OKTOBER 2013 VEJDIREKTORATET OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER - PDF\nDownload "OKTOBER 2013 VEJDIREKTORATET OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER"\n1 OKTOBER 2013 VEJDIREKTORATET OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER\n3 ADRESSE COWI A/S Parallelvej Kongens Lyngby TLF FAX WWW cowi.dk OKTOBER 2013 VEJDIREKTORATET OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER PROJEKTNR. A DOKUMENTNR. 02 VERSION 2.2 UDGIVELSESDATO 3. oktober 2013 UDARBEJDET svtj KONTROLLERET sbd, jjd GODKENDT svtj\n5 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 5 INDHOLD 1 Forord 7 2 Resume 8 3 Behov for viden om offentlige udgifter ved trafikulykker 12 4 Trafikulykker og trafikofre 17 5 Forløb efter en ulykke Forløb på sygehus Forsørgelse Kommunal pleje mv Offentlige udgifter til forløb på sygehus Samlede udgifter Fordeling på regioner og kommuner 30 7 Offentlige udgifter til forsørgelse Samlede udgifter Fordeling på stat og kommuner 41 8 Offentlige udgifter til pleje, hjælpemidler og genoptræning Ydelser leveret i henhold til serviceloven Datagrundlag Udgifter til trafikofre i Aabenraa Kommune Fordeling på stat og kommuner 56\n6 6 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER Litteratur 58\n7 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 7 1 Forord Vejdirektoratet har bedt COWI A/S om at beregne de gennemsnitlige offentlige udgifter ved trafikulykker fordelt på forskellige offentlige myndigheder. Det blev aftalt, at de beregnede udgifter skulle omfatte følgende: sygedagpenge, førtidspension, pleje, genoptræning, hjælpemidler, behandling i akutfase samt efterbehandling og genoptræning på sygehus. Arbejdet er forløbet i to faser. Den første fase startede ved indgåelse af kontrakt mellem COWI A/S og Vejdirektoratet i september Dette arbejde omfattede analyser af offentlige udgifter, hvor datagrundlaget for analysen af udgifter på sygehus var registerdata fra Landspatientregistret, mens det øvrige datagrundlag fra officiel statistik og eksisterende litteratur. I den første fase konstaterede vi, at den eksisterende litteratur vedrørende udgifter til pleje mv. i kommunerne var utilstrækkelig. Den eksisterende litteratur stammede i høj grad fra tiden før kommunalreformen og udgør et utilstrækkeligt grundlag for at vurdere udgifterne ved pleje mv. Derfor påbegyndtes den anden fase, hvori vi har indsamlet individuelle registreringer af kommunale udgifter til pleje, hjælpemidler og træning fra Aabenraa Kommunes økonomisystemer. Denne fase blev påbegyndt i maj Analyserne og afrapporteringen er udarbejdet af Svend Torp Jespersen (projektleder) fra COWI A/S. Projektholdet vil gerne takke Vejdirektoratets styregruppe: Lis Hillo Lørup, Winnie Hansen og Mette Engelbrecht Larsen for støtte og værdifulde kommentarer i projektforløbet. Desuden har Aabenraa Kommune været meget behjælpelig med at indsamle og kvalitetssikre de kommunale udgiftsdata. Endelig har Vibeke Forsting været behjælpelig som COWI-kvalitetskontrol. Ansvaret for eventuelle fejl, misforståelser og udeladelser ligger hos forfatterne af nærværende rapport.\n8 8 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 2 Resume I 2011 var der personskader i trafikken, som blev registreret på en skadestue, ifølge Danmarks Statistik. Tallet indeholder det såkaldte "mørketal", der også vedrører personskader, som ikke bliver registreret af politiet. Til sammenligning registrerede politiet i personskader. For mange af de personskaders vedkommende, drejer det sig om overfladiske skrammer. For en væsentlig gruppe, ca. 25 % af de personskader, er der behov for et ophold på et sygehus. Det kan være indlæggelse til observation, eller det kan være indlæggelse til behandling. De fleste af de personer, der har været udsat for personskade, kan vende tilbage til en normal tilværelse. En mindre gruppe på ca. 3 % af de personskader er så betydelige, at de berørte personer efterfølgende klarer sig dårligere på arbejdsmarkedet. Endelig er der en gruppe skader, ca. 6 % af de , der medfører behov for pleje, hjemmehjælp, genoptræning og omfattende efterbehandlinger i en periode. Ud over at trafikulykker har stor betydning for dem, det går ud over, og deres pårørende, så er ulykkerne et problem for samfundet, fordi de medfører betydelige udgifter og omkostninger af forskellig art. Denne rapport fokuser på offentlige udgifter til behandling på sygehus, til indkomstoverførsler og til pleje, hjælpemidler og genoptræning/efterbehandling. Vi vurderer, at de gennemsnitlige offentlige udgifter pr. person, der kommer til skade i en trafikulykke, samlet set fra ulykkestidspunktet til pensionsalderen for offeret udgør ca. kr For de ca personskader i 2011 svarer det samlet til ca. 5,5 mia. kr. i offentlige udgifter. 1 De kr er et engangsbeløb, der opsummerer samtlige offentlige udgifter, en personskade gennemsnitligt medfører fra ulykkestidspunktet til folkepensionsalderen. Den gennemsnitlige udgift på ca. kr pr. personskade dækker over alle typer af personskader hos alle de personskader, der registreres på sygehusene - lige fra cyklisten, der vælter 1 Dette skal ikke opfattes som et skøn over de samlede offentlige udgifter ved trafikulykker, fordi de personskader er et underkantskøn, da skadestuerne underrapporterer antallet af personskader til en vis grad. Tallet 2,5 mia. er kun vist for at illustrere en størrelsesorden.\n9 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 9 og forstuver sin hånd, til bilisten, der kører frontalt ind i en lastbil og skal have væsentlig sygehusbehandling. Hvis man i stedet ser på de skader, der registreres af politiet, ser man, at der typisk er tale om alvorligere skader. Det skyldes, at politiet i højere grad kommer ud til mere alvorlige trafikuheld. For de politiregistrerede skader udgør udgifterne i gennemsnit ca kr. per skade for de skader, der er registreret af politiet. Tabel 2.1 Offentlige udgifter ved personskader i trafikken, gennemsnit pr. personskade (ud af personskader), nutidsværdi, kr., 2012 Skader identificeret på skadestuer Kommunernes andel Regionernes andel Antal skader: Statens andel I alt Udgifter til indkomstoverførsler Udgifter til sygehus Udgifter til pleje mv I alt Procentvis fordeling 77,8% 7,8% 14,4% 100% Skader identificeret i politiregister Antal skader: Udgifter til indkomstoverførsler Udgifter til sygehus Udgifter til pleje mv I alt Procentvis fordeling 65,8% 2,6% 31,6% 100,0% Note: Indkomstoverførsler er opgjort ved 2012-satser. Udgifterne til sygehus vedrører personskader i 2009, men er opgjort i 2012-priser. Plejeudgifter er også opgjort i 2012-priser. De gennemsnitlige udgifter vedrører personer mellem 18 og 60 år. For så vidt angår udgifterne til sygehus, betyder det ikke meget, om populationen begrænses til personer år. Hvis begrænsningen fjernes, stiger den gennemsnitlige udgift med 3 %. Nutidsværdien er et mål for den samlede udgift, der vil være ved en række fremtidige udgifter, når man tager hensyn til renten. Kilde: Egne beregninger på baggrund af registerdata fra Danmarks Statistik og oplysninger leveret af Aabenraa Kommune. For at give et indtryk af variationen i udgifter ved de enkelte ulykker, skal det fremhæves, at mellem og af personskaderne registreret på sygehuse kun medfører udgifter svarende til ca. kr pr. styk. Det svarer til de udgifter, der er forbundet med et besøg på skadestuen. For ca personskader overstiger udgifterne til sygehusbehandling kr Hertil kommer, at skønsmæssigt ca. 800 personer efterfølgende bliver fuldtidsafhængige af indkomstoverførsler fra det offentlige. Udgifterne til f.eks. førtidspension overstiger kr pr. år for hver af de ca. 800 personer, og personerne kommer gennemsnitligt til skade som 33- årige. De kr pr. personskade dækker således over, at de fleste skader medfører en lille engangsudgift, mens et mindre antal skader medfører en stor udgift til sygehusbehandling og efterfølgende permanent offentlig forsørgelse og pleje.\n10 10 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER Sammensætningen af udgifterne og udgifternes fordeling på forskellige offentlige instanser fremgår af Tabel 2.1. Det skal understreges, at tallene bør fortolkes med en vis forsigtighed. Det skyldes, at udgifterne kan variere afhængigt af den specifikke opgørelsesmetode. Selv om personskaderne er forbundet med betydelige udgifter på sygehusene, så udgør denne udgift den mindste del af udgifterne ved trafikulykker. Selve skadestuebesøget koster under kr , men en væsentlig gruppe indlægges til observation eller til behandling. Indlæggelse til observation koster ca. kr , mens f.eks. indlæggelse til sårbehandling kan koste i nærheden af kr I gennemsnit er udgiften til behandling på sygehuset ca. kr pr. personskade for de skadestueregistrerede personskader og ca. kr kroner per personskade for de lidt mere alvorlige politiregistrerede personskader. Fordelingen af udgifterne på de enkelte komponenter er forskellig alt afhængig af alvorligheden af uheldene. For de mere alvorlige politiregistrerede skader kommer størstedelen af udgiften fra de efterfølgende øgede indkomstoverførsler som følge af invaliditet og manglende arbejdsdygtighed. De ca. 800 fuldtidspersoner, der i 2011 skønsmæssigt blev fuldtidsafhængige af indkomstoverførsler som følge af en trafikulykke, koster hver omkring kr i indkomstoverførsler om året. Selvom de 800 personer kun er en mindre del af de politiregistrerede trafikofre, er merudgiften alligevel så betydelig både pr. år og set over en årrække, at de overstiger de øvrige udgifter, vi har analyseret i denne rapport. I gennemsnit er udgiften til indkomstoverførsler på ca. kr pr. politiregistreret personskade, svarende til 69 %. For de skadestueregistrerede skader er billedet det modsatte. Her udgør indkomstoverførslerne ca. 32 % af de samlede udgifter. For skadestueregistrerede skader udgør udgifter til pleje ca kr. hvilket er mere end halvdelen af samlede gennemsnitlige udgifter på ca kr. per personskade. Udgifterne til pleje er baseret på en analyse af udgifter til pleje i Aabenraa Kommune. Pleje mv. dækker over pleje, hjælpemidler og træning. Pleje står for langt den største udgift blandt disse tre ydelser. Hvis vi ser på, hvordan udgifterne fordeles mellem kommune, region og stat, så ser vi, at kommunerne bærer størstedelen af udgifterne. Det skyldes, at kommunerne finansierer en stor del af de to store komponenter, indkomstoverførsler og pleje. Udgifterne til sygehuse, hvor kommunerne står for en mindre andel, udgør kun en lille del af de samlede udgifter. Resultaterne i nærværende analyse kan bruges af offentlige myndigheder og andre, der er interesseret i de offentlige pengestrømme forbundet med trafikulykker. Staten, regioner og kommuner kan få et indtryk af, hvad trafikulykker betyder for deres budgetter. Analysen ser dog bort fra en række udgifter i forbindelse med trafikulykker, herunder udgifter til udrykning og redning, men også udgifter til praktiserende læge, kiropraktik og ergoterapi. Derfor, vurderer vi, er de beregnede udgifter er et konservativt skøn. Vi vurderer, at de offentlige udgifter ved trafikulykker er anselige. De kommunale udgifter til pleje, hjælpemidler og efterbehandling er vurderet med betydelig usikkerhed i nærværende analyse. Vi foreslår, at fremtidige analyser gennemføres på et\n11 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 11 bedre datagrundlag, der omfatter individoplysninger fra kommunernes økonomisystemer. Vi anbefaler, at beslutninger om offentlige indsatser over for trafikulykker bør baseres på et grundlag, der omfatter flere aspekter end det offentlige udgiftsaspekt, vi analyserer i denne rapport. Blandt de yderligere aspekter bør være de samfundsøkonomiske omkostninger. Udgifter og omkostninger er ikke altid det samme. For eksempel er smerte og ubehag ved en trafikulykke en omkostning for samfundet, men det er ikke en udgift, fordi der ikke er en betaling knyttet dertil.\n12 12 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER Bedre trafiksikkerhed 3 Behov for viden om offentlige udgifter ved trafikulykker I de seneste år er antallet af personskader i trafikken faldet med ca. en femtedel, når mørketallet medregnes. Faldet i personskader er sket uagtet at trafikmængden i samme periode er steget. Udviklingen er illustreret i Figur 3.1 neden for. Antallet af personskader, der aflæses af de mørke søjler, er faldet med ca fra 2001 til Samtidig er trafikken målt ved antal kilometer kørt i danske motorkøretøjer på danske veje steget fra ca. 45 milliarder kilometer i 2001 til ca. 50 milliarder kilometer i Figur 3.1 Antal personskader i færdselsuheld og antal mio. køretøjskilometer Personskader Køretøjskilometer i alt Note: De opgjorte tal omfatter både de indberetninger, der kommer fra politiet, og de, der kommer fra skadestuerne. Tallene omfatter derimod ikke de trafikulykker, som trafikofrene går direkte til praktiserende læge eller speciallæge/tandlæge med. Kilde: tabel MOERKE og tabel VEJ20. kræver flere prioriteringsværktøjer Når det offentlige investerer tid og penge i at forbedre trafiksikkerheden, er der typisk ofte foretaget en samfundsøkonomisk vurdering af værdien af den opnåede effekt på trafiksikkerheden i forhold til omkostningerne ved indsatsen. Værdien af den opnåede effekt opgøres typisk ud fra de transportøkonomiske enhedspriser, der\n13 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 13 indeholder samfundsøkonomiske omkostninger ved trafikulykker. De indeholdte omkostninger ved trafikulykker er 1) omkostninger ved politi og redningsvæsen, 2) behandlingsomkostninger, 3) nettoproduktionstab, 4) velfærdstab og 5) materielskadeomkostninger. 2 Da der er tale om samfundsøkonomiske omkostninger behøver de ikke have nogen betydning for de offentlige finanser. For eksempel mister den offentlige sektor ikke umiddelbart penge som følge af velfærdstab ved trafikulykker. Velfærdstabet dækker over det tab af livskvalitet, som en trafikulykke medfører. De transportøkonomiske enhedspriser er således relevante i forhold til at træffe beslutninger, der sikrer den højeste mulige velfærd for samfundet, men ikke i forhold til at træffe beslutninger, der sikrer bæredygtige offentlige finanser. De udgifter, der er opgjort i denne rapport, er derimod relevante i forhold til at vurdere, hvor meget den offentlige sektor får tilbage, når den investerer i trafiksikkerhed. Denne rapport ser på offentlig "kasseeffekt" Omfattede udgifter Denne rapport ser på udgifterne forbundet ved trafikulykker, dvs. de kroner og øre som forskellige offentlige kasser kan få igen ved at investere i bedre trafiksikkerhed. Disse udgifter skal ses som et supplement - og ikke som et alternativ - til de transportøkonomiske enhedspriser. Dvs. ved nogle typer af analyser er det kun relevant at bruge tranportøkonomiske enhedspriser, mens det i andre er relevant at bruge både transportøkonomiske enhedspriser og udgifter. Udgifterne må ikke lægges sammen med de transportøkonomiske enhedspriser, da det vil føre til dobbelttælling. Trafikulykker medfører mange forskellige typer udgifter og omkostninger. Tabel 3.1 lister et udvalg af udgifterne og angiver, hvorvidt udgifterne er analyseret i denne rapport. Tabellen er komplet i forhold til de udgifter, der er analyseret, men der kan være vigtige ikke-analyserede udgifter, der ikke fremgår af tabellen. Tabel 3.1 Udgifter der er analyseret henholdsvis ikke analyseret i denne rapport Tidspunkt Udgift Analyseret Ikke analyseret Inden for en time efter ulykken Inden for en dag efter ulykken Inden for et år efter ulykken Ambulancekørsel Politi Redning Rejsetidsforsinkelse for andre trafikanter Materielle skader Skadestue Indlæggelse Ambulant behandling Regional genoptræning Kommunal genoptræning X X X X X X X X X X 2 Se f.eks. Transportministeriet (2010) eller DTU Transport (2011).\n14 14 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER Tabel 3.1 (fortsat) Tidspunkt Udgift Analyseret Ikke analyseret Inden for et år efter ulykken Vedligeholdende træning Praktiserende læge Speciallæge Psykolog Tandlæge Fysioterapeut Kiropraktor Medicin Hjælpemidler / boligtilpasning Sygedagpenge A-dagpenge Kontanthjælp Resten af livet Revalidering X Kilde: Egen tilvirkning. Flexjob Førtidspension Pleje Vedligeholdende træning Transport Produktionstab Velfærdstab X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Sammenligning med Vejdirektoratet (1999) Vejdirektoratet igangsatte i 1999 et omfattende arbejde med at vurdere samfundsøkonomiske konsekvenser af trafikulykker. Arbejdet er dokumenteret i Vejdirektoratet (1999). Rapporten indeholder en meget detaljeret opgørelse af samfundsøkonomiske omkostninger ved trafikulykker, for så vidt angår omkostningerne forbundet med redning, sygehusbehandling og efterfølgende pleje. Opgørelsen er baseret på interview med ca. 100 trafikofre fra 1996, og på basis af respondenternes angivelse af, hvilket forløb de har været igennem, er omkostningerne blevet vurderet med udgangspunkt i forskellige takstkataloger og offentlige udgiftsopgørelser. Vejdirektoratet (1999) opgør samfundsøkonomiske omkostninger, mens nærværende analyse opgør offentlige udgifter. En offentlig udgift involverer altid et forbrug af penge, mens en samfundsøkonomisk omkostning ikke altid gør det. Et eksempel, hvor offentlige udgifter og samfundsøkonomiske omkostninger er forskellige, er i forbindelse med hospitalsbehandling, hvor der er et forbrug af ressourcer. Her svarer den samfundsøkonomiske omkostning til det velfærdstab, der er ved, at ressourcerne ikke kan anvendes til andre formål, når de én gang er forbrugt. Velfærdstabet svarer til den pris, ressourcen kunne sælges til på markedet, og som der-\n15 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 15 for vil inkludere eventuelle afgifter og moms 3. Derfor vil den samfundsøkonomiske omkostning ved hospitalsbehandling inkludere afgifter. For eksempel vil den offentlige udgift til køb af hospitalsbehandling ikke inkludere moms, fordi offentlige myndigheder ikke lægger moms på de ydelser, de sælger til hinanden. Rapporten anvender forskellige metoder til at vurdere udgifter De udgifter, der analyseres i nærværende rapport, knytter sig til personskader. Vi har beregnet udgifterne forbundet med sygehusbehandling, indkomstoverførsler og pleje. Vi har ikke haft adgang til individspecifikke oplysninger om alle disse typer udgifter, og har derfor ikke kunnet opgøre de tre grupper af udgifter ved hjælp af samme konsistente metode. Vi har anvendt tre metoder. 1 Udgifterne på sygehus er beregnet ved at følge en gruppe af personer, der var udsat for en trafikulykke i første halvår af Vi har indsamlet oplysninger om personernes forbrug af sundhedsydelser på sygehus i 2009 fra Landspatientregistret og opgjort de samlede udgifter efter trafikulykken på individniveau, hvorefter vi har beregnet den gennemsnitlige udgift i 2012-priser pr. personskade. 2 Udgifterne forbundet med indkomstoverførsler er beregnet med udgangspunkt i en analyse af, hvor stor en andel af året ulykkesofre modtager indkomstoverførsler, jf. Bach (2008). Han analyserede offentlig forsørgelse for personer, der havde fået vurderet erhvervsevnetab hos Arbejdsskadestyrelsen efter en ulykke. 80 % af de analyserede ulykker var trafikulykker. Vi har sammenholdt Bach (2008)s resultater med egne beregninger af, hvor stor en andel af året, befolkningen modtager indkomstoverførsler. Vi antager, at hvis trafikofre er mere afhængige af offentlige indkomstoverførsler, så skyldes det, at trafikulykkerne har medført fysiske eller mentale skader på trafikofrene, som betyder, at deres evne til at forsørge sig selv er reduceret. 4 Herefter kombinerer vi det beregnede forskel i andelen af et år, hvor der modtages indkomstoverførsler, med oplysninger om offentlige udgiftssatser og beregner en gennemsnitlig merudgift pr. personskade. 3 Udgifterne til pleje og hjælpemidler er vurderet med udgangspunkt i data leveret af Aabenraa Kommune vedrørende kommunens udgifter til pleje, genoptræning og hjælpemidler. Sammenligning med Transportministeriet (2010) Nærværende undersøgelse er ikke den første, der analyserer effekten af trafikulykker på de offentlige finanser. Transportministeriet (2010) opgør en budgetøkonomisk effekt ved trafikulykker. Transportministeriets budgetøkonomiske effekt indeholder hospitalsudgifter, medicin, sundhedspleje, politi- og redningsudgifter mv. Transportministeriet vurderer, at budgeteffekten udgør 24,8 % af de samlede per- 3 Ved salg af en ressource antages det, at markedet kan tildele ressourcen til dem, der har den største betalingsvillighed som er dem, for hvem ressourcen er mest værdifuld. 4 En alternativ forklaring på forskellen mellem trafikofrenes og befolkningens afhængighed af indkomstoverførsler kunne være, at de, der kommer til skade i trafikken, også havde vanskeligere ved at forsørge sig selv før trafikulykken. Denne alternative forklaring ser vi bort fra i nærværende rapport.\n16 16 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER sonrelaterede omkostninger på kr , svarende til kr pr. rapporteret personskade i gennemsnit. Det er væsentlig forskelligt fra de skøn for udgifter pr. personskade, som er estimeret i nærværende rapport; henholdsvis ca kr. pr. skadestueregistreret og ca kr. pr. politiregistreret personskade. Der er tre væsentlige forhold, der er relevante i forhold til en sammenligning med Transportministeriets opgørelse: Transportministeriets vurdering er baseret på personskader rapporteret af politiet. Transportministeriets resultater bør derfor sammenlignes med resultaterne for de politiregistrerede skader. Desuden indeholder Transportministeriet (2010) en række udgifter, som ikke er omfattet af nærværende rapport. Det drejer sig om udgifter til politi og redning og medicin. Det trækker i også retning af, at nærværende rapport ikke tager højde for en række udgifter, og at de korrekte skøn for udgifterne vil være højere end det nuværende. Endelig er hospitalsudgifterne opgjort forskelligt i Transportministeriet (2010) og nærværende rapport. Transportministeriets opgørelse baserer sig på Vejdirektoratet (1999), hvor ofre for trafikulykker blev spurgt om hvilke sundhedsbehandlinger, de havde fået, og derefter blev de oplyste sundhedsbehandlinger prissat ud fra de gældende takster/priser for hospitalsbehandling. I nærværende analyse indgår de udgifter, der er registreret på hospitalerne. Det er uklart, om denne forskel trækker i retning af, at Transportministeriets skøn bliver højere eller lavere end skønnet i nærværende rapport. Det afhænger af, hvad respondenterne i Vejdirektoratet (1999) kunne huske, og hvor godt hospitalsbehandlingerne blev prissat ud fra respondenternes svar. Fordeling på forskellige offentlige instanser Strukturen i rapporten Udgifterne er blevet fordelt på kommuner, regioner og stat ud fra gældende lovgivning. Dvs. udgifterne til sygehusbehandling er fordelt efter reglerne i Sundhedsloven, udgifterne til førtidspension er fordelt efter bekendtgørelse af lov om højeste, mellemste og almindelig førtidspension mv. Udgifterne til pleje mv. er fordelt efter reglerne i lov om social service. I det efterfølgende beskriver kapitel 4 den typiske trafikulykke og trafikskade. Kapitel 5 beskriver forløbet efter en trafikulykke. Kapitel 6 analyserer udgifterne forbundet med behandling på sygehus. Kapitel 7 beskriver udgifterne til indkomstoverførsler. Kapitel 8 beskriver udgifterne til pleje mv.\n17 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 17 4 Trafikulykker og trafikofre I dette kapitel beskriver vi kort nogle udvalgte karakteristiske ulykker med personskader, der er de almindeligste i trafikken. Ulykkerne og skaderne eksemplificeres med en række cases, der vil gå igen i den efterfølgende beskrivelse af offentlige udgifter ved trafikulykker. Når der sker en trafikulykke, hvor en eller flere kommer til skade, sker der ofte det, at den eller de tilskadekomne selv henvender sig på skadestuen. Det sker i ca. 90 % af de tilfælde, der er oplysninger om. I de sidste ca. 10 % af tilfældene bliver politiet involveret og registrerer ulykken. Der findes herudover et ukendt antal tilfælde, hvor de tilskadekomne selv henvender sig til praktiserende læge eller speciallæge. I disse sidstnævnte tilfælde bliver det ikke registreret, at der er sket personskade som følge af en trafikulykke, og de indgår derfor ikke i denne analyse. Selvom de alvorligste trafikulykker involverer, at politiet rykker ud, så kan der også ske alvorlige skader ved trafikulykker, som ikke bliver registreret af politi eller skadestue. Piskesmæld er et eksempel på en skade, hvor den tilskadekomne i nogle tilfælde godt selv kan køre fra ulykkesstedet, og først på et senere tidspunkt opdager skaden og henvende sig til praktiserende læge. De fleste ulykkesofre har kun 1 skade som følge af trafikulykker i løbet af et år. Vore analyser tyder på, at ca. 90 % af personskaderne vedrører personer, der kun har 1 skade i løbet af et år. Det vil sige: En person kan godt blive skadet i flere forskellige trafikulykker på et år, men de fleste af ulykkesofrene bliver kun skadet i en trafikulykke på et år. Der er dog en usikkerhedsfaktor forbundet med denne opgørelse, fordi der er en risiko for et element af dobbeltregistrering. Hvis en person bliver registreret med flere forskellige sygehuskontakter på et år, hvor årsagen registreres som trafikulykke, så tæller det i statistikken som en og samme ulykke men der kan i få tilfælde være tale om flere forskellige trafikulykker. I det efterfølgende præsenterer vi en række cases og stiliserede eksempler på personskader i trafikken, som er omfattet af analyserne i nærværende rapport. De første tre tekstbokse neden for indeholder stiliserede eksempler, mens de sidste tre tekstbokse indeholder cases fra virkeligheden.\n18 18 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER Case 1: Bilist (mand) 36 år i personbil. Ulykken er sket tidlig morgen i tusmørke og tørt føre. Bilisten er kørt i grøften og bilen er væltet rundt, efter at han har undveget et rådyr på vejen. Airbag blev ikke udløst, men bilisten brugte sele. Han har selv ringet efter hjælp, da bilen ikke umiddelbart kan køre videre. Falck har kørt ham på skadestuen. Han har ondt i nakken og hudafskrabninger på begge hænder. Behandling: Rådes til afspændingsøvelser og håndkøbssmertestillende. Han bliver ikke tjekket hos egen læge. Er på arbejde igen dagen efter. Ulykken er registreret af politiet. Case 2: Cyklist (mand) på 21 år er blevet væltet i et firebenet kryds af en krydsende bilist. Det er lyst og føret er tørt. Cyklisten er blevet kørt på skadestuen af bilisten, da han har slået ansigt og højre hofte samt nogle hudafskrabninger. Cyklisten bar ikke hjelm. På skadestuen bliver behandlingen afsluttet, efter at cyklisten er blevet tilset, da der ikke er forstuvet eller brækket noget - der er taget røntgenbilleder. Behandling hjemme er vask af sår og observation for hjernerystelse af pårørende. Efterfølgende har cyklisten en enkelt sygedag. Ulykken bliver registreret af politiet. Case 3: 28-årig kvinde, cyklist. Det er aften (mørkt) og vådt føre, men det regner ikke. Cykelstien er glat på grund af blade og ved undvigemanøvre af dæksel på cykelstien vælter cyklisten. Hun er selv kommet til skadestuen. Cyklisten bar hjelm. Hun har en skade på højre albue, som er en forvridning og en lille skal er slået af venstre albue. Hun har fået en slynge til aflastning i max. 3 uger og håndkøbssmertestillende. Hun må bruge arm til smertegrænse, og har efterfølgende en uge på sygedagpenge. Bliver tjekket af egen læge. Ulykken bliver ikke registreret af politiet. De efterfølgende to cases vedrører alvorlige ulykker. 5 5 Tak til PTU for hjælp med opstilling af cases 4-6.\n19 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER 19 Case 4: Cyklist (kvinde) 43 år rammes af lastbil. Mister sit ene øre og totredjedele af det ene bryst. Brækker alle ribben i den ene side, får den ene skulder presset ud af skulderskålen og ansigtet knust. Ligger 2 uger i koma og 5 uger i respirator. Vi har ikke indhentet oplysninger om, hvorvidt cyklisten bar hjelm. Denne ulykke registreres af politiet. Case 4 giver et indtryk af, hvilke skader en cyklist kan komme ud for i voldsomme trafikulykker. Skulderskaden optræder ofte, idet ca. hver tiende cyklistpersonskade indebærer skader i skulder, arm eller hånd. Skaderne i hovedet optræder også for ca. hver ottende cyklist-personskade. Skaderne på brystkassen i case 4 er derimod usædvanligt alvorlige, fordi en lastbil er involveret. Et andet eksempel med en alvorlig personskade vedrører en kvinde, der mister kontrollen over sin bil og kører ind i et træ. Case 5: Bilist (kvinde) 36 år mistede kontrollen over sin bil og kørte frontalt ind i et træ. Begge ankler knuses, komplicerede brud på begge skinneben, venstre lunge punkteret, milten blev ødelagt og måtte bortopereres. Efterfølgende er hun sammenlagt indlagt i 4 måneder, hvor det gentagne gange forsøges at få transplanteret ny hud på underbenene, og hvor der opereres gentagne gange på anklerne. Vi har ikke indhentet oplysninger om, hvorvidt bilisten brugte sele. Denne ulykke registreres af politiet. Case 5 illustrerer nogle skader, der er hyppige for personer, der befinder sig i biler under en frontalkollision. Moderne bilers kollisionszoner indebærer, at kraften i kollisionen styres nedad, så der sker skader på benene snarere end på overkroppen. I case 5 er der dog også sket skader på de indre organer, men der er ikke sket skade på hovedet. Et sidste eksempel på en hyppig personskade i trafikken er en mand, der får et piskesmæld. Case 6: Bilist (mand) bliver påkørt bagfra af bil. Får først stillet diagnosen hjernerystelse, men fik forholdsvis hurtigt derefter konstateret piskesmæld. Efter ulykken led han af ondt i nakke og hoved, forvirring og koncentrationsbesvær. Tre måneder efter ulykken mister han sit job, fordi han ikke kunne holde til sit arbejde længere. Denne ulykke registreres måske ikke af politiet som en personskade, men som en materielskade. I de efterfølgende kapitler bliver cases uddybet i forhold til forløbet i det offentlige system og de udgifter, der følger deraf. Her er en samlet oversigt over alle udgifter til hver case. Beregningerne uddybes i de efterfølgende kapitler.\n20 20 OFFENTLIGE UDGIFTER VED TRAFIKULYKKER Tabel 4.1 Offentlige udgifter forbundet med cases, kr., 2012 Udgifter til sygehus Udgifter til indkomstoverførsler Udgifter til pleje Udgifter i alt Case Case Case Case Case Case * Note: * De kr er årlige merudgifter. Kilde: Egen tilvirkning. I det efterfølgende analyserer vi følgerne af personskader i forbindelse med trafikulykker. En trafikulykke kan medføre personskade eller materielskade, eller begge dele. En trafikulykke kan medføre op til flere personskader og personskaderne kan have forskellig alvorlighed. Nogle personskader bliver registreret af politiet, andre bliver kun registreret af skadestuerne. Der er således ikke noget en-til-en forhold mellem antallet af trafikulykker og antallet af personskader, og antallet af personskader registreret af politiet eller af skadestuerne kan i princippet stige eller falde ude af takt med antallet af trafikulykker, afhængig af ændringer i politiets registreringspraksis og befolkningens præferencer for at gå på skadestue i stedet for til egen læge. Det er muligt at basere en analyse af økonomiske aspekter af trafikulykker i forhold til mange af ovenstående måder at lave statistik over trafikulykker. I transportøkonomiske enhedspriser anvendes tre forskellige opgørelser; omkostning pr. uheld med personskade, omkostning pr. personskade og omkostning pr. uheld. 6 I nærværende rapport opgøres offentlige udgifter pr. personskade. 6 Jf. f.eks.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Udland - Politi sætter dusør på forsvundne forældre efter skoleskyderi\nI denne butik menes James Crumbley at have købt en pistol til sin 15-årige søn, der nu er sigtet for at have udført et skoleskyderi.\n04. december 2021 kl. 02:42 Af Ritzau\nMyndighederne i USA leder fredag efter forældrene til en 15-årig dreng, som er sigtet for at have skudt og dræbt fire elever på sin skole i delstaten Michigan tirsdag.\nForældrene blev fredag også sigtet i sagen - en anklager mener, at de kan have gjort sig skyldige i uagtsomt manddrab.\nIfølge sigtelsen gav de deres søn det mistænkte drabsvåben i julegave og reagerede ikke i tilstrækkelig grad på flere faresignaler fra ham.\nDerfor skulle de fredag være dukket op til et retsmøde.\nMen det gjorde de ikke, og nu er der udstedt en såkaldt "fugitive" arrestordre på de to - altså en arrestordre for folk, som mistænkes for at være på flugt fra loven. Føderalt politi udlover derudover en dusør på op til 10.000 dollar eller cirka 65.000 danske kroner for informationer, der kan føre til parret.\nPå Facebook har sheriffens kontor i Oakland County lagt et opslag op, hvor folk opfordres til straks at tage kontakt til myndighederne, hvis de ser den 15-åriges forældre, James og Jennifer Crumbley.\n- Hvis de tror, de slipper væk, så må de tro om igen, siger sherif Michael Bouchard til det amerikanske medie CNN.\nJagten på forældrene begyndte, tre dage efter at myndighederne beskyldte parrets 15-årige søn for at stå bag skudepisoden, som er det amerikanske skoleskyderi i 2021 med hidtil flest døde.\nTo advokater for forældrene, Shannon Smith og Mariell Lehman, har udtalt, at parret ville dukke op til retsmødet.\n- De flygter ikke fra ordensmagten, lød det i en pressemeddelelse.\nMen et videomøde klokken 16.30 lokal tid fandt ikke sted som planlagt.\nAnklagere har beskrevet en række faresignaler fra den 15-årige dreng i dagene op til skyderiet på Oxford High School.\nDe beskriver, at en lærer en dag så den 15-årige søge på internettet efter ammunition på sin telefon. Læreren gav derefter besked til andre personer på skolen, som gav en melding til moren. Men hun svarede angiveligt ikke.\nI en besked til sin søn skrev hun imidlertid:\n- LOL, jeg er ikke sur på dig. Du må lære ikke at blive opdaget.\nAnklagerne beskriver også, at en lærer fandt en tegning, som den 15-årige havde lavet, den morgen, hvor skyderiet fandt sted. På tegningen var en pistol, blod og en person, der bløder.\nVed siden af stod blandt andet:\n- Tankerne vil ikke stoppe - hjælp mig.\nHerefter var forældrene ifølge politiet blevet kaldt til skolen, hvor de blev bedt om at sørge for, at deres søn fik professionel hjælp i løbet af 48 timer.\nParret skulle dog have "modsat sig" idéen om at tage ham med hjem og hverken have gennemsøgt hans rygsæk eller spurgt ham om skydevåbnet.\n- At forældrene har læst de ord og samtidig vidst, at deres søn havde adgang til et dødbringende våben, er samvittighedsløst, og jeg anser det for at være strafbart, siger anklager i Oakland County Karen McDonald.\nDen 15-årig dreng blev sendt tilbage til klassen og dræbte ifølge myndighederne senere på dagen fire elever og sårede yderligere syv personer.\nLoven i Michigan forbyder personer under 18 år at købe våben eller være i besiddelse af dem. Kun i særlige tilfælde har de lov til at bære våben, for eksempel ved jagt under opsyn af en voksen.\nDet er yderst sjældent, at forældre bliver medanklaget, hvis deres barn har udført et skoleskyderi.


Søheden Skov | Fredninger\nVil du vandre en tur på en af istidens højdedrag og forestille dig smeltevandsfloderne skære sig ind i landskabet? I Brønderslev Kommune ligger Søheden Skov, der nu er fredet for sin unikke naturværdi. Det er et skovklædt og stærkt kuperet landskab på den Jyske Ås – en 28 kilometer lang højderyg dannet i istiden med bakketoppe på op til 138 meter. Fredningen har stor rekreativt værdi med et fint stinet, der leder besøgende igennem hele området og videre til den tilstødende fredning, Nybølle Bæk.\nLandskaberne, der er vigtige elementer af vores historie, og værdierne i den storslåede natur og det unikke istidslandskab i Søheden Skov skal vores børn og børnebørn også kunne opleve. Og netop i de smukke og spændende naturområder i Søheden Skov kan man få sig en god dag med fantastiske naturoplevelser.\nLandskabet er helt specielt, da Søheden er en del af Jyske Ås – en 28 kilometer lang højderyg dannet i istiden med bakketoppe på op til 138 meter. Det menes, at isen kilede sig ned i Vendsysselsjord, hvor det skabte randmoræner, som i dag er blevet til bakker og højdedrag. De højeste punkter i Søheden Skov er 80 meter.\nI den del af Søheden Skov, som kaldes Lunken, er der registreret 250 forskellige plantearter. Det vil sige, at området er ekstremt rigt på planteliv.\nSøheden Skov rummer en lang række dyrearter, af alle mulige forskellige slags. Ræv, hare, rådyr, med lidt held kan man se en grævling. Der er stålorme, egern, sommerfugle og fugle.\nSøheden har fået sit navn efter heden og overdrevene, som er på stedet. Navnet fik området i slutningen af 1800-tallet. Indtil da havde området været et nært lovløst sted, hvor rejsende blev røvet, hvis de forsøgte at krydse åsen. Området var nemlig meget øde efter en lang periode med overgræsning og overhugst i skovene, derfor tiltrak det fattigfolk, som fandt på alternative måder at overleve på.\nTidligere var området dækket af hav, og det var en del af det, der kaldtes Litorina-havet, som dækkede store dele af Vendsyssel.\nI 1930erne og 40erne har området været et sted, hvor man har gravet grus og sand.\nDer er masser af aktiviteter i Søheden Skov. Der er vandreruter, naturlegepladser, cykelruter og så er der masser af muligheder for at finde unikke planter og dyr.\nSøheden Skov ligger 18 km øst for Brønderslev. Tag cyklen eller bilen fra Brønderslev og kør mod øst ad Rute 585 og drej fra mod Søheden Skov.\nFormålet er, at værdierne i den storslåede natur og det unikke istidslandskab forbliver uberørt fremover. DN freder for at passe på naturen og sørge for at den ikke går tabt. I landskaberne er der vigtige elementer af historie, som vores børn og børnebørn også skal kunne opleve. DN vil nemlig gerne åbne naturen for alle, der har lyst til at gå på opdagelse i smukke og spændende naturområder. Og i Søheden Skov kan man virkelig få sig en god dag med fantastiske naturoplevelser.\nLæs hele fredningen her\nLæs mere om Søhede Skov her


Dating.dk - En ærlig anmeldelse af Dk's største dating side - Sexlegetøj og billige dildoer - Dildo-priser.dk\nHjem » dating-sider » Dating.dk – En ærlig anmeldelse af Dk’s største dating side\ndating-sider 599 Views\nDu kan verificere dig med CPR nummer\nUnik platform, med mulighed for masser af aktiviteter\nDer er mange der tror de finder den ægte kærlighed her\nDet er ikke en decideret sexdating side\nDating.dk er nok den mest kendte side herhjemme når det kommer til dating. Siden er dog langt fra bonert, og her er det faktisk lige før, at du får flere tilbud om sex, end du gør på scor. Siden er dog den samme som den altid har været, men der er mange der søger i denne retning, da de kender siden, og der er rigtigt mange online hver eneste dag.\nDating.dk stedet hvor alle på et eller andet tidspunkt havner i deres singleliv. Du kan sagtens bruge siden uden at betale, men du er meget begrænset, og det er ikke muligt at modtage post fra andre. Til gengæld kan du hvis du er villig til at spendere lidt mønt, blive vist for lige netop de kvinder du er interesseret i. Du kan nemlig vælge profilfremhævninger overfor en bestemt aldersgruppe, eller landsdel.\nIdeen bag Dating.dk\nSiden blev startet allerede tilbage i 1998, og lige siden har det været Danmarks foretrukne dating side. Selv om designet har ændret sig meget siden starten, så er konceptet det samme. For nogle år siden, der var især chatten og debatten et kæmpe tilløbsstykke. Men dette har ændret sig noget de senere år, hvor Facebook har overtaget meget af den sociale del. Men siden er stadig kæmpe stor, og andelen af betalende profiler er ret stor, hvilket også viser at folk er villige til at betale for at få kvalitet.\nBrugere online hver dag 53%\nI din profil har du mulighed for at fortælle om dig selv, og en af de gode ting herinde er, at du kan vælge at CPR registrere dig. Dette gør også, at antallet af falske profiler herinde er lavere end mange andre steder. Du finder ret mange seriøse, og ægte profiler, og med over en halv million at vælge imellem, så burde der alt andet lige, også være et match for dig.\nRigtig god chat på siden\nEn livlig debat, hvor det er nemt at få et andet indtryk af folk\nMasser af forskellige events – Dating.dk arrangere alt lige fra fester og over til singlerejser.\nDanmarks største udvalg af profiler.\nHar du selv været på Dating.dk – Så giv en kommentar nedenfor, så andre brugere kan få glæde af dine oplevelser.\nForrige C Date – Læs mere om dette dating site >>\nNæste Sexshop.dk – Se rabatkode og aktuelle tilbud her >>\nSexdating i Danmark – Stor guide til sex dating siderne\nDating.dk Gratis 9.5 Ingen falske profiler 9.5/10 Chance for sex 9.5/10 Pros Du kan verificere …


Skanderborg Vandværk - Skanderborg Leksikon\nKøbstadens vandforsyning omfatter borgernes behov for drikkevand, vand til husholdning, vask og rengøring, vand til industri/håndværk og vand til bekæmpelse af brande.\nVandværket. Ca. 1910.\nOmkring 1850 kom der et hygiejnisk gennembrud, en forståelse af sammenhæng mellem dårligt vand og epidemier. Samtidig forbedredes teknikken således, at dampmaskiner kunne transportere vand i støbejernsrør under tryk og over større afstande og bringes til at stige op i husene. I 1890 havde 25 provinsbyer kommunal vandforsyning. Byens vækst og industrialiseringen betød, at der også i Skanderborg i 1904 blev nedsat et vandværksudvalg med henblik på at etablere et kommunalt vandværk.\nByens store virksomheder; sygehuset, Bloms fabrikker, garveriet og bryggerierne havde deres egen vandforsyning fra dybe brønde, og byens ejendomme\nVandværket med inspektør E.Andersen. 1932.\nhavde også private brønde. Men der var problemer med hygiejnen og vandkvaliteten. Der var nedsivning, der kunne være placeret en kloakbrønd for tæt på og resultatet var, at vandet var grumset. At finde muldvarpe, rotter eller en kat i brønden var heller ikke usædvanligt.\nTidligere havde man foretaget prøveboringer ved Squet Mølle, i Mesing og i Tåning, men det var lidt for langt væk fra byen, så Vandværksudvalget foretog nu en prøveboring på gasværksarealet. Den gav udmærket vand i en dybde af 124 fod, men man var bange for, at der ikke var tilstrækkeligt vand til at sikre byens forbrug. Man borede igen ved Mallinggård og på Søtoften, men valget faldt til slut på Guldbryllupsanlægget. Skeptikerne mente, at man kun ville finde dårligt søvand derude, men boringerne viste, at her var der rigeligt og godt vand. Byggeriet af vandværket gik i gang, og da det var en stor investering hentede man eksperthjælp udefra. Der blev bygget et maskinhus med to gasmotorer og installeret pumper. Bagved byggedes en bestyrerbolig og på Låsbyvej i Hestehaven en højdebeholder.\n27.september 1907 tændtes gassen for første gang under motorerne, og der blev pumpet godt fem timer om dagen for at dække byens vandforbrug. 347 husstande havde tilsluttet sig og fik en tappehane i gården eller i vaskerummet. Vandkloset var en luksus, der kostede 10 kr. om året.\nI 1907 fandt man det ikke nødvendigt at installere filtre på pumperne. Det skete i 1912 med et filter bestående af koks, sten og finkornet sand.\nDet stigende vandforbrug medførte at vandværket blev udvidet i 1924 og igen i 1930. I 1950 blev det nødvendigt at bygge et helt nyt vandværk, det nuværende Dyrehaveværk, bag det gamle vandværk med tilhørende boringer og råvandspumpestation.\nDansk kulturhistorisk Opslagsværk. 1991\nJ. Damgaard Sørensen: Skanderborg Kommunale Vandforsyning 1907-1987.\nHentet fra "http://www.skanderborgleksikon.dk/index.php/Skanderborg_Vandv%C3%A6rk"\nDenne side blev senest ændret 9. september 2011 10:50.\nSiden er vist i alt 15.483 gange.


Hvad laver en fotograf/klipper hos Signifly?\nEmil Borch Larsen\nAnsat siden november 2017\nFilm-, TV- og Produktionsassistent\nJeg sidder i vores filmteam med tre andre kollegaer. Vi har alle en stor berøringsflade i forhold til vores projekter, og derfor er det også lidt svært at sige præcis, hvad jeg sidder med. Som udgangspunkt sidder jeg dog mest med forskellige former for fotografopgaver, når vi skal skyde billeder og lave film. Her opererer jeg som A-fotograf, og det betyder, at det er mig, der står for det visuelle udtryk for de film og billeder, som vi skal lave.\nDerudover sidder jeg med postarbejde dvs. redigering, colorgrading, lydmix m.m. Jeg er også begyndt at være mere inde over præproduktionen, når vi skal forberede os til en shoot. Det betyder, at jeg eksempelvis står for at finde en lokation, laver tidsplan og sørger for at finde rekvisitter.\nMed små skridt er jeg også begyndt at arbejde med konceptudviklingen, når vi har større projekter. Når vi ikke er flere i temaet, handler det om at samarbejde og løse de forskellige opgaver i fællesskab med hinanden.\nJeg synes, at det er rigtig spændende, at vi har så mange forskellige kunder og dermed laver mange forskellige projekter. Lige nu skal jeg til at arbejde på et projekt, hvor vi skal lave en interaktiv filmkampagne, og det er en meget udfordrende og anderledes opgave, men som helt klart bliver spændende, fordi det er noget, som jeg ikke har prøvet før.\nMen én af opgaver, som jeg bedst kan lide, er, når vi skal lave større brandfortællinger om en virksomhed, fordi det giver mulighed for, at jeg virkelig kan gå i dybden med projektet og den pågældende virksomhed.\nDet er faktisk svært at svare på, for jeg føler egentlig ikke, at jeg bruger min uddannelse meget i mit arbejde. Det er selvfølgelig klart, at der er nogle ting, som jeg bruger fra min uddannelse, men jeg tænker nok ikke så meget over, at det er ting, som jeg har lært derfra. Hvis jeg skal nævne noget, må det nok være den tekniske del og det netværk, om jeg fik i løbet af min studietid, og som jeg kan trække på i dag.\nJeg føler helt klart, at jeg har lært mest gennem mit arbejde som selvstændig. Jeg har været selvstændig i 4 år, hvor jeg arbejdede som freelancer. Her fik jeg hele tiden nye opgaver og skulle arbejde med ting, som jeg aldrig havde prøvet før. Derfor handlede det hele meget om learing-by-doing, og det er klart, at det er den erfaring, som jeg trækker på i mit arbejde i dag.\nJeg tror også, at det er mit arbejde som selvstændig, der har gjort, at jeg har fået det her job og ikke nødvendigvis min uddannelse.\nHvad er de tre vigtigste ting for dig i dit arbejde hos Signifly?\nNoget af det vigtigste er, at jeg er glad, når jeg går på arbejde. Jeg bruger over halvdelen af dagen her, og derfor er det også vigtigt, at jeg trives og er glad, mens jeg er her.\nDerudover er det også vigtigt, at jeg bliver udfordret i mit arbejde. For mig er der ikke noget værre end, når tingene bliver ensformige, og det var også derfor, at jeg stoppede som selvstændig. Jeg lavede mange af de samme ting, hvor jeg hos Signifly har mange forskellige opgaver og projekter. Jeg ville aldrig trives i almindeligt kontorjob fra 8-16, så det fungerer rigtig godt for mig, at dagene er så forskellige - at vi nogle dage er ude af huset og andre dage er på kontoret.\nGode kollegaer. Det er helt klart også vigtigt for mig, at jeg arbejder sammen med nogle mennesker, som jeg godt kan lide, og som er dygtige og kan udfordre mig, så jeg selv bliver bedre og vokser i mit arbejde.\nHvorfor er Signifly en attraktiv virksomhed for dig at arbejde i?\nSignifly er en attraktiv virksomhed for mig, fordi jeg har mange muligheder for at udvikle mig, og samtidig har jeg meget indflydelse og ansvar i forhold til de projekter, som jeg arbejder på. Størrelsen på virksomheden gør, at vi som medarbejdere alle har meget at sige, og at man får lov til mange ting, som man måske ikke ville have samme mulighed for i en større virksomhed.\nVi har også heldigvis nogle kunder, som er rigtig glade for os, og det betyder, at de tit er villige til og tør at gå med på en skør ide. Det gør arbejdet meget sjovere, fordi jeg laver noget, som jeg også selv synes er fedt.\nKulturen hos Signifly er meget ung og dynamisk, og det gør, at jeg hver dag er glad for at gå på arbejde, fordi vi har det sjovt og hyggeligt med hinanden.\nLæs mere om Signifly\nMød andre kandidater fra Signifly\nSenest opdateret: 22 mar 2019\nSidst opdateret 02-03-2020\nCharlotte Thomsen, kommunikationsansvarlig, Q-Construction\nJeg har ansvaret for al ekstern og intern kommunikation, hvor jeg håndterer alt fra den strategiske linje til den operationelle udførelse. Opgaverne spreder sig fra forandringskommunikation, HR og employer branding til digital marketing, PR og social media management.


Finale-skuffelse: Caroline taber til brølstærk tjekke – Ekstra Bladet\n1. jul. 2017 kl. 15:21\nDet lykkedes lørdag ikke for Wozniacki at tage en sejr hjem i hendes fjerde finale i 2017\nWozniacki tabte finalen i Eastbourne 6-4, 6-4 til tjekkiske Pliskova. Foto: AP\nDet lykkedes ikke den danske tennisspiller Caroline Wozniacki at vinde turneringen Aegon International i Eastbourne, da hun lørdag tabte finalen i to sæt med cifrene 4-6, 4-6 til tjekken Karolína Plísková.\nDanskeren har ellers vundet fire ud af de fem tidligere opgør med tjekken, men lørdag var det en velspillende Plísková, der trak det længste strå.\nPliskova lagde stærkt ud, og med en lav fejlprocent pressede hun danskeren i stort set alle dueller.\nSelv om Wozniacki spillede fint, så blev den tidligere danske verdensetter ved stillingen 2-2 i første sæt brudt i eget serveparti.\nFørst slog Wozniacki bolden ud over baglinjen, og i den næste duel lagde Pliskova et tungt pres på danskeren med sine præcise slag mod linjerne.\nBrudt og bagud 2-3 lykkedes det ikke Wozniacki at kæmpe sig tilbage. De to spillere skiftedes til at holde serv, og så nappede tjekken første sæt 6-4.\nKarolína Plísková lavede blot tre uprovokerede fejl i første sæt, og hun slog 18 vinderslag, hvilket gjorde det svært for Wozniacki.\nI andet sæt spillede danskeren sig op. Hun fik gang i det aggressive spil, hun tidligere har leveret ved turneringen i Eastbourne i år, men på trods af flere breakbolde, så havde hun svært ved at bryde tjekkens serv.\nVed stillingen 4-4 spillede Pliskova sig til tre breakbolde, og den tredje af dem udnyttede hun til at bringe sig foran 5-4, og derefter kunne hun serve sejren hjem.\nPliskova tager dermed sin tredje turneringssejr i 2017, mens Wozniacki stadig har sin første til gode på trods af, at dagens finale var hendes fjerde af slagsen i år.\nPå trods af lørdagens nederlag til Karolína Plísková i finalen ved Aegon International i Eastbourne, var Caroline Wozniacki ved godt mod efter kampen.\n- Jeg synes, at jeg spillede virkelig godt, og jeg gjorde, hvad jeg kunne i dag. Karolína (Plísková, red.) spillede bare bedre end mig, og jeg havde især svært med hendes serv, siger danskeren.\n- Men jeg synes, at vi spillede god tennis, og det er rigtig god forberedelse til Wimbledon.\nDanskeren ser nu frem mod grand slam-turneringen Wimbledon, der begynder 3. juli, hvor hun håber, at hun kan få et godt resultat med hjem.\n- Dette var min fjerde finale i år, men det var også mit fjerde nederlag i en finale. Jeg ville have elsket at vinde i dag, men forhåbentlig er femte gang lykkens gang.\nEnken sagsøger Venus, der kørte i syv år gammel Toyota Ærlig Wozniacki efter problemer: Heldet var med mig


Grøntregnskab Bornholms Affaldsbehandling Almegårdsvej Rønne Tlf.: Fax: - PDF\nDownload "Grøntregnskab 2011. Bornholms Affaldsbehandling Almegårdsvej 8 3700 Rønne Tlf.: 56 95 92 00 Fax: 56 95 92 03 E-mail: mail@bofa.dk www.bofa."\n1 Grøntregnskab Bornholms Affaldsbehandling Almegårdsvej Rønne Tlf.: Fax: Bofa en virksomhed i Bornholms Regionskommune\n3 Side 1 af 54 sider 1. Indholdsfortegnelse: 2. Basisoplysninger 2.1 Navn og adresse, CVR- og P-nummer, hjemmeside og kontaktforhold 2.2 Branchebetegnelser, godkendelses- og tilsynsmyndigheder 2.3 Hoved- og bi-aktiviteter 2.4 Miljødataperiode og oplysninger om miljøledelsescertifikation. 2.5 Organisation 2.6 Opland 3. Miljødata 3.1 Forbrændingsanlæg 3.2 Kontrolleret losseplads 3.3 Central komposteringsplads 3.4 Omlastestation for farligt affald 3.5 Karteringsplads 3.6 Opfyldningsområder 3.7 Modtageplads for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning 3.8 Genbrugscenter 3.9 Containerpladser 3.10 Miljøstationer 3.11 Affaldstårn 3.12 Øvrige affaldsmodtagere Miljødata er i de ovenstående 12 afsnit opdelt i 3.X.1 Egne affaldsmængder 3.X.2 Behandlede affaldsmængder 3.X.3 El-forbrug 3.X.4 Varmeforbrug 3.X.5 Vandforbrug 3.X.6 Råvareforbrug 3.13 Øvrige miljøforhold 4. Miljøberetning 4.1 Miljøpolitik 4.2 Miljøforhold, der medfører væsentlige miljøpåvirkninger 4.3 Miljømål i forhold til væsentlige miljøforhold samt Bofas overvejelser om, hvordan disse miljøpåvirkninger kan reduceres. 4.4 Indsats og resultater samt overensstemmelse med miljømål. 4.5 Redegørelse for Bofas løbende miljøteknologiske forbedringer. 4.6 Redegørelse for udviklingen i væsentlige virksomhedsspecifikke nøgletal for udvalgte miljøforhold. 5. Resume af egenkontrol 5.1 Miljømålinger m.m. på affaldsvarmeværket 5.2 Miljømålinger m.m. på kontrolleret losseplads 5.3 Maskinkørsel 5.4 PRTR-redegørelse, vand og luft 6. Attestation 7. Ordforklaring\n4 Side 2 af 54 sider\n5 Side 3 af 54 sider 2. Basisoplysninger 2.1 Navn og adresse, CVR- og P-nummer, hjemmeside og kontaktforhold Bornholms Affaldsbehandling (Bofa) forbrændingsanlæg kontrolleret losseplads central komposteringsplads omlastestation for farligt affald karteringsplads modtageplads for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning Rønne containerplads Almegårdsvej 8, 3700 Rønne CVR-nummer: (Bornholms Regionskommune). Delregistrering, SE-nummer: DIV P-nummer: Genbrugscenter Vestermarievej 48, Vestermarie, 3700 Rønne DIV P-nummer: Olsker Containerplads og depot for lettere forurenet jord Rønnevej 68, Olsker, 3770 Allinge DIV P-nummer: Hasle Containerplads Bykærvej 12, 3790 Hasle DIV P-nummer: Aakirkeby Containerplads Brovangen Aakirkeby DIV P-nummer: Nexø Containerplads Søbækken 3, 3730 Nexø DIV P-nummer: Østermarie Containerplads Lyrsbyvej 6A, 3751 Østermarie DIV P-nummer: Opfyldningsområder Vesthavnsvej, 3700 Rønne Torneværksvej, 3700 Rønne Øster Flak, 3730 Nexø Crossbanen, Bygaden 13, 3720 Aakirkeby Uden DIV og P-nummer ubemandede miljøstationer i sommerlandet\n6 Side 4 af 54 sider 2.2 Godkendelses- og tilsynsmyndigheder Godkendelsesmyndighed: Bornholms Regionskommune, Teknik & Miljø Skovløkken 4, Tejn, 3770 Allinge Tilsynsmyndighed: Miljøministeriet (kun deponi) Miljøcenter Roskilde Ny Østergade 7 11, 4000 Roskilde Øvrige arealer og aktiviteter Bornholms Regionskommune, Teknik & Miljø 2.3 Branchebetegnelser, hoved- og bi-aktiviteter Hovedaktivitet Forbrændingsanlæg, K 215, forbrændingsanlæg under 3,0 ton/time Biaktiviteter Omlastestation for farligt affald, K203 Kontrolleret losseplads, K105 Modtageplads for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning, K206 Central komposteringsplads, K214 Komposteringsplads, Nexø Lystskov, K214 Depoter for lettere forurenet jord, K207 6 containerpladser, K211 Genbrugscenter, K Miljødataperiode og oplysninger om miljøledelsescertifikation Miljødataperioderne følger kalenderåret Bofas aktiviteter er alle underlagt Bofas miljøledelsessytem jf. ISO 14001/2004. Bofas miljøledelsessystem er auditeret af Det Norske Veritas. Første gang 22. oktober 2003, senest 9. oktober. 2.5 Organisation\n7 Side 5 af 54 sider 2.6 Opland Bofas opland omfatter hele Bornholm, og består af både land-, byzoner samt sommerhusområder. Der er omfattet flere forskellige typer bebyggelse såsom lejligheder, parcelhuse og bebyggelse i landområder. I Bofas opland er der desuden ca virksomheder indenfor mange forskellige brancher. Som følge af et omfattende turisterhverv øges befolkningen betydeligt i sommerhalvåret. Det giver anledning til helt specielle forhold med hensyn til lagerudvikling af affaldsmængder og heraf følgende nødvendig lagerstyring. Det gælder ikke mindst for det brændbare affald. Årsagen til stigningen i antallet af tilmeldte helårshusstande skal findes i den pr. 1/ ikrafttrådte affaldsbekendtgørelse, hvoraf det af 25, stk. 1, fremgår, at: "Kommunalbestyrelsen skal etablere en indsamlingsordning i form af en henteordning for dagrenovation fra alle husholdninger." Dermed er de tidligere fritagede husstande beliggende udenfor bymæssig bebyggelse pr. 1/ blevet tvunget med i dagrenovationsordningen. Hvad angår stigningen i antallet af tilmeldte sommerhusstande skal forklaringen findes i ovenstående lovpligtige, obligatoriske dagrenovationsordning, som også har tvunget de sommerhusstande, som ligger udenfor sommerhusområderne, med i ordningen. Stigningen i antallet af såvel helårs- som sommerhusstande dækker over forskellig indsamlingshyppighed, idet tilbuddet af forskellige typer dagrenovationsordninger med tilhørende differentierede priser er gjort mere fleksibelt. Helårshuse Renovation Renovation Renovation Miljøafgift Miljøafgift Rabat Indbyggere 14-dages container container kompost BRK Renovation Renovation container Sommerhuse Renovation Miljøafgift 3 mdr. Indsamling papir Indsamling papir cont Indbyggere på Bornholm\n8 Side 6 af 54 sider 1. januar januar 1. januar januar januar Antal helårsrenovationer på Bornholm 1. januar januar 1. januar januar januar Antal sommerhusrenovationer på Bornholm 1. januar januar 1. januar januar januar\n9 Side 7 af 54 sider 3.1 Forbrændingsanlæg 3. Miljødata Bofa gennemførte i, med Rambøll som rådgiver, en omfattende levetidsforlængelse af affaldsvarmeværket. I den forbindelse var affaldsvarmeværket afstillet fra 13. marts til 08. juli. I perioden blev især let fordærveligt affald bortskaffet til affaldsvarmeværket Refa ved Nykøbing Falster. I forbindelse med renoveringen er en meget stor del af maskiner og udstyr udskiftet med moderne og tidssvarende systemer som følger: Affaldskran Tragt og skakt til ovn Indfødningspusher Kølede slidzoner i ovnen Vandrørskedel med hertil hørende pumpesystemer Sekundærluft og primærluftventilatorer Luftforvarmer Hydrauliksystem Slaggetransport Røggasrensesystem med recirkulation Styresystem SRO Miljømålesystem Renoveringen betyder at levetiden er forlænget med ca. 20 år, at driftsomkostninger forventes reduceret og at røggasrensningen er blevet yderligere effektiv og sikret mod kommende skærpede krav til udledning til luft Egne affaldsmængder Egne affaldsmængder er opgjort for forbrændingsanlægget og for administrationen. Mængderne fra værket fremkommer typisk i forbindelse med vedligeholdelsesarbejder i ovnen m. m.\n10 Side 8 af 54 sider værket admin. værket admin. værket admin. værket admin. værket admin. Pap/papir til genbrug, kg Emballageplast, kg Brændbart affald, kg Affald til deponi, kg Jern og metal, kg Farligt affald, kg Egne affaldsmængder er steget som følge af renoveringsaktiviteterne. Især deponi er steget. Årsagen er hovedsagelig nedbrydning af gammelt murværk i ovnen Behandlede affaldsmængder Opgørelsen af behandlede mængder på forbrændingsanlægget er baseret på Bofas vægtsystem. Numrene i () refererer til vejenumre på samme system. Variationer over årene kan tilskrives udsving i konjunkturen. Fraført brændbart affald (04600) dækker over både tørt erhvervsaffald fra mellemdepot (1.072 ton) og dagrenovation og erhvervsaffald fra nøddepot i forbindelse med renovering af forbrændingsanlægget (6.086 ton). Mængden af brændt affald i er betydeligt mindre end for et normalt år. Årsagen er at anlægget i marts april maj og juni var afstillet for at gennemføre renovering med henblik på levetidsforlængelse. I renoveringsperioden har det været nødvendigt at føre en større mængde forbrændingsegnet affald til andet anlæg. Affaldsmængder i ton Småt erhvervsaffald (04010) Stort erhvervsaffald (04012) Klinisk risikoaffald, erhverv (04020) Dagrenovation (04500) Småt fra containerpladser (04510) Stort fra containerpladser (04512) Klinisk risikoaffald (04520) Storskrald (04530) Ukurant papir VM (04540) Brændbart omlastestation (04550) Brændbart, internt (04560) Brændbar maling (04570) I alt tilført Brændt mængde * Difference brændt/tilført Fraført brændbart affald (04600) a Varmeproduktion Den producerede mængde varme afhænger af mængden af brændt forbrændingsegnet affald. Affaldets brændværdi er naturligt meget varierende og anslås til at ligge på ca. 9,3 GJ/t. Som hovedregel afsættes alt produceret varme minus tab, til RVV. Dog køres en mindre del til køletårne i sommerperioden.\n11 Side 9 af 54 sider Varmeproduktion - GJ Varmeproduktion - fraført - GJ Solgt energi køletårne - energi b Restprodukter pr. ton brændt affald Brændt mængde Slagge + Jern (04960) Røgrenserestprodukt (04651) % Slagge/jern pr. tons brændt 15,42 15,28 14,96 15,29 16,11 % røgrenserestprodukt pr. ton brændt 2,15 2,17 2,12 2,29 2,03 Der ses en stigning i % slagge pr. tons brændt affald. Dette skyldes at anlægget nu er udstyret med et vådslaggesystem med heraf følgende højere vandindhold i den vejede slagge. Der ses et fald i mængden af røgrenserestprodukt. Dette kan henføres til, at ovnen var afstillet i 4 måneder, men der forventes en bedre udnyttelse af den kalk, der indblæses i røggasrensesystemet El-forbrug El-forbruget på affaldsvarmeværket har de senere år haft en stigende tendens. Denne udvikling forventes nu vendt, så der frem over forventes et mindre forbrug. Det lave el-forbrug på affaldsforbrændingsanlægget og vekslerstationen i marts april maj juni skyldes, at affaldsforbrændingsanlægget var afstillet for renovering. FORBRUG: El-forbrug - kwh Forbrændingsanlæg * Vekslerstation El-forbrug/kWh/t brændt affald Forbrændingsanlæg 83,0 77,9 88,5 89,7 97,4 * Vekslerstation 10,4 10,2 9,0 8,0 10,0 EL-forbrug Forbrændingsanlæg Kwh jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec\n12 Side 10 af 54 sider El-forbrug EL-forbrug Vekslerstation Kwh Kwh jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec Varmeforbrug Varmeforbruget på affaldsvarmeværket dækkes dels af egenproduktion, dels af stilstandsvarme, som leveres af RVV. GJ Egenproduktion 240,2 250,0 125,0 204,1 259,2 Stilstandsvarme 228,1 161,0 375,0 613,0 726,0 Totalt 468,3 411,0 500,0 817,1 985,2 Lukkedage Årsagen til det store forbrug af stilstandsvarme i er, at ovnen har været afstillet i en længere periode Vandforbrug I slutningen af 2008 blev der etableret en pumpe til opsamling af vand under deponiet. Vandet anvendes til vandinddysning i ovnen. Dette har naturligt medført en betydelig reduktion af forbruget af vand fra det offentlige net. Det skal bemærkes at der i forbindelse med opstart og drift efter renovering udelukkende er brugt vand fra offentlig forsyning Vandforbrug m³ Vandforbrug liter pr. ton brændt affald Råvareforbrug Biobrændsel anvendes i forbindelse med opstart og nedkøling af ovnen for at opnå en ren forbrænding i disse perioder. Mængden fra 2007 er anslået. Forbrug af træflis registreres siden 2007 via Bofas vejesystem. Forbrug af hjælpestoffer - ton Kalk Biobrændsel (04810) Mindre forbrug af kalk skyldes dels afstilling af ovnen i en længere periode og dels efterfølgende et mindre forbrug pr. tons brændt affald. Det relativ store forbrug af biobrændsel i skyldes dels lang udtørringsperiode efter renovering af ovnen samt tre driftsstop i efteråret.\n13 Side 11 af 54 sider a Drivmiddelforbrug Affaldsvarmeværket administrerer en lastbil og en varebil samt administrationens bil. Forbrug af brændstof til Citroen- og Opel-personvogne hænger sammen med, at kørselsbehovet varierer fra år til år. liter diesel Forbrændingsanlæg, lastvogn liter benzin Forbrændingsanlæg, Opel Administration, Citroen I alt kg gas Forbrændingsanlæg, truck Nedenstående skema viser en opgørelse over varmeproduktion, forbrug, emissioner til luft samt produktion af restprodukter pr. ton brændt affald. Nøgletal pr. tons brændt affald Produktion Bortkølet varmeenergi (GJ/ton) 0,162 0,322 0,326 0,118 0,125 Solgt varmeenergi (GJ/ton) 8,26 7,85 8,00 8,10 8,45 Forbrug El (kwh/ton) 83,0 77,9 88,5 89,7 97,4 Vandværksvand (liter/ton) Kalk (kg/ton) 5,89 9,81 7,76 7,92 7,02 Emissioner til luft Røggasmængde - Nm³/ton Kulilte (CO) - gram/ton 128,55 72,01 81,39 42,82 24,37 Saltsyre (HCL) - gram/ton 70,161 65,29 56,11 54,72 20,85 Partikler støv - gram/ton 35,077 27,11 25,43 4,570 2,11 Pb/Cr/Cu/Mn - gram/ton 0,095 0,207 1,12 0,099 0,03 Bly (Pb) - gram/ton 0,041 0,17 0,11 0,041 0,02 Nikkel (Ni)/Arsen (As) - gram/ton 0,032 0,02 0,03 0,031 0,02 Cadmium (Cd)/Kviksølv (Hg) - gram/ton 0,002 0,050 0,137 0,074 0,160 Hydrogenflourid (HF) - gram/ton 1,19 1,11 1,14 0,082 0,54 Svovldioxid (SO2) - gram/ton 214, ,85 126,94 123,80 16,25 Total Organisk Carbon (TOC) - gram/ton 8,72 15,33 18,22 6,73 0,2 Restprodukter Slagge + forbrændingsjern kg/ton* Røgrenserestprodukt kg/ton 21,51 21,74 21,19 22,91 20,39 Stigningen i El-forbrug pr. tons brændt affald skyldes, at der i er brændt en relativ lille mængde forbrændingsegnet affald i forhold til det samlede el-forbrug. Røggasmængden pr. tons forbrændingsegnet affald er faldet. Årsagen er, at det nye ovnkoncept forbruger mindre luft til processen.\n14 Side 12 af 54 sider 3.2 Kontrolleret losseplads Egne affaldsmængder Der er ingen affaldsproduktion på den kontrollerede losseplads. Der er dog i forbindelse med etableringen af den nye etape af lossepladsen blevet udgravet en del jord og sprængt en del klippe. Dette er dog blevet kørt tilbage som bundfyld og sideafdækning Behandlede affaldsmængder Bygningsaffald, erhverv (06020) Bygningsaff. containerpladser (06520) Bygningsaffald, storskrald (06580) 1 3 Bygningsaffald, internt ( ) Forurenet jord (06050) Olief. jord til rensning ( ) Hestemøg ( ) Slam og fejeaffald (06030) Asbest (06060) Slaggerest/slam (06530) Blød PVC erhverv ( Blød PVC containerpladser (06540) Imp. træ, erhverv (06010) Imp. træ, containerpladser (06510) Fiskenet og trawl 06090) Fiskenet og trawl, CP (06690) 5 Madrasser Total Fraført fiskenet og trawl (951) Fraført imp. Træ (952) Fraført blød PVC (953) Total Total (tilført minus fraført mængde) Fraført renset olieslam (06600) Fraført renset olieforurenet jord (06655) Total\n15 Side 13 af 54 sider Stigningen i mængden af bygningsaffald fra containerpladserne skyldes bedre udsortering på pladserne. Hestemøg ( ) benyttes til at hjælpe renseprocessen i f.m. rensning af olieforurenet jord til rensning (06055). At mængden af forurenet jord (06050) er steget kan bl.a. tilskrives, at mere jord bliver analyseret end tidligere, bl.a. p.g.a. jordflytningsreglerne. Stigningen i mængden af fraført imprægneret træ skyldes at der er fraført en stor mængde elmaster til nyttiggørelse i Tyskland El-forbrug Der foretages ikke særskilt registrering af el-forbrug. De forbrugte mængder indgår i de registrerede mængder for omlastestationen for farligt affald. Fordelingen af det registrerede forbrug skønnes at være 50 % til deponi og 50 % til omlastestationen for farligt affald Varmeforbrug Der er intet varmeforbrug på den kontrollerede losseplads Vandforbrug Der foretages ikke særskilt registrering af vandforbrug. De forbrugte mængder indgår i de registrerede mængder for omlastestationen for farligt affald. Fordelingen af det registrerede forbrug skønnes at være 80 % til deponi - 20 % til omlastestationen Råvareforbrug Der benyttes ikke supplerende råvarer på den kontrollerede losseplads. Arbejder på den kontrollerede losseplads udføres af ekstern entreprenør, hvorfor der heller ikke er opgjort drivmiddelforbrug.\n16 Side 14 af 54 sider 3.3 Central komposteringsplads Egne affaldsmængder Der er ingen affaldsproduktion på den centrale komposteringsplads Behandlede affaldsmængder Mængde i ton Have-/parkaffald, erhverv (05010) Træstød, >Ø80 (05011) 3 0 Haveaffald containerpladser (05500) Decentralt neddelt og udlagt i Nexø I alt Fraført kompost ( ) Stigningen i mængderne af haveaffald på containerpladserne tilskrives de reducerede muligheder for afbrænding af haveaffald El-forbrug Der er intet el-forbrug på den centrale komposteringsplads Varmeforbrug Der er intet varmeforbrug på den centrale komposteringsplads Vandforbrug Der er ikke opgjort vandforbrug på den centrale komposteringsplads, men der er benyttet vand, hvis komposteringsprocessen har været aftagende eller hvis der har været ild i kompostmilerne Råvareforbrug Der er benyttet sand som brandslukkende middel på den centrale komposteringsplads Sand i.o. i.o. i.o i.o. = ikke opgjort. Arbejdet på den centrale komposteringsplads udføres af ekstern entreprenør, hvorfor der ikke er opgjort noget drivmiddelforbrug.\n17 Side 15 af 54 sider 3.4 Omlastestation for farligt affald Egne affaldsmængder Egne affaldsmængder på omlastestationen for farligt affald er inkluderet i mængderne opgjort på forbrændingsanlægget. Der er i opsuget kg slam fra tank i kælderen på omlastestationen. Dette skete i forbindelse med renovering af en oversvømmet dykpumpe Behandlede affaldsmængder Mængde i ton A Olieaffald 24,96 11,52 7,66 5,27 22,03 B Organisk kemisk m/halogen 0,54 0,88 1,92 1,04 0,95 C Opløsningsmidler u/halogen 17,53 9,70 15,53 7,54 13,00 H Organisk kemisk u/halogen 65,31 64,89 51,79 40,20 56,70 K Kviksølvholdigt 3,00 7,67 4,24 5,40 5,45 O Reaktivt affald 0,45 0,30 0,00 0,19 0,41 T Bekæmpelsesmidler 0,65 0,59 0,61 3,40 2,94 X Uorganisk kemisk 3,41 2,05 1,48 2,08 2,71 Z Andet farligt affald 10,45 8,85 10,91 11,18 24,98 Vandbaseret maling til forbrænding (04570) 30,17 26,20 25,85 29,20 19,30 i alt 156,47 132,66 119,99 105,49 148,46 A Oliefiltre/klude/tom emballage (04550) 23,81 12,87 13,36 14,28 19,59 Medicinaffald (16550) 1,55 0,60 1,42 1,60 1,85 Kanylebokse (16560) 3,11 2,70 3,60 3,75 4,04 Variationerne over årene tilskrives tilfældige variationer i afleveringsterminer El-forbrug Ressourceart El (kwh) Det relativt høje niveau i el-forbruget hænger sammen med, at der i forbindelse med renovering af forbrændingsanlægget og etablering af ny haveaffaldsplads og nyt deponi, har været tilsluttet mandskabsskure m.m. til brug for eksterne håndværkere.\n18 Side 16 af 54 sider Varmeforbrug Opvarmningen på omlastestationen for farligt affald sker med el Vandforbrug Ressourceart Vand (m³) Det relativt lave vandforbrug i skyldes, at der har været mindre maskinvask på vaskepladsen Råvareforbrug Der forbruges gas til brug på gaffeltrucken. Variationerne i forbruget i perioden tilskrives leveringstidspunkterne. Ressourceart Gas (kg)\n19 Side 17 af 54 sider 3.5 Karteringsplads Egne affaldsmængder Der produceres ikke egne affaldsmængder på karteringspladsen Behandlede affaldsmængder Mængder i ton Jord til karteringsplads (18020) Jord til karteringsplads, containerplads (18520) Fra CP til karteringsplads, crossbanen 36 læs 40 læs Fra CP til karteringsplads, Olsker 5 læs 6 læs Jord fraført karteringsplads (18500) Læs fra containerpladserne til karteringspladserne i henholdsvis Olsker og på crossbanen har en gennemsnitsvægt på ca. 12,5 ton. De svingende mængder tilskrives alene svingende aktivitetsniveau indenfor såvel private som virksomheder El-forbrug Der er intet el-forbrug på karteringspladsen Varmeforbrug Der er intet varmeforbrug på karteringspladsen Vandforbrug Der er intet vandforbrug på karteringspladsen Råvareforbrug Arbejdet på karteringspladsen udføres af ekstern entreprenør, hvorfor der ikke er opgjort noget drivmiddelforbrug.\n20 Side 18 af 54 sider 3.6 Opfyldningsområder Egne affaldsmængder Der produceres ikke egne affaldsmængder på opfyldningsområderne Behandlede affaldsmængder læs over læs under læs over læs under læs over læs under læs over læs under læs over læs under antal 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg 3500 kg Rønne havn Crossbanen tons tons 1708 tons Torneværksvej ( ) tons tons tons ton ton Olsker Olsker 91 tons Nexø havn Tons fra CP tons tons ton 0 ton 0 ton Læs fra CP Grunden til, at der ikke er registreret mængder fra containerpladserne skyldes, at mængden ligger til analyse på karteringspladsen. Mængder i ton Lettere forurenet jord, erhverv 18010) Lettere forurenet jord/kompost, internt (18610) Lettere forurenet jord, privat Lettere forurenet jord, i alt El-forbrug Der er intet el-forbrug på opfyldningsområderne Varmeforbrug Der er intet varmeforbrug på opfyldningsområderne Vandforbrug Der er intet vandforbrug på opfyldningsområderne.\n21 Side 19 af 54 sider Råvareforbrug Arbejdet på opfyldningsområderne udføres af ekstern entreprenør, hvorfor der ikke er opgjort noget drivmiddelforbrug.\n22 Side 20 af 54 sider 3.7 Modtageplads for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning Egne affaldsmængder Der produceres ikke egne affaldsmængder på modtagepladsen for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning Behandlede affaldsmængder Mængder i tons Ren uarmeret beton (02110) Ren normalarmeret beton (02112) Ren svært armeret beton (02113) Betonelementer normalarmeret (02115) Beton i alt Ren tegl (02111) Tegl i alt Blandet beton, tegl m.m. (02116) Blandede materialer fra CP (02500) Blandet beton, tegl m.m. i alt Ren asfalt (02117) Ren asfalt med skærver (02118) Asfalt i alt Tilført i alt Fraført knust beton 0/170 mm (02125) Fraført knust beton usorteret (02126) Fraført usorteret asfalt (02127) Fraført knust tegl/beton (02128) Fraført armeringsjern (02510) Fraført materialer internt (02520) Fraført i alt Grunden til, at der i 2010 ikke er fraført mængder i samme størrelsesorden som i 2008 og 2009 skyldes, at Bofa selv skulle bruge mængden til etablering af ny haveaffaldsmodtageplads i. Mængden lå derfor på lager og er brugt i fraført knust beton usorteret (02126).\n23 Side 21 af 54 sider Den store mængde blandede materialer fra CP (02500) er internt flyttede sprængsten fra etableringen af det nye deponi. Den tilførste mængde er efterfølgende knust og det meste er ført tilbage til deponiet som bundfyld fraført materialer internt (02520) El-forbrug Der er intet el-forbrug på modtagepladsen for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning Varmeforbrug Der er intet varme-forbrug på modtagepladsen for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning Vandforbrug Der er intet vand-forbrug på modtagepladsen for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning Råvareforbrug Arbejdet på modtagepladsen for genanvendeligt bygningsaffald til nedknusning udføres af ekstern entreprenør, hvorfor der ikke er opgjort noget drivmiddelforbrug.\n24 Side 22 af 54 sider 3.8 Genbrugscenter Egne affaldsmængder Forbrændingsegnet affald, kg Deponeringsegnet affald, kg Mængden af deponeringsegnet affald i 2007 skyldes nedrivning af forskellige udbygninger på genbrugscentret Behandlede affaldsmængder\n25 Side 23 af 54 sider Alle mængder i tons PAP og PAPIR Kildesorteret pap og papir (03010/03510)) Papir til makulering (03017/03517) Pap og papir til sortering (03019/03513) Konverterings karton (03511) Erhverv i alt Pap fra CP (03518) Lysegrønt (03519) Containerpladser i alt Fraført, pap (03610) Fraført, konverterings karton (03611) Fraført, blandet papir (03613) Fraført, aviser (03614) I alt fraført BATTERIER Batterier ind (03800) Batterier ud (03810) PLAST Kildesorteret plast (03020/03520) Plast fra detailhandlen Plast i alt Fraført plast (03620) GLAS & FLASKER Flasker (15570) Skår (15580) Fraført, flasker (15670) Fraført, skår (15680) GIPS Gips fra erhverv (02050) Gips fra containerpladser (02550) Gips i alt Fraført gips (02650) HÅRD PVC Hård PVC erhverv (02040) Hård PVC containerplads (02540) Hård PVC i alt Fraført hård PVC (02640) DÆK Dæk (20500) Dæk containerplads (20500) Dæk i alt Fraført dæk (20510) Fraført fælge Fraført dæk til forbrænding Fraført dæk i alt RENT TRÆ Rent træ erhverv (04015) 270 Rent træ fra CP (04515) Rent træ i alt Fraført rent træ (04615)\n26 Side 24 af 54 sider Det ændrede mønster for fordelingen af de modtagne mængder gips tilskrives de nye muligheder for erhvervets brug af øens containerpladser. Rent træ-fraktionen er tidligere stort brændbart, som nu udsorteres og afsættes til spånpladeproduktion. Grunden til, at der ikke er opgjort mængder på skår, men kun på flasker, er, at det afsættes som en samlet fraktion El-forbrug Ressourceart Årsforbrug El (KWh) Varmeforbrug Der er el-varme i bygninger, hvorfor der ikke er opgjort noget varmeforbrug Vandforbrug Det er blevet konstateret, at vandmåleren på Genbrugscentret var defekt, hvorfor tallet for 2007 ikke er korrekt. Vandmåleren er skiftet primo Ressourceart Årsforbrug Vand - (m 3 ) Råvareforbrug Drivmiddelforbruget på Genbrugscentret dækker Bofas Ford Transit uden lift. Variationerne i forbruget kan tilskrives naturlige udsving i kørselsbehovet. Ressourceforbrug - Årsforbrug Diesel, kørsel (liter)\n27 Side 25 af 54 sider 3.9 Containerpladser Egne affaldsmængder Egenproduktion af affald begrænser sig til madpakkepapir o.l., og er derfor ikke opgjort Behandlede affaldsmængder Fraktioner Småt brændbart (04510) tons Stort brændbart (04512) Rent træ til genbrug (04515) Madrasser Deponeringsegnet affald (06520) Imprægneret træ (06510) Blød PVC (06540) Fiskenet og trawl (06690) 5 Rene byggematerialer til nedknusning (02500) Pap og papir Glas og flasker Hård PVC (02540) Gips (02550) Jord og sten til opfyldningsområder (18520) Dæk EE-affald Køle-/frysemøbler Hårde hvidevarer Kviksølvholdige lyskilder 3,1 2,3 3,3 Jern og metal Kabler Akkumulatorer Haveaffald (05500) I alt indleveret Udleveret kompost (05600)\n28 Side 26 af 54 sider Stigningen i mængderne tilskrives ændringer i erhvervets benyttelse af containerpladserne grundet det nye containerpladsgebyr El-forbrug Rønne Containerplads ligger i forbindelse med affaldsvarmeværket. Containerpladsens elforbrug registreres således ikke selvstændigt. Forbrug for de øvrige containerpladser fremgår af skemaet. Variationen i forbruget tilskrives bl.a. omlægning af belysning samt opstilling af nyt materiel Varmeforbrug Nexø Containerplads El (kwh) Aakirkeby Containerplads El (kwh) Hasle Containerplads El (kwh) Østermarie Containerplads El (kwh) Olsker Containerplads El (kwh) Der er ikke registreret varmeforbrug på containerpladserne, da mandskabsskurene på disse har el-varme Vandforbrug Rønne Containerplads ligger i forbindelse med affaldsvarmeværket. Containerpladsens vandforbrug registreres derfor ikke selvstændigt. Olsker Containerplads har ikke indlagt kommunevand, men får vand fra en vandtank Nexø Containerplads Vand (m³) Aakirkeby Containerplads Vand (m³) Hasle Containerplads Vand (m³) Østermarie Containerplads Vand (m³) Det øgede vandforbrug i Nexø tilskrives ekstra bemanding Råvareforbrug Variationerne i dieselolie-forbruget tilskrives bl.a. flere fraktioner fra containerpladserne over årene, snerydning m.m., samt at der er tale om indkøbte mængder, og ikke direkte forbrugte mængder.\n29 Side 27 af 54 sider Faldet i dieselforbruget på Aakirkeby fra 2007 til 2008 skyldes nedbrud og efterfølgende udskiftning af traktoren på pladsen. Hasle og Østermarie Containerpladser råder ikke over maskiner Rønne Containerplads Dieselolie (L) Nexø Containerplads Dieselolie (L) Aakirkeby Containerplads Dieselolie (L) Olsker Containerplads Dieselolie (L) Ford Transit m. lift FIAT Ducato m. lift Dieselolie (L) Det større forbrug af diesel på FIAT Ducato en skyldes større kørselsforbrug p.g.a. udkørsel af lysegrønne containere i forbindelse med den tvungne dagrenovation på landet.\n30 Side 28 af 54 sider 3.10 Miljøstationer Egne affaldsmængder Da miljøstationerne er ubemandede, forekommer der ingen egne affaldsmængder her Behandlede affaldsmængder Mængder fra miljøstationer Småt brændbart affald El-forbrug Der er intet el-forbrug på miljøstationerne Varmeforbrug Der er intet varme-forbrug på miljøstationerne Vandforbrug Der er intet vand-forbrug på miljøstationerne Råvareforbrug Drivmiddelforbrug i forbindelse med rengøring af miljøstationerne er indeholdt i drivmiddelforbruget på Genbrugscentret.\n31 Side 29 af 54 sider 3.11 Affaldstårnet Egne affaldsmængder Da affaldstårnet først er taget i brug sent på året 2010, er der ikke opgjort varme- og vandforbrug for dette år Behandlede affaldsmængder Der behandles ikke affald i affaldstårnet El-forbrug kwh Det relativt store el-forbrug i 2010 skyldes byggeaktiviteten. Forbruget i viser et mere realistisk forbrug Varmeforbrug GJ Forbruget er beregnet, da måleren blev udskiftet i april p.g.a. fejlvisning. Beregningsgrundlaget: Forbrug på 279 dage = 49,77 GJ, 360 dage ~ 64 GJ Vandforbrug m³ Råvareforbrug Der forbruges ikke råvarer i affaldstårnet.\n32 Side 30 af 54 sider 3.12 Øvrige affaldsmodtagere Skemaerne viser de øvrige bornholmske virksomheder, der behandler affald fra det bornholmske samfund. Der er tale om affald, som Bofa med hjemmel i regulativerne anviser til de respektive virksomheder til behandling. De respektive virksomheder indrapporterer årligt de indsamlede og behandlede mængder til Bofa. De indrapporterede mængder er med til at danne det komplette billede af de bornholmske affaldsmængder Egne affaldsmængder Der er ikke opgjort egne affaldsmængder for de øvrige affaldsmodtagere Behandlede affaldsmængder a Bornholms Produkthandel ApS Bornholms Produkthandel ApS modtager, håndterer og videresender jern- og metalaffald. Endvidere er Bornholms Produkthandel ApS øens eneste virksomhed, der er godkendt til at miljøhåndtere skrotbiler jf. bekendtgørelse nr. 1708/2006, bekendtgørelse om håndtering af affald i form af motordrevne køretøjer og affaldsfraktioner herfra. ton Jernaffald Metalaffald Startbatterier b Skrotspecialisten Bornholm Skrotspecialisten Bornholm er en filial af H.J.Hansen Genvindingsindustri A/S. Skrotspecialisten påbegyndte indsamling af jern- og metalaffald på Bornholm i 2004, hvilket efterfølgende sendes til H.J.Hansens afdeling på Prøvestenen i København. Der foregår ingen håndtering af affald på Bornholm udover læsning i container eller på bil. ton Jernaffald Metalaffald Startbatterier c Østkraft Produktion A/S Østkraft produktion A/S producerer el til Bornholm og fjernvarme til Rønne, men de producerer også restprodukter i form af kulslagge og flyveaske. Kulslagge bliver anvendt til indbygning i bl.a. vejkonstruktioner på Bornholm og flyveasken bliver sendt til en cementfabrik på Gotland, hvor den indgår i cementproduktionen. ton Kulslagge Flyveaske d Mineralolie Brancheforeningens Miljøpulje for spildolie. Mineralolie Brancheforeningens Miljøpulje for spildolie foretager indsamling af spildolie på Bornholm med to entreprenører: Dansk Olie Genbrug og Gunnar Lund Olieservice.\n33 Side 31 af 54 sider Herudover leveres bundolie (slupolie) fra skibe hos Bofa. Olien videresendes til Dansk Olie Genbrug El-forbrug ton Dansk Olie Genbrug Gunnar Lund Olieservice I alt Der er ikke opgjort el-forbrug hos øvrige affaldsmodtagere Varmeforbrug Der er ikke opgjort varmeforbrug hos øvrige affaldsmodtagere Vandforbrug Der er ikke opgjort vandforbrug hos øvrige affaldsmodtagere Råvareforbrug Der er ikke opgjort råvareforbrug hos øvrige affaldsmodtagere.\n34 Side 32 af 54 sider 3.13 Oplysninger om øvrige miljøforhold Emissioner til luft, øvrige lokaliteter Direkte/indirekte emissioner til luft i form af kuldioxid, svovldioxid og kvælstofilter stammer fra el- og brændstofforbrug og opgøres ikke Støjforhold Bofa er i miljøgodkendelserne for de enkelte anlæg pålagt støjvilkår. Der er ikke i indkommet klager eller anden anledning til at foretage målinger af støjniveauet Støvforhold Bofa er i miljøgodkendelserne for de enkelte anlæg pålagt støvvilkår. I sommerhalvåret bliver køreveje behandlet med CaCl 2 eller oversprinkling med vand Lugtforhold Bofa er i miljøgodkendelserne for de enkelte anlæg pålagt lugtvilkår. Der er ikke i indkommet klager eller anden anledning til at foretage målinger af lugtniveauet.\n35 Side 33 af 54 sider 4. Miljøberetning Det grønne regnskab beskriver de miljømæssige forhold, som er en konsekvens af Bofas drift. Der redegøres således for arten og mængden af stoffer og materialer, der anvendes ved drift af de enkelte anlæg, samt for arten og mængden af forurenende stoffer, der udledes fra anlæggene. Det grønne regnskab omfatter samtlige Bofas aktiviteter. Således er anlæg, der ikke er omfattet af Miljøstyrelsens bekendtgørelse om grønne regnskaber, medtaget for at skabe et samlet overblik over Bofas aktiviteter. I overensstemmelse med hensigten i bekendtgørelsen har Bofa tilstræbt at gøre regnskabet let læseligt og forståeligt. Det kan dog ikke undgås, at der er tekniske oplysninger, der kræver et vist kendskab til processer og driftsforhold. Til hjælp er i bilag 1 en ordforklaring vedrørende visse tekniske betegnelser. 4.1 Miljøpolitik Med udgangspunkt i at alt affald skal indsamles, behandles og bortskaffes under størst mulig hensyntagen til ressourceudnyttelsen og belastningen på det omgivende miljø, er Bofas miljøpolitik som følger: Bofa vil arbejde for at alt affald på Bornholm håndteres og behandles miljømæssigt korrekt efter prioriteringen: genbrug, genvinding, forbrænding med varmeproduktion, deponi. Bofa vil tilstræbe en reduktion af de fremtidige affaldsmængder gennem påvirkning af borgere og erhvervsvirksomheder. Bofa vil løbende arbejde på at forbedre arbejdsmiljøet og på at reducere påvirkningerne af miljøet på alle områder. Bofa vil reducere eget ressourceforbrug, uden at arbejdsmiljøet og sikkerhedsforholdene påvirkes i negativ retning. Bofas ledelse vil være kendetegnet ved åbenhed omkring miljø- og arbejdsmiljøforhold, både overfor medarbejderne og offentligheden. 4.2 Miljøforhold, der medfører væsentlige miljøpåvirkninger Udvælgelsen af væsentlighedskriterier, oplysninger og data til det grønne regnskab har taget udgangspunkt i de miljøforhold, som myndighederne har fastsat vilkår for i miljøgodkendelserne. Bofa har den generelle betragtning, at alle Bofas aktiviteter kan være miljøbelastende ved forkert eller mangelfuld håndtering af de forskellige affaldstyper. Derfor har Bofa ikke foretaget yderligere prioritering af aktiviteterne i forhold til graden af væsentlighed. De væsentligste miljøpåvirkninger forekommer i forbindelse med forbrænding af affald på forbrændingsanlægget og deponering af affald på den kontrollerede losseplads. Begge disse påvirkninger er opgjort i forbindelse med PRTR-opgørelsen. Forbrændingsanlægget har primært udledning til luft, mens den kontrollerede losseplads primært udleder til vand. 4.3 Miljømål i forhold til væsentlige miljøforhold samt Bofas overvejelser om, hvordan disse miljøpåvirkninger kan reduceres. Bofas kortsigtede miljømål for er som følger: At vedligeholde og optimere miljøledelsessystemet i henhold til ISO og få dette formidlet ud til alle medarbejdere. Det vil blive overvejet, hvordan der kan kommunikeres til medarbejderne, og ikke kun informeres. At, som minimum, fastholde ressourceforbruget (el, vand, kalk) på affaldsforbrændingsanlægget på 2010-niveau frem til Dette skal opgøres pr. ton brændt affald.\n36 Side 34 af 54 sider At optimere udsorteringen af rent træ på containerpladserne. Målet er at nå 60% af potentialet i Potentialet er den samlede mængde af stort brændbart (04012 og 04512) og rent træ (04015 og 04515) At gennemføre en kortlægning og efterfølgende optimering af kørselsforbruget til/fra containerpladserne. Bofas langsigtede miljømål er som følger: At sikre borgeres og erhvervsvirksomheders medejerskab for fremtidige gode resultater i relation til kildesortering. Bofas vedligeholdelsesmål er som følger: Som minimum bevare den opnåede reduktion af forbrændingsjern, slagger og røgrenserestprodukt pr. brændt ton affald på affaldsvarmeværket i forhold til produktionen i det foregående år. At bibeholde det gode arbejdsmiljø som følge af reduktion af eller aflastning af tunge løft ved relevante foranstaltninger, samt tilsvarende sikre fremtidige arbejdsopgaver mod tunge eller akavede løft. At reducere udledningen af miljøfremmede stoffer gennem røg, kalk og slagger ved en løbende forbedring og optimering af driften på affaldsvarmeværket. 4.4 Indsats og resultater samt overensstemmelse med miljømål. I er arbejdet med at udbrede kendskabet til Bofa miljøledelsessystem bland alle medarbejderne fortsat. I forbindelse med gennemførelse i repetitionsuddannelse af containerpladsfolk i håndtering af farligt affald, blev det relevante indhold af miljøledelsessystemet også gennemgået. I forbindelse med etablering af computerarbejdspladser til de fleste arbejdsfunktioner, herunder bl.a. containerpladserne, er den elektroniske håndbog blevet gennemgået med medarbejderne. Dette arbejde fortsætter i Målet med, som minimum, at fastholde ressourceforbruget på forbrændingsanlægget frem til 2013, udvikler sig på følgende måde: enhed/ton el, kwh 89,7 * vand, liter kalk, kg 7,92 7,02 * På grund af renoveringsarbejderne er el-forbruget ikke opgjort for. Målet med at opnå en udsortering på 60% rent træ fra stort brændbart affald, udvikler sig som følger: rent træ, erhverv 270 rent træ, containerplads stort brændbart, erhverv stort brændbart, CP potentiale indsamlet % Kortlægningen af kørselsforbruget på containerpladserne har endnu ikke givet afkast. 4.5 Redegørelse for Bofas løbende miljøteknologiske forbedringer.\n37 Side 35 af 54 sider I 2010 igangsattes projektet med at renovere det 20 år gamle forbrændingsanlæg. I løbet af, med start medio marts blev vitale dele af anlægget renoveret. Det renoverede anlæg færdigindkøres i forsommeren Se yderligere i afsnit 3.1. I løbet af sommeren påbegyndtes udvidelsen af Bofas kontrollerede losseplads med et til formålet udlagt og forberedt område. Dette vil give deponikapacitet til yderligere 7-8 år. Udvidelsen færdiggøres i midsommeren I forbindelse med genudbud af indsamlings- og transportøropgaver for den kommende 5-års periode ( ) er miljøforbedringer blevet benyttet dels som grundlæggende forudsætninger og dels som udvælgelses- og tildelingskriterier. Der blev skrevet kontrakter med de vindende vognmænd i efteråret. 4.6 Redegørelse for udviklingen i væsentlige virksomhedsspecifikke nøgletal for udvalgte miljøforhold. Afvigelse Overskridelse af grænseværdien for udledning af CO. (Side 38). Begrundelse I forbindelse med opstart og indkøring af anlægget efter renoveringsperioden, har der været en række overskridelser af CO. Dette skyldes leverandørens nødvendige indreguleringer af det nye anlæg.\n38 Side 36 af 54 sider 5. Resume af egenkontrol 5.1 Miljømålinger m.m. på affaldsvarmeværket Egenkontrollen gennemføres via de etablerede overvågningssystemer der kontinuerligt overvåger tryk, temperaturer og miljøparametre. Vigtige systemer her er SRO-anlægget (Styring Regulering Overvågning) og AMS (Automatisk Miljømåle System). Systemerne overvåger driften kontinuerligt. Desuden gennemføres der hvert år to miljømålinger af akkrediteret prøvningsinstitut. På baggrund af de to årlige gennemførte målinger, udarbejdes en akkrediteret målerapport. (DANNAK akkreditering nr. 51.) De resultater, der præsenteres her, er således baseret på dels de to årlige miljømålinger og dels de kontinuerlige målinger der foretages på anlægget. Prøveudtagning, analyser og de måleværdier, der ligger under detektionsgrænsen (mindste værdi måleudstyret kan måle), er sat lige under denne grænse. Drift, driftsforstyrrelser og udetider Nedenstående skema viser forbrændingsanlæggets driftstid. Driftstimer I drift , Driftsstop ,5 931, drifttid i % Den ekstraordinært store driftstopperiode i skyldes afstilling af anlægget i renoveringsperioden. Desuden har der efterfølgende været tre driftstop hvor leverandøren havde behov for at modificere anlægget. Normalt er anlægget i drift 24 timer i døgnet året rundt, kun afbrudt af planlagte revisionsperioder hvor ovnsystemet renses og større reparationsopgaver og vedligehold gennemføres. Desuden kan der hen over året opstå uforudsigelige driftsstop. Forholdene har i været som følger: DRIFT - Timer STOP AF OVN OG ÅRSAGER Revision Rensestop Indfyringspusher Indfødningstragt JAN 46 x FEB 0 MAR 480 x APR 720 x MAJ 744 x JUN 720 x JUL 179 x AUG 105 x SEP 122 x OKT 9 x x NOV 0 DEC 348 x Stop år total - timer 5287 Drift år total - timer 3473 DRIFTTID I ÅRET I % 39,65 Slaggepusher Slaggeskakt Kedel Posefilter Kran Kalkdosering SRO-anlæg Strømudfald Andet\n39 Side 37 af 54 sider Revision er planlagte perioder hvor ovnen stoppes således at større reparationer og vedligeholdsopgaver skal udføres. Revisionsperioderne i år vedrører aktiviteterne i forbindelse med levetidsforlængelsen. Rensestop er korte stopperioder hvor vitale dele i ovnen renses. Har i ikke givet anledning til driftsstop. Indfyringspusheren er den mekaniske indretning der presser affaldet ind i ovnen. Har i ikke givet anledning til driftsstop Indfødningstragten er den tragt og kanal der fører affaldet ned til indfødningspusheren. Kanalen er vandkølet. Har i ikke givet anledning til driftsstop Slaggepusher er den indretning der transporterer den udbrændte slagge bort fra ovnen. Har i ikke givet anledning til driftsstop Slaggeskakten er betegnelsen for den kanal, hvor det udbrændte materiale (slagge) fra ovnen ledes ned. Har i ikke givet anledning til driftsstop Kedel. Der er monteret ny type kedel. Der har været tre stop som følge af leverandøren skulle foretage ændringer af konstruktionen. Røggasrensning er det filtersystem der renser røggasserne inden de ledes ud i atmosfæren. Der har været et enkelt stop som følge af problemer med kalkdoseringen. Kranen er den indretning der løfter affald fra siloen til indfødningstragten. Der har været et enkelt stop for at skifte defekt grab. SRO-anlægget er betegnelsen for det system der styrer og regulerer ovn og processer. Har i ikke givet anledning til driftsstop Strømudfald har i ikke givet anledning til driftsstop. Andet. Ovnen var i slut 2010 og de første dage af afstillet fordi snestorm bevirkede, at Bofa ikke fik tilført tilstrækkeligt med affald til at driften kunne opretholdes.\n40 Side 38 af 54 sider DRIFTTIMER CO under 25 mg/nm 3 DRIFTDØGN CO mellem mg/nm 3 CO mellem mg/nm 3 CO har over 100 mg/nm 3 JAN FEB MAR APR MAJ JUN JUL AUG SEP OKT NOV DEC I ALT Tidsbilledet i % 92,21% 4,60% 2,52% 0,87% Antal hændelser i jan-feb-mar er registreret som 1 time værdier Antal hændelser fra juli. Er registreret som ½-time værdier. Stigende CO-værdier er et udtryk for forstyrrelser i driften. Drifttilstanden søges altid normaliseret hurtigst muligt. I forbindelse med opstart og indkøring af anlægget efter renoveringsperioden, har der været en række overskridelser af CO. Dette skyldes leverandørens nødvendige indreguleringer af det nye anlæg. EBK Kravet til temperaturen i EBK (anlæggets EfterforBrændingsKammer) er, at temperaturen skal være over 850º C. EBK-temperaturen har hen over året udviklet sig som vist i nedenstående diagram. EBK-temperaturen har i haft et niveau som vist nedenstående. Månedsmidelværdi EBK-temp Vilkår: MIN 850 o C JAN FEB MAR APR MAJ JUN JUL AUG SEP OKT NOV DEC EBK oc - Aktuel EBK oc - VILKÅR Af nedenstående diagram fremgår i hvilken udstrækning, der er brugt 10 min. perioder. Forbruget er naturligt påvirket af at anlægget har været afstillet i en længere periode.\nAffaldsplan 2009-2012. Bofa en virksomhed i Bornholms Regionskommune. Bornholms Affaldsbehandling\nAffaldsplan 2009-2012 Bornholms Affaldsbehandling Almegårdsvej 8 3700 Rønne Tlf.: 56 95 92 00 Fax: 56 95 92 03 E-mail: mail@bofa.dk www.bofa.dk Bofa en virksomhed i Bornholms Regionskommune Indhold 1.


Sokker - Gode ski-sokker giver godt skiløb\nSokker – Gode ski-sokker giver godt skiløb\n16. maj 2012\tPosted by Torsten Hartmann 0\nEn god skitur består af en række forskellige elementer: Godt ski-vejr, godt selskab og godt udstyr. Til godt udstyr hører et par gode ski-sokker, som både kan holde på varmen, transportere sveden og ikke mindst beskytte fødder og skinneben mod skistøvlernes hårde kanter. Da ski-sokkerne kun bruges en enkelt gang om året, kan der være tendens til, at man ikke prioriterer dem særlig højt, men blot vælger et par gode lange sokker, som er varme og tykke. Derfor oplever mange ømme skinneben den første dag på bakken. En professionel skisok kan dæmpe smerterne.\nDen professionelle sok\nMærket Icebreaker har lavet sokken Ski Lite, som er en ekstra høj sok til ski og snowboard. Den holder fødderne varme, også selvom de er våde. Sokken har stød-zoner, blandt andet på skinnebenet. Derudover er sokkens konstruktion sådan, at den holder formen og sidder fast på foden og benet. Dermed undgår man at sokken glider ned og gnaver i løbet af dagen. Der er heller ingen tydelige syninger der kan skabe problemer. Derfor kan du spænde dine skistøvler så stramt du vil. Sokken sidder, som den skal og beskytter mod vabler og slid på ben og fødder.\nLæs mere om et par gode sokker til skituren her.\nSokker\tskisokker, skitur, sokker\n« Soveposen – nu er det tid til telttur\nDamesandaler – Kvinder har også ret til praktiske sko »


Hver vandmelonvine leverer normalt en til to meloner til høst.\nDyrkning af vandmeloner derhjemme kan give dig frisk, smagfuld, saftig frugt at spise kun sekunder efter, at den er skåret fra vinstokken. For at dyrke de største meloner, der er mulige for din vandmelonsort, skal du sikre dig, at du har sunde, blomstrende planter at dyrke frugterne på. Beskæring er en vigtig del af den løbende vedligeholdelse, der kræves for at holde vinstokkene sunde.\nSe over de vandmelonplanter, du dyrker, for at finde de vigtigste stængler, der vokser udad fra midten af planten. Bemærk, hvordan hovedstammen producerer lateral vækst, som giver energiproducerende blade, der også skygger voksende meloner.\nKig under bladene for at få øje på eventuelle meloner, der vokser langs hovedstammen ca. to måneder efter plantning. Vælg to til tre af de sundeste, mest ensartede formede meloner, der skal forblive på hver hovedstamme. Klip deformerede eller sygt udseende meloner ved hjælp af rene håndbeskærere ved at skære deres stængler lige over frugten, ikke hovedstammen.\nKontroller anlægget for døde vinstokke, der vises brun i stedet for grøn. Klip disse væk, hvor de voksede op fra jorden. Klip alle hovedstængler, der ikke har produceret frugter på jordoverfladen, væk, da disse vinstokke råner vand fra produktive vinstokke.\nUndersøg overfladerne på blade hvert par uger for tegn på pulveriseret meldug, et hvidt, støvede udseende stof, der hviler på toppen af bladene og i sidste ende kan dræbe blade, stilk og plante. Beskær eventuelle inficerede blade tilbage til et punkt, hvor vinstokken virker sund.\nHøst modne frugter, når hovedstammen begynder at tørre om efteråret. Beskær de vinstokke, der har produceret frugt, og holder ikke længere med voksende meloner.\nBeskærede vinstokke, der var fri for sygdom, kan komposteres, mens syge stængler skal bortskaffes i affaldet.\nVask altid dine beskærere med mild sæbe og vand efter klipning af syg vækst for at forhindre spredning af det til sund vækst næste gang du beskærer planter.\nGør Det Selv - De Bedste Håndværk : Sådan beskæres vandmelon vinstokke © 2019. All Rights Reserved.


Affaldssortering - Uttenthal\nAffaldssortering gøres lettere og mere ensartet for alle\nUttenthal producerer klistermærker og skilte til affaldssortering i alle størrelse. Vi leverer bl.a. forskellig slags mærkater til kommuner og skilte til genbrugspladser.\nVi benytter os af det fælles piktogramsystem der er udviklet af KL, Dansk Affaldsforening og Miljøstyrelsen i samarbejde med designbureauet Futu.\nDet fælles piktogramsystem består af en række symboler der bruges i forbindelse med affaldssortering privat, på arbejde og på genbrugspladser. Derved opnås der ved det fælles system, at affaldssortering gøres lettere og mere ensartet for alle.