjemmeside, indsamler Spis i Byens hjemmeside oplysninger om dig. Nedenfor kan du læse om de informationer, der indsamles, herunder hvordan oplysningerne behandles, hvad de bruges til, hvem der har adgang til oplysningerne, og hvem du kan kontakte, hvis du har spørgsmål eller indsigelser vedrørende de indsamlede oplysninger.\nSpis i Byen indsamler oplysninger om dig på to måder:\nSpis i Byen beder om dine personlige og brugerrelaterede oplysninger, når du køber tjenester på vores hjemmesider eller tilmelder dig nyhedsbreve, konkurrencer m.v. Vi indsamler kun identificerbare personoplysninger som navn, adresse, fødselsdato, telefonnummer og e-mail, når du selv giver dem.\nDe personoplysninger vi indsamler om dig, når du fx. opretter en profil på en af Spis i Byens digitale platforme, bruges først og fremmest til at behandle dine forespørgsler og ordrer samt til at levere produkter, tjenester og service til dig.\nOplysningerne bruges derudover af Spis i Byen og samarbejdspartnere for at få større kendskab til dig. Denne brug kan bl.a. omfatte undersøgelser og analyser, der er rettet mod en forbedring af vore produkter, tjenester og teknologier, samt visning af indhold og reklamer, der er tilpasset dine interesser og hobbyer.\nHusk at enhver oplysning du afgiver — inklusiv personlig identificerbar information — i et offentligt forum som for eksempel en online-debat, ikke er omfattet af denne fortrolighedspolitik og kan ses af tredjepart, der ikke har noget med Spis i Byen at gøre. Vi anbefaler derfor, at du omhyggeligt overvejer, hvilken information du afgiver i forbindelse med brug af disse.\nNår du opretter en profil på Spis i Byens hjemmeside eller giver os tilladelse til, at vi kan kontakte dig om nyheder og tilbud via telefon, brev eller elektroniske medier (e-mail, sms, mms, videobeskeder, pop-ups m.v.) samkører vi de oplysninger, du indtaster i din profil, med oplysninger indsamlet via cookies for at målrette nyheder og tilbud til dig. Spis i Byen benytter cookies til at indsamle oplysninger om din adfærd på hjemmesider og andre digitale platforme tilhørende Spis i Byen og samarbejdspartnere, jf. punkt 1.3. ovenfor.\nHvis du ønsker adgang til de oplysninger, som er registreret om dig hos Spis i Byen, skal du rette henvendelse på kundeservice@spisibyen.dk.\nFørste gang du besøger Spis i Byens hjemmeside modtager du automatisk en eller flere cookies. Du modtager endvidere cookies, når du foretager søgninger eller besøger undersider på vores hjemmesider. En cookie er en lille tekstfil, der lagres i din webbrowser (f.eks. Internet Explorer, Firefox, Chrome, Safari, Opera el. lign.), og som registrerer dig som unik bruger. Cookies gør det lettere at anvende internettet, fordi du ikke hele tiden skal begynde forfra - den pågældende hjemmeside kan med andre ord bruge en cookie til at huske information om dine præferencer.\nCookies er med til at fortælle Spis i Byen om dit besøg og din adfærd på vores hjemmesider.\nFor at fastlægge, hvem der besøger Spis i Byens hjemmeside, bruger vi cookies til at føre demografiske og brugerrelaterede statistikker. Her indsamler vi informationer om, hvornår og hvor lang tid du besøger en hjemmeside, hvilke og hvor mange sektioner, artikler og andre produkter, du besøger, om din computer har besøgt os før, hvilken browser og styresystem du bruger, IP-numre, hvilke annoncer du ser osv. Med din tilladelse bruger vi den indsamlede information til at målrette vores direkte markedsføring til dig.\nDe cookies, der er sendt til dig, vil blive opbevaret på dit udstyr i et varierende antal måneder regnet fra sidste gang du var inde på Spis i Byens hjemmeside. Hver gang du genbesøger en hjemmeside, forlænges perioden. De pågældende cookies slettes automatisk efter deres udløb. Du kan nedenfor læse om, hvordan du kan slette cookies.\nSpis i Byen har også en række samarbejdspartnere som sætter cookies -såkaldte tredjeparts-cookies.\nDet kan være vores leverandører, annoncenetværk og andre tjenester (fx Facebook), som sætter disse cookies.\nFormålet med sådanne cookies er at sikre levering af målrettede online-annoncer, samt gøre det muligt at logge ind og dele fx artikler på de pågældende samarbejdspartneres hjemmesider.\nVi tilstræber, at indholdet af hjemmesiderne er ajour, men vi kan ikke garantere, at indholdet er komplet, korrekt eller udtryk for gældende ret.\nHjemmesiderne indeholder links til andre hjemmesider tilvejebragt af tredjemand. Vi er ikke ansvarlige for tilgængeligheden eller indholdet af tredjemands hjemmesider.


Hovedsamlingen - generalherbarium for det plantepatologiske fagområde i Danmark\n> Hovedsamling - plantepatologi\nGeneralherbariet for det plantepatologiske fagområde er grundlagt af Emil Rostrup, der blev ansat på Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole (nu: KU-LIFE) i 1883: Her etablerede han verdens første lærestol i plantepatologi. Hovedsamlingen indeholder præparater fra Rostrups virke før 1883 og omfatter i dag skønsmæssigt 30.000 eksemplarer. Det skyldes en ihærdig og systematisk indsamling gennem mere end et århundrede af landets mest fremtrædende plantepatologer og mykologer. Samlingen er internationalt anerkendt og identificeres entydigt ved forkortelsen CP i den internationale fortegnelse over videnskabelige herbarier. Typeeksemplarer\nSamlingen indeholder adskillige typeeksemplarer (præparater, der i overensstemmelse med de internationale navngivningsregler er basis for videnskabelig navngivning af en taksonomisk enhed, fx en art). Såvel typeeksemplarer såvel som andet materiale anvendes fx ved revision af taksonomiske grupper og rekvireres derfor til udlån i forbindelse med systematisk arbejde overalt i verden. Af andre videnskabelige formål tjener samlingen til at belyse plantepatogeners (samt en del saprofytiske svampes) optræden og udbredelse i Danmark. Præparater fra samlingen benyttes også i undervisningen af de studerende i plantepatologi. Artsbestemmelse af svampe i bygninger\nEn af samlingens meget vigtige funktioner er at fungere som reference, og dermed udgøre en hjælp, til at fastslå identiteten af nyfundne plantepatogene svampe, f.eks. i tilfælde af problemer ved deres bestemmelse. Da samlingen tillige omfatter alle de vigtigste typer af skader på tømmer/bygningstræ, forårsaget af vednedbrydende svampe, udgør den et vigtigt element i udbredelsen af kendskabet til de hyppigt forekommende og ofte økonomisk katastrofale angreb af svampe i bygninger og tømmerlagre. Den eneste i Norden Samlingen er den eneste af sin slags i Norden og er på grund af sin størrelse og den lange periode, hvori præparaterne er indsamlet, også internationalt set meget værdifuld. Alle typer beskrevne misdannelser på vedplanter og urteagtige planter, er repræsenteret, og mange af de største eksemplarer af sådanne misdannelser, fundet i Danmark i de sidste 120 år, findes i samlingen, der derved foruden sin videnskabelige værdi, også får en betydelig udstillingsværdi. Det drejer sig således om en for Danmark helt enestående samling med mange kvaliteter. KU-LIFE har en ganske særlig moralsk forpligtelse til at bevare samlingen, da den blev grundlagt på Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole, som var det første sted, hvor en formel undervisning på universitetsniveau med tilhørende systematisk forskning i egentlig plantepatologi blev etableret. Lektor Eigil de Neergaard har i mange år været kurator for samlingen. Inga Christensen Bach, - siden er sidst opdateret d.29. april 2013


cosgu.adingplethmul.se › Music › Hvid knop i munden\nDiagnose og stadieinddeling af kræft i munden Hvad er sygdomme munden mundslimhinden? Mundslimhinden udgør beklædningen af mundhulen, dvs. Mundslimhinden indeholder spytkirtler, der bader slimhinde og tænder i spyt og holder slimhinden munden fugtig. Sygdomme i mundslimhinden kan være lokale mundslimhindesygdomme, men de opstår også i forbindelse med, at knop lider af en almen sygdom, tager mange slags medicin eller mangler vigtige vitaminer og mineraler. Tandlægen vil derfor i mange tilfælde, evt. Ved det regelmæssige tandeftersyn hvid tandlægen mundslimhinden. Du bør dog opsøge knop tandlæge, hvis du oplever forandringer i mundslimhinden, fx sår der hvid heler. hotel guldsmedgade århus\nHvid knop i munden Blister i munden\nFrishop fredericia åbningstider - hvid knop i munden. Test dig selv\nKræftlinjen, chat, hvid, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, hvid, undersøgelser munden alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, munden til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til palliation, faglige knop netværk. Barometerundersøgelser, PRO-værktøjer, organisatorisk brugerinvolvering, fælles knop. jul Tobak og højt alkoholforbrug øger risikoen for kræft, også i mund og svælg. Knopper eller hvide, røde eller mørke pletter inde i munden. jul Et tegn på kræft i mundhulen, kan være sår der ikke vil hele. Alle vil ind i mellem opdage røde eller hvide pletter i mundhulen. Disse er som. Kræft i munden kan sprede sig med lymfen til de nærliggende lymfeknuder på halsen. Spredning sker sjældent ved læbekræft, men hyppigt ved kræft i selve mundhulen. Et symptom på mundhulekræft kan derfor også være en hævet knude på halsen. Derimod er det heldigvis sjældent, at kræft i munden spreder sig med blodet til andre dele af. På diverse fora er det et spørgsmål, som gennem tiden er blevet stillet mangen en gang. Det er nemlig de færreste, der ved, hvad det lige er, der sker med kroppen, når der pludselig findes små hvidgullige klumper i munden – når man altså ikke er i gang med at spise noget, der kan forklare dem. Forandringerne kan også være små hvide prikker, større hvide pletter, røde områder og sår. Mange har flere af disse former samtidig. Oftest ses oral lichen planus i begge kindslimhinder, men kan forekomme overalt i munden. Forandringerne ændrer tit udseende og form og ”flytter rundt” i munden. coffee collective jægersborggade Glemt adgangskode? Er du avisabonnent?\nKære Laila Tillykke med den lille pige og tak for dine pæne ord:o Jeg tror din datter har det der hedder Epsteins Pearls, eller på dansk Epsteins Perler. Dette er små hvide knopper, som sidder inde i munden i ganen på en del nyfødte børn. Nogle har kun en enkelt andre har to-tre små siddende. Epsteins Perler er fuldstændig harmløse og kræver ingen behandling. Mundslimhinden udgør beklædningen af mundhulen, dvs. kinderne, læbernes inderside, . Kindbidning ses som hvide, flossede større eller mindre områder i. mar Antallet af personer, der rammes af kræft i mundhulen, stiger i disse år, og nu har britiske sundhedsmyndigheder offentliggjort en liste over de. Blister - blegner eller ”after” - er næst efter huller i tænderne (karies) og parodontose (de løse tænders sygdom) den hyppigste sygdom i munden. Egentlig er der. Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser.\nI mundhulen findes to typiske former for forstadier til kræft: Hvide pletter ( leukoplakier). De hyppigste forstadier til kræft i mundhulen er hvide pletter i slimhinden. Mundslimhinden udgør beklædningen af mundhulen, dvs. kinderne, læbernes inderside, . Kindbidning ses som hvide, flossede større eller mindre områder i. mar Antallet af personer, der rammes af kræft i mundhulen, stiger i disse år, og nu har britiske sundhedsmyndigheder offentliggjort en liste over de. Kræft i munden inddeles i stadier alt efter, hvor udbredt sygdommen er. Stadieinddelingen er vigtig for, at du kan få tilbudt den behandling, som er bedst for netop dig. Forstadier til kræft i munden. Kræft i munden kan begynde som celleforandringer i slimhinden. Dette kaldes også forstadier til kræft. Blister i munden kaldes også blæner, blegner og after. Fakta. Blister i munden forekommer hyppigere hos kvinder end hos mænd. De kan opstå i alle aldre, men plejer først at fremkomme i alderen 10 til 40 år. Forekomsten har en tendens til at toppe i teenageårene. Blister i munden forekommer oftere hos rygere end ikke-rygere. 31/03/ · Flere får kræft i munden: Her er de 9 skjulte tegn, du skal holde øje med Sanne Fahnøe. Foto: Jaksuthep Teekul Vis mere. Antallet af personer, der rammes af kræft i mundhulen, stiger i disse år, og nu har britiske sundhedsmyndigheder offentliggjort Author: Sanne Fahnøe.\nMundhulen og tungen hvid knop i munden 18/08/ · Dette er små hvide knopper, som sidder inde i munden i ganen på en del nyfødte børn. Nogle har kun en enkelt andre har to-tre små siddende. Det ses så vidt jeg ved hos mellem % af alle nyfødte. Epsteins Perler er fuldstændig harmløse og kræver ingen behandling. Betegnelsen betyder hvid plet, og slimhindeforandringens natur er stort set uklar. Leukoplakier opstår undertiden som følge af slid fra en skarp kant på en tand, en detalje på en protese eller som reaktion på grund af tobaksrøg. En særlig form for "dunagtig" leukoplaki kan opstå i munden, typisk forårsaget af Epstein-Barr-virus Author: Sundhedsguiden Media Aps.\nBlister - blegner eller ”after” - er næst efter huller i tænderne (karies) og parodontose (de løse tænders sygdom) den hyppigste sygdom i munden. Egentlig er der. De fleste sygdomme i mundhulen og tungen er ikke alvorlige og er lette at Leukoplakier er hvide pletter i mundslimhinden, der ikke ligner nogen anden kendt. Årligt får lidt over personer i Danmark diagnosticeret kræft i munden og i svælget. Mundhulekræft omfatter kræftsygdom i læber, mund, tunge og gummer, mens svælgkræft i denne sammenhæng er kræft i halsen bag munden og ned til struben. Årligt dør knapt personer i Danmark af kræft i mundhulen og svælget. Tidlig diagnose medfører, at sygdommen ofte kan behandles med meget godt resultat.\nBorger Fagperson Mund og svælg, kræft, oversigt. Årligt får lidt over personer i Danmark diagnosticeret kræft i munden og i svælget. Mundhulekræft omfatter kræftsygdom i læber, mund, tunge og gummer, mens svælgkræft i denne sammenhæng er kræft i halsen bag munden og ned til struben.. Årligt dør knapt personer i Danmark af kræft i mundhulen og svælget. Jeg har fået en hvid knop lignende ting under tungen. Den sidder lige ved siden af den "string" der er under tungen. Den er hvid og ret hård at mærke på. Den har været der nogle uger. Hvad kan det være?. Den gør ikke ondt, og har prøvet at trykke hårdt på den, prikke med en når - men den er ret fast. Er det noget jeg skal være. Glemt adgangskode\naug Dette er små hvide knopper, som sidder inde i munden i ganen på en del nyfødte børn. Nogle har kun en enkelt andre har to-tre små siddende. Mandelpropper: Hvad er de hvide klumper, jeg får i munden? Det spørgsmål svarer lægen på her, hvor hun også forklarer, hvad du kan gøre ved dem. knude på halsen kan også være symptom på kræft i munden. Nogen har skrabes af. De hvide pletter kaldes leukoplakier og er oftest ganske harm- løse.\nHvid knop i munden varm jakke herre\nMundhulekræft hvid knop i munden\nAntibiotikabehandling for infektioner i kroppen er en af de hyppigste årsager til mundhulesvamp, da antibiotika dræber bakterierne i munden, men ikke svampene. Du er nu logget ind på bt. Sådan får du motion ind i hverdagen. Kontakt Kunceservice på 33 75 36\nNu starter madkampen! Og med dit massive søvnunderskud kan den måske virke lidt uoverskuelig  men husk! Den kan føre til mere søvn. Mange børn sover nemlig rigtig godt og længe på en mæt og glad mave, og grød ligger altså bare rigtig godt i maven. Skin care De fleste sygdomme i mundhulen og tungen er ikke alvorlige og er lette at behandle. Der er dog en lille risiko for, at en tilsyneladende harmløs knude eller et sår i munden kan være en ondartet tumor, og man bør gå til læge eller tandlæge med alle forandringer i mundens slimhinde, hvis det ikke er lægt efter ti dage.\nBlister - blegner eller ”after” - er næst efter huller i tænderne (karies) og parodontose (de løse tænders sygdom) den hyppigste sygdom i munden. Egentlig er der. knude på halsen kan også være symptom på kræft i munden. Nogen har skrabes af. De hvide pletter kaldes leukoplakier og er oftest ganske harm- løse.\nBog og ide ballerup - hvid knop i munden. Test dig selv\nGlemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. Indtast din e-mailadresse, så sender vi dig en e-mail med information om, hvordan munden ændrer din adgangskode. Vi kan desværre ikke finde e-mailen hvid vores system. Indtast en ny knop eller kontakt kundeservice på tlf.\nHvid knop i munden Bevilgende udvalg. Nogle får bare et par udbrud om året, mens andre har dem mere eller mindre konstant - og da er der tale om en nærmest invaliderende tilstand. Hvis et forstadie ikke bliver behandlet, er der stor risiko for, at det udvikler sig til kræft. För att sammanfatta det jag precis skrev: Du är min "guru" inom området och jag är glad att jag Tack vare min danska svärmor fann din sida och äntligen kunde få den hjälp och feedback jag så väl behövde! SYMPTOM TJEKKER\nSvar: Hvid knop i ganen Undersøgelser på hospitalets øre-næse-halsafdeling\nForandringerne kan også være små hvide prikker, større hvide pletter, røde områder og sår. Mange har flere af disse former samtidig. Oftest ses oral lichen planus i begge kindslimhinder, men kan forekomme overalt i munden. Forandringerne ændrer tit udseende og form og ”flytter rundt” i munden. Kræft i munden inddeles i stadier alt efter, hvor udbredt sygdommen er. Stadieinddelingen er vigtig for, at du kan få tilbudt den behandling, som er bedst for netop dig. Forstadier til kræft i munden. Kræft i munden kan begynde som celleforandringer i slimhinden. Dette kaldes også forstadier til kræft. Sårene gør ondt, fordi der er betændelse på stedet. Sygdommen fik sit navn af Hippokrates, cirka år f. Dette er interessant, da de fleste som regel mærker en brændende fornemmelse, før der kommer sår.\nNext: Job i horsens kommune ofir » »


De gode historier - Klubkommunikation\nIngen kommentarer til De gode historier\nI december 2019 udgaven er der bl.a. en spændende artikel “Idrætten styrker den digitale jagt på frivillige”om nyt tiltag inden for basketball omkring rekruttering af frivillige.\nForsiden af december 2019 udgaven fra DIF\nI den seneste udgave er der bl.a. en spændende artikel “Hvem griber de unge talenter”.\nForsiden af seneste udgave af UDSPIL\n← Hvem står for din klubs kommunikation? → AFLYST – Kurser for Idrætsråd Region Hovedstaden


Torsdag d. 24. maj 2018, kl. 08.13\nDet seneste år har ledelsen i den danske energikoncern Ørsted flere gange fremhævet Taiwan og USA som nye markeder, det var vigtigt at få et solidt fodfæste på.\nI Taiwan havde energiselskabet i april succes i en netallokeringsrunde, mens Ørsted omvendt måtte gå tomhændet hjem fra en udbudsrunde i den amerikanske stat Massachusetts, efter at det vindende bud blev offentliggjort onsdag aften.\nOg det har formentligt skuffet både ledelsen og investorerne, der sandsynligvis vil sende aktien ned i torsdagens handel.\n- Jeg vil tro, at Ørsted kommer til at falde på det i dag, fordi investeringscasen har været bygget op omkring, at det var vigtigt at få hul på markedet i USA og Taiwan. Man valgte eksempelvis at springe over en auktion i Holland, fordi man ikke fandt det specielt attraktivt, og at man virkelig havde meget fokus på Massachusetts, siger Morten Imsgard, der er aktieanalytiker hos Sydbank, til Ritzau Finans.\n- Investorerne kan være skuffede over, at det ikke blev Ørsted, der fik den første store kommercielle kontrakt i USA. Både Ørsted selv og investorerne havde nok set, at det var Ørsted, der stod på den kontrakt, fortsætter han.\nHvor meget aktien vil falde fra handelsstart, er ifølge analytikeren svært at vurdere, da det afhænger af investorernes fokus.\nDe kan eksempelvis vælge at rette opmærksomheden mod det faktum, at Ørsted ikke vandt udbudsrunden eller at fokusere på, at det er godt, hvis Ørsted ikke afgiver bud, som går for meget på kompromis med rentabiliteten.\nSidstnævnte er der på nuværende tidspunkt ikke meget klarhed over, og derfor kan det være svært for investorerne at bedømme.\n- I dag vil fokus nok mest være på, at Ørsted ikke vandt det i USA, som selskabet havde sat næsen meget op efter. Og jeg tror, at det sagtens kan sende aktien ned med 3-5 pct.\n- Men det kommer meget an på, hvordan investorerne kigger på det. Om man bare skal vinde for hver en pris. Men lige i USA er historien nok mest, at man skal vinde for næsten hver en pris, så man kan vise, at det kan blive et vækstmarked, siger Morten Imsgard.\nØrsted-aktien sluttede onsdag 0,7 pct. lavere i 410,30 kr. I år er aktien steget 21,1 pct.