1 INTRODUKTION GODKENDELSE AF FOLKEOPLYSENDE FORENINGER Generelle krav til foreninger Foreninger, der tilbyder - PDF\n1 INTRODUKTION GODKENDELSE AF FOLKEOPLYSENDE FORENINGER Generelle krav til foreninger Foreninger, der tilbyder\nDownload "1 INTRODUKTION... 4 2 GODKENDELSE AF FOLKEOPLYSENDE FORENINGER... 4 2.1 Generelle krav til foreninger... 4 2.2 Foreninger, der tilbyder"\n2 1 INTRODUKTION GODKENDELSE AF FOLKEOPLYSENDE FORENINGER Generelle krav til foreninger Foreninger, der tilbyder folkeoplysende voksenundervisning Foreninger, der tilbyder frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde Administrative godkendelser Ansøgning, vejledning og ankemuligheder START- OG UDVIKLINGSPULJEN Der ydes tilskud til Hvordan søger man? Udbetaling af tilskud Regnskabsaflæggelse FOLKEOPLYSENDE VOKSENUNDERVISNING Der ydes tilskud til Der ydes ikke tilskud til Tilskud til leder-/lærerkurser, programomdeling og materiel Særlige tilskudsbetingelser Debatskabende aktiviteter (10 % puljen) Tilskud til særlige grupper Udenbys deltagere Ansøgningsgrundlaget Ansøgningsfrist Beregning af tilskud Udbetaling af tilskud Regnskabsaflæggelse og statistik AKTIVITETSTILSKUD Der ydes tilskud til Der ydes ikke tilskud til Ansøgningsgrundlaget Ansøgningsfrist Beregning af tilskud\n3 5.6 Udbetaling af tilskud Regnskabsaflæggelse TILSKUD TIL LEDERUDVIKLING Der ydes tilskud til Der ydes ikke tilskud til Hvordan søger man? Beregning af tilskud Udbetaling af tilskud Regnskabsaflæggelse LOKALETILSKUD Der ydes tilskud til Der ydes ikke tilskud til Ansøgningsgrundlaget Ansøgningsfrister Beregning af tilskud Tilskud til private lokaler, lejrpladser og faste lejemål Tilskud til kortvarige lejemål Nedsættelse af udgiftsniveauet Udbetaling af tilskud Regnskabsaflæggelse ANVISNING AF OFFENTLIGE LOKALER M.V Lokaler & udendørsanlæg Lokaler og udendørsanlæg anvist for en sæson eller kortere Lokaler med egen nøgle anvist ud over en sæson Gebyrordning Hvornår skal der betales gebyr? Beregning af gebyret Opkrævning af gebyr Udlejning af offentlige lokaler og udendørsanlæg GENERELLE REVISIONSBESTEMMELSER Tilskud over kr. pr. år Tilskud under kr. pr. år\n4 Disse tilskudsregler gælder for foreninger i Roskilde Kommune, der ønsker at søge tilskud eller få anvist lokaler til folkeoplysende virksomhed i henhold til folkeoplysningsloven. Almennyttige foreninger, der ikke opfylder kravene til folkeoplysende virksomhed, kan i begrænset omfang administrativt godkendes og dermed opnå begrænset adgang til kommunale lokaler. Se afsnit 2.4. Roskilde Kommune bidrager til at skabe rammerne for at børn, unge og voksne kan etablere og tage del i den frie folkeoplysende virksomhed, der bygger på fællesskab og de enkelte initiativtageres idegrundlag. Kommunen støtter godkendte folkeoplysende foreninger ifølge folkeoplysningsloven og bestemmelser i disse lokale tilskudsregler. Støtten gives til folkeoplysende voksenundervisning og frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde i form af tilskud samt anvisning af offentlige lokaler. Kommercielle aktiviteter og virksomhed, der drives under anden lovgivning, er ikke tilskudsberettiget. Det er Folkeoplysningsudvalget, der træffer beslutning om, hvad der kan godkendes som folkeoplysende virksomhed, og som dermed er tilskudsberettiget virksomhed. Kulturudvalget behandler dispensationer og fungerer som ankeinstans på vegne af Byrådet. For at blive godkendt som folkeoplysende forening med ret til at søge tilskud og anvisning af offentlige lokaler, skal foreningen være organiseret med vedtægter og ledet af en bestyrelse, som er ansvarlig i forhold til kommunen. Derudover er foreningen forpligtet til at oprette et CVR nr. med tilhørende NemKonto og oplyse det til kommunen ved ansøgning om godkendelse. Alle kommunale tilskud udbetales til denne konto. 2.1 Generelle krav til foreninger Ifølge Folkeoplysningsloven skal en forenings vedtægt indeholde oplysninger om: 1. Foreningens formål. 2. Valg til bestyrelsen og antallet af bestyrelsesmedlemmer. 3. Regnskabs- og formueforhold, herunder valg af revisor. 4. Foreningens hjemsted. 5. Betingelser for medlemskab. 6. Tegningsret for foreningen. 7. Procedure ved vedtægtsændringer. 8. Anvendelse af foreningens eventuelle overskud ved ophør. Foreningen skal kunne dokumentere: at den ikke er oprettet eller drives i kommercielt øjemed, at et eventuelt overskud opstået gennem deltagerbetaling, tilfalder foreningen til brug for folkeoplysende virksomhed, og at et eventuelt overskud ved foreningens opløsning, opstået gennem deltagerbetaling, skal tilfalde almennyttige formål. 4\n5 På forlangende skal foreningen indsende en beretning med beskrivelse af foreningens folkeoplysende virksomhed i det forløbne år. Beretningen kan være i form af den skriftlige beretning til generalforsamlingen, eller et referat af beretningen ved generalforsamlingen, hvis der aflægges mundtlig beretning. Foreningerne opdeles i de to hovedområder folkeoplysende voksenundervisning og frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde. 2.2 Foreninger, der tilbyder folkeoplysende voksenundervisning (Aftenskoler) Formålet med den folkeoplysende voksenundervisning er med udgangspunkt i undervisningen, at øge den enkeltes almene og faglige indsigt og færdigheder for at styrke evne og lyst til at tage ansvar for eget liv og til at deltage aktivt og engageret i samfundslivet. Ifølge Folkeoplysningsloven skal foreningen: 1. Have formuleret et formål med foreningsdannelsen, som fremgår af vedtægten. 2. Tilbyde folkeoplysende virksomhed. 3. Have en bestyrelse, der består af mindst 5 personer, der er valgt eller udpeget af medlemmerne eller medlemsorganisationerne, der står bag foreningen. 4. Give deltagerne i den folkeoplysende virksomhed mulighed for en plads i bestyrelsen. 5. Have en folkeoplysende voksenundervisningsvirksomhed, der som udgangspunkt er åben for alle. 6. Være hjemmehørende i Roskilde Kommune. 7. Have en virksomhed, der er almennyttig og kontinuerlig. 2.3 Foreninger, der tilbyder frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde Formålet med det frivillige folkeoplysende foreningsarbejde er med udgangspunkt i aktiviteten og i det forpligtende fællesskab, at styrke folkeoplysningen og dermed medlemmernes evne og lyst til at tage ansvar for eget liv og til at deltage aktivt og engageret i samfundslivet. Ifølge Folkeoplysningsloven skal foreningen: 1. Have formuleret et formål med foreningsdannelsen, som fremgår af vedtægten. 2. Tilbyde folkeoplysende virksomhed. 3. Have en bestyrelse. 4. Være demokratisk opbygget. 5. Bygge på aktivt medlemskab og have mindst 5 betalende medlemmer. 6. Som udgangspunkt være åben for alle, som tilslutter sig foreningens formål. 7. Være hjemmehørende i Roskilde Kommune. 8. Have en virksomhed, der er almennyttig og kontinuerlig. 2.4 Administrative godkendelser Almennyttige foreninger der ikke lever op til kravene omkring folkeoplysende virksomhed, kan søge om en administrativ godkendelse og derved opnå begrænset adgang til kommunale lokaler. Adgang gives på samme vilkår som folkeoplysende foreninger, dvs. ifølge årets gebyrtakster. 5\n6 Blandt foreninger der kan opnå en administrativ godkendelse er: Grundejerforeninger Andelsboligforeninger Antenneforeninger Interesseorganisationer (undtaget distriktsforeninger) Aktiviteter lokalerne kan benyttes til, omfatter: Generalforsamlinger Ekstraordinære generalforsamlinger Bestyrelsesmøder 2.5 Ansøgning, vejledning og ankemuligheder Ansøgning om godkendelse som folkeoplysende forening sker ved fremsendelse af ansøgningsskema. Kulturforvaltningen står til rådighed med information og vejledning om dannelse af foreninger. I henhold til folkeoplysningslovens 41 kan klager over Folkeoplysningsudvalgets afgørelser inden fire uger fra afgørelsens meddelelse indbringes for Byrådet af de personer, initiativtagere, foreninger og myndigheder, som afgørelsen angår. Der henvises i øvrigt til kommunens hjemmeside for yderligere information. Der afsættes hvert år et beløb til start- og udviklingsaktiviteter i det foreningsbaserede folkeoplysningsarbejde. Målet med puljen er at støtte udviklingen af et varieret og alsidigt udbud af fritidsmuligheder baseret på frivillige kræfter og fællesskab i foreningsstrukturen. For at få tilskud skal projektet eller arrangementet ligge inden for folkeoplysningslovens overordnede formål. Tilskud bevilliges af folkeoplysningsudvalget. 3.1 Der ydes tilskud til Puljen kan søges af godkendte folkeoplysende foreninger. Der kan søges om tilskud til: 1. Opstart af godkendte foreninger, der endnu ikke kan opnå tilskud. 2. Udviklingsarbejde, gerne i samarbejde med andre foreninger, private og offentlige institutioner. 3. Enkeltstående projekter og arrangementer, der ikke er en del af foreningens almindelige virksomhed. Det gælder for alle tre punkter, at arbejdet skal være påbegyndt inden for et halvt år efter bevillingen. Er arbejdet ikke påbegyndt inden for et halvt år, bortfalder bevillingen, hvis andet ikke er aftalt. Der gives ikke tilskud til projekter med et kommercielt sigte eller projekter, der hører under anden lovgivning. Der ydes ikke tilskud til forplejning, faciliteter eller foreningernes almindelige drift. Folkeoplysningsudvalget kan bevillige op til max 10% af den samlede bevilling til 6\n7 anskaffelser i forbindelse med projektets gennemførelse. Det maksimale beløb, der kan ansøges om, er kr. 3.2 Hvordan søger man? Der søges på ansøgningsskema bl.a. med angivelse af følgende oplysninger: 1. Formålet med projektet. 2. Hvilken målgruppe, projektet henvender sig til. 3. Et totalbudget med balance mellem indtægter og udgifter. 4. Beløb der ansøges om. 5. Hvad der søges tilskud til. Ansøgninger kan indsendes løbende der skal dog normalt påregnes en sagsbehandlingstid på én måned før Folkeoplysningsudvalget har behandlet ansøgningen. Hvis ansøgningen ikke indeholder alle relevante oplysninger til brug i sagsbehandlingen må der forventes en længere sagsbehandlingstid. Folkeoplysningsudvalgets møder samt deadline for aflevering af ansøgning oplyses af Kulturforvaltningen. 3.3 Udbetaling af tilskud Bevillingen udbetales efter aftale med Kulturforvaltningen til foreningens NemKonto (se afsnit 2). Hvis det bevilgede tilskud anvendes til løn eller honorar, har ansøgeren selv oplysningspligt overfor skattemyndighederne. 3.4 Regnskabsaflæggelse Tilskudsmodtageren skal aflægge regnskab for det bevilgede tilskud senest to måneder efter projektets afslutning med dokumentation for de afholdte udgifter og vedlægge et udfyldt evalueringsskema. Ubrugte tilskudsmidler skal tilbagebetales i forbindelse med regnskabsaflæggelsen. Hvis projektet strækker sig over mere end ét år, skal regnskab og evalueringsrapport fremsendes mindst én gang om året pr. 1. marts for det foregående år. 4.1 Der ydes tilskud til Der ydes tilskud til godkendte foreninger, der tilbyder undervisning, studiekredse, foredragsvirksomhed og debatskabende aktiviteter for voksne eller for børn og voksne sammen. Tilskuddet ydes til aflønning af lærere og ledere. Foreningen skal afsætte 10 % af tilskuddet til debatskabende aktiviteter. Denne del kan anvendes på andre udgiftstyper end lærer- og lederløn (se afsnit 4.4.1). Pensionister og efterlønsmodtagere får et personligt tilskud til nedbringelse af egenbetalingen (se afsnit 4.4.2). Der ydes desuden tilskud til leder-/lærerkurser, programomdeling og materiel (se afsnit 4.3). 7\n8 4.2 Der ydes ikke tilskud til Formelt kompetencegivende undervisning. Undervisning, studiekredse og foredrag, hvis formålet er agitation, behandling, underholdning, forkyndelse eller udbredelse af overtro. Undervisning, studiekredse og foredrag indenfor spil, idræt og sports- og konkurrencepræget virksomhed, herunder motionsgymnastik og aquarytmik, samt dans bortset fra folkedans, eller til emner til fremstilling af alkoholiske drikke. Dette gælder både teoretisk undervisning indenfor områderne og udøvelse i praksis. Folkeoplysningsudvalget træffer beslutning i tvivlstilfælde. 4.3 Tilskud til leder-/lærerkurser, programomdeling og materiel Roskilde Kommune har afsat tre tilskud til aftenskolernes virke på i alt kr. Fordelt med kr. til leder-/lærerkurser, kr. til materiel og kr. til programomdeling. Tilskuddene fordeles hvert år af en arbejdsgruppe bestående af 3 medlemmer valgt blandt og af aftenskolerne. - 1 person vælges blandt de aftenskoler, der modtager tilskud på over kr. - 1 person vælges blandt de aftenskoler, der modtager tilskud på mellem kr person vælges blandt de aftenskoler, der modtager tilskud på op til kr. Der er valg til denne arbejdsgruppe hvert år ved årsskiftet. Den gruppe, der bliver valgt til fordeling, melder ud til de andre aftenskoler, om hvornår der er ansøgningsfrist. Gruppen sender en indstilling med fordeling af tilskuddene til forvaltningen senest den 1. marts. Når aftenskolerne, ved den valgte gruppe, har fremsendt forslag til fordeling af kursus-, programomdeling og materielkontiene, vil sagen blive forelagt Folkeoplysningsudvalget til godkendelse i maj. Tildeling kan ikke overstige den afsatte budgetramme. Udbetalingen af tilskuddene sker til den enkelte aftenskole, når denne sender bilag på alle afholdte udgifter til forvaltningen. Fristerne for indsendelse af bilag er følgende: - Programomdeling, den 1. oktober - Lederlærerkurser, den 1. november - Materiel, den 1. november 4.4 Særlige tilskudsbetingelser Aflønning af ledere og lærere skal ske i henhold til Undervisningsministeriets cirkulære om løn- og ansættelsesvilkår. Dette gælder dog ikke for lønninger, der afholdes i forbindelse med debatskabende aktiviteter (se afsnit 4.4.1). Undervisningen skal være åben for alle. Folkeoplysningsudvalget kan, hvor særlige forhold gør sig gældende, godkende denne for en bestemt afgrænset deltagerkreds. Virksomheden skal som hovedregel foregå i Roskilde Kommune. Deltagere med handicap i relation til undervisningen skal skriftligt over for foreningen erklære deres handicap i relation til et konkret emne. Folkeoplysningsudvalget kan fravige kravet 8\n9 om en skriftlig handicaperklæring, når det er åbenbart at deltageren er handicappet i forhold til undervisning i det konkrete emne Debatskabende aktiviteter (10 % puljen) Foreningen skal afsætte 10 % af det beløb, der er givet tilskudstilsagn om til debatskabende aktiviteter. Aktiviteterne skal opfylde folkeoplysningslovens overordnede formål, samt formålet med den folkeoplysende voksenundervisning, se afsnit 1. Der er knyttet følgende betingelser og vilkår til aktiviteterne: Aktiviteterne kan afregnes på andre udgiftstyper end lærer- og lederløn, dog må puljen ikke anvendes til: 1) Befordring af deltagere 2) forplejning og udgifter til overnatning for deltagerne 3) materiel, herunder handicapbetingede udgifter, af blivende værdi 4) entréudgifter for deltagere Der skal ikke nødvendigvis være knyttet deltagerbetaling til aktiviteterne. Hvis der er knyttet deltagerbetaling til aktiviteterne, skal beløbet fremgå af annonceringen, og et evt. overskud herfra skal bruges inden for folkeoplysningslovens område. Aktiviteterne skal annonceres offentligt, og arrangementerne skal være åbne for alle. De emner der tages op skal sættes ind i en bredere samfundsbetonet og helhedsorienteret ramme, og rette sig mod brede målgrupper. De emner der indgår i arrangementerne skal være væsentlige, debatskabende og have interesse for fællesskabet. I arrangementerne skal der, som en naturlig og væsentlig del, foregå en debat, der inddrager deltagerne aktivt. Formålet med de debatskabende aktiviteter må ikke være agitation, behandling, underholdning, valgkampagner (fagforeninger, partier m.v.), forkyndelse eller udbredelse af overtro, men der må gerne oplyses og skabes debat herom. Aktiviteterne kan foregå i samarbejde med andre foreninger, organisationer, institutioner m.v. Uforbrugte tilskud og tilskud, der ikke er anvendt, skal tilbagebetales ved årets udgang. Afregning finder sted pr. 31. december ved benyttelse af forvaltningens blanketter. Foreningen kan uden dokumentation afsætte op til 20 % af den samlede 10 %-ramme til lederløn og almindeligt kontorhold, der bruges i forbindelse med planlægning og afvikling af de debatskabende aktiviteter. Der skal foreligge dokumentation for øvrige udgifter Tilskud til særlige grupper Der ydes et tilskud til pensionister, efterlønsmodtagere og arbejdsledige der deltager i voksenundervisning. Pensionister, efterlønsmodtagere og arbejdsledige modtager refusion pr. undervisningstime indenfor en afsat ramme. Der ydes dobbelt takst til instrumental undervisning og der gives tilskud pr. foredrag ud fra en given ramme. 9\n10 For at få tilskud er det en forudsætning, at man ved tilmelding har bopæl i Roskilde Kommune med status som pensionist, efterlønsmodtager eller arbejdsledig, samt at undervisningen gennemføres af en forening godkendt i kommunen. Undervisning der gennemføres med løntilskud fra anden kommune er ikke tilskudsberettiget. Man har status som pensionist, når man modtager offentlig pension. Private pensionsordninger berettiger ikke til tilskud. Som efterlønsmodtager skal man modtage efterløn fra en fagforening. Arbejdsledige skal modtage arbejdsløshedsdagpenge og være tilmeldt arbejdsformidlingen som arbejdssøgende. Foreningen kan stille krav om dokumentation. Foreningen, der arrangerer undervisningen, søger på vegne af kursisterne under ansvar for at tilskudsbetingelserne overholdes, og skal dokumentere dette overfor kommunen. Ansøgningsfristen er 1. april for kurser påbegyndt i første halvår og 1. november for årets øvrige kurser. Tilskudssatserne kan reguleres ved politisk beslutning i tilskudsåret hvis det viser sig nødvendigt for at overholde det afsatte budget Udenbys deltagere Roskilde Kommune opkræver betaling fra andre kommuner, hvis borgere deltager i voksenundervisning eller studiekredse afholdt af godkendte foreninger i Roskilde Kommune. Foreningerne skal særskilt registrere borgere fra andre kommuner. Der skal indsendes oplysninger til Kulturforvaltningen med CPR-nummer, navn, adresse, fag, holdnummer, timetal og undervisningens start- og slutdato på disse deltagere. Hvis en deltager fra en anden kommune ikke vil oplyse de sidste 4 cifre i sit CPR-nummer kan foreningen nægte at optage pågældende på et hold, i henhold til folkeoplysningsloven. Hvis vedkommende alligevel optages på et hold, kan denne ikke medregnes i tilskudsberegningen. Oplysninger om udenbys deltagere i perioden 1. januar juni skal være indsendt senest den 15. august samme år. Oplysninger for perioden 1. juli december skal være indsendt 1. februar efterfølgende år. 4.5 Ansøgningsgrundlaget Der søges om tilskud for et kalenderår - tilskudsåret. Ansøgningen skal indeholde oplysninger om antallet af afviklede undervisningstimer i det seneste regnskabsår ved; 1. undervisning og studiekredse 2. undervisning af deltagere med handicap 3. instrumentalundervisning 4. foredrag (et foredrag svarer til 6 undervisningstimer) Nye foreninger giver oplysninger om og begrundelse for det budgetterede undervisningstimetal for tilskudsåret. Hvis der er særlige behov for at kunne undervise på små hold, kan foreningen søge Folkeoplysningsudvalget om forhøjet tilskud. Det kan f.eks. være undervisning i et lokalområde, et boligområde eller af særlige målgrupper. 10\n11 4.6 Ansøgningsfrist Ansøgning om tilskudstilsagn skal indsendes på skema udarbejdet af Kommunernes Landsforening inden den 1. september forud for tilskudsåret. 4.7 Beregning af tilskud Tilskuddet beregnes på grundlag af foreningens faktisk afviklede undervisningstimer i det seneste kalenderår. Folkeoplysningsudvalget kan i særlige tilfælde, efter en konkret vurdering, beslutte at tilskuddet beregnes ud fra et højere eller lavere antal undervisningstimer end sidste kalenderårs. I så fald skal der foreligge en ekstraordinær, dokumenteret situation, som f.eks. opdeling eller sammenlægning af aftenskoler, eller en aftenskole i kraftig vækst. Det maksimale tilskud beregnes som følgende: Tilskud til undervisning, studiekredse og foredrag kan maksimalt beregnes ud fra 1/3 af det oplyste undervisningstimetal. Tilskud til undervisning mv. af deltagere der er handicappet i relation til undervisning i et konkret emne, kan maksimalt beregnes ud fra 8/9 af det oplyste undervisningstimetal, under forudsætning af, at undervisningen afvikles på små hold. Tilskud til instrumentalundervisning kan maksimalt beregnes ud fra 5/7 af det oplyste undervisningstimetal, under forudsætning af, at undervisningen afvikles på små hold. Den enkelte ansøgers procentdel af det samlede maksimale tilskud er udgangspunkt for fordelingen af den beløbsramme der er til rådighed. I forbindelse med regnskabsaflæggelsen omfordeles eventuelle ubrugte tilskudsmidler mellem foreningerne efter gældende kriterier til de foreninger som har gennemført undervisning ud over deres tilskudstilsagn. 4.8 Udbetaling af tilskud Tilskuddet udbetales i fire rater forud for hvert kvartal til foreningens NemKonto (se afsnit 2). Foreninger kan søge om at få ændret rateudbetalingen, hvis aktivitetsniveauet er ujævnt fordelt over året. Foreninger, der ikke er tilknyttet en landsdækkende organisation der modtager tilskud via Oplysningsforbundenes Fællesråd, kan anmode Roskilde Kommune om at varetage administration af lønudbetalingen til lærere og ledere. Det er i så fald en forudsætning at deltagernes egenbetaling indbetales løbende i løbet af tilskudsåret. 4.9 Regnskabsaflæggelse og statistik Foreningerne skal aflægge regnskab for anvendelse af tilskud og oplyse den samlede deltagerbetaling. Regnskabet skal dokumentere, at tilskuddene er anvendt i overensstemmelse med gældende regler, og det skal være klart adskilt fra anden virksomhed, som foreningen eventuelt udøver. Regnskabsåret er kalenderåret. Det revisorgodkendte regnskab og statistikoplysninger fremsendes til Kulturforvaltningen inden 1. april efter tilskudsåret på kommunens afregningsskema med de nødvendige underskrifter. 11\n12 Efter regnskabsaflæggelsen foretages der på grundlag af den faktisk dokumenterede virksomhed en beregning af det endelige tilskud. Tilskud, der ikke er anvendt i overensstemmelse med de betingelser, der er lagt til grund for tilskudstilsagnet, skal tilbagebetales. Tilskuddet kan ikke overstige tilskudstilsagnet. Der aflægges særligt regnskab for de debatskabende aktiviteter. Såfremt de debatskabende aktiviteter er afholdt i et samarbejde mellem flere foreninger, skal den enkelte forening aflægge særskilt regnskab for udgifter og indtægter ved arrangementet. Alle udgifter skal kunne dokumenteres. Dog kan foreningen ud af den samlede 10 %-ramme afsætte op til 20 % til lederløn og almindeligt kontorhold i forbindelse med planlægning og afvikling af aktiviteterne, uden dokumentation, jf. afsnit Den enkelte forening skal i sin beretning eller på anden måde redegøre for hvilke aktiviteter, der er finansieret af de afsatte 10 % til debatskabende aktiviteter, hvordan formålet er blevet opfyldt, hvor mange arrangementer der har været afholdt, og det skønnede antal deltagere. Der aflægges særskilt regnskab for tilskud til pensionister, arbejdsledige og efterlønsmodtagere, jf. afsnit Foreningerne skal efterkomme kommunens krav om oplysninger og dokumentation, der er nødvendige for at vurdere om tilskudsbestemmelserne er opfyldt. Ved ophør af virksomheden inden tilskudårets udløb skal der senest 2 måneder efter aflægges regnskab, og for meget udbetalt tilskud skal tilbagebetales i forbindelse med regnskabsaflæggelsen. De generelle revisionsbestemmelser er angivet i afsnit Der ydes tilskud til Der ydes tilskud til godkendte foreninger, der tilbyder frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde i form af aktiviteter for børn og unge under 25 år. Tilskuddet ydes på grundlag af antal medlemmer under 25 år med bopæl i Roskilde Kommune. Der skal være tale om aktive medlemmer, der betaler kontingent. 5.2 Der ydes ikke tilskud til Foreninger, der modtager faste årlige tilskud og/eller tilskud og underskudsgarantier til kulturelle enkeltarrangementer direkte fra Kulturudvalget, kan ikke samtidigt modtage aktivitetstilskud. Der ydes ikke aktivitetstilskud til filmklubber og lignende foreninger, hvor der er tale om en passiv form for aktivitet, hvor egenbetalingen alene dækker billetprisen, og således ikke kan opfattes som kontingent. 5.3 Ansøgningsgrundlaget Der søges om tilskud for et kalenderår - tilskudsåret. Tilskuddet beregnes på grundlag af antal aktive kontingentbetalende medlemmer under 25 år pr. 31. december i det foregående regnskabsår, samt det faktisk indbetalte kontingent fra alle aktive medlemmer under 25 år i hele regnskabsåret, herunder også udmeldte i løbet af året. 12\n13 Kontingent defineres som det beløb, det enkelte medlem betaler årligt for at kunne deltage i foreningens generelle aktiviteter. Betaling for deltagelse i enkelte arrangementer er ikke kontingent og kan derfor ikke medtages. Der medtages kun faktisk indbetalt kontingent i regnskabsåret, og ikke kontingenttilgodehavender (restancer). Indmeldelsesgebyr og rykkergebyr kan ikke medtages. Godkendte handicapforeninger kan få dispensation til at modtage aktivitetstilskud til medlemmer på 25 år og derover med bopæl i Roskilde kommune. 5.4 Ansøgningsfrist Ansøgning om aktivitetstilskud indsendes inden den 1. april i tilskudsåret. Ansøgningen sker ved indsendelse af regnskab for det foregående tilskudsår, med oplysninger om medlemstal og indbetalt kontingent. Kommunens regnskabsskema skal anvendes, og dette fungerer således samtidigt som ansøgningsskema. 5.5 Beregning af tilskud Der gives tilskud til alle aktive medlemmer under 25 år med bopæl i Roskilde Kommune, svarende til det indbetalte kontingent, dog maksimum 500 kr. pr. medlem. Tilskuddet pr. medlem kan variere fra år til år, da foreningernes samlede tilskud ikke kan overstige den afsatte budgetramme til området. Tilskuddet beregnes ud fra de indsendte regnskabsoplysninger for det foregående år. 5.6 Udbetaling af tilskud Tilskud udbetales senest 1. juli i tilskudsåret. Der udbetales et a conto beløb i januar på 25 % af seneste års tilskud. Tilskuddet udbetales til foreningens NemKonto (se afsnit 2). 5.7 Regnskabsaflæggelse Foreningerne skal aflægge regnskab for anvendelse af tilskud og oplyse om størrelsen af den samlede deltagerbetaling. Der skal foreligge specificeret dokumentation for medlemsoplysninger og kontingentindbetalinger i form af kvitteringer og en medlemsliste pr. 31. december. Regnskabsåret er kalenderåret. Foreningerne skal efterkomme kommunens krav om oplysninger, der er nødvendige for at vurdere om tilskudsbestemmelserne er opfyldt. Der aflægges regnskab på kommunens skema inden den 1. april i året efter regnskabsåret underskrevet af formand, kasserer og revisor bilagt foreningens revisorgodkendte årsregnskab. Ved ophør af virksomheden inden tilskudsårets udløb skal der senest 2 måneder efter aflægges regnskab, og for meget udbetalt tilskud skal tilbagebetales i forbindelse med regnskabsaflæggelsen. De generelle revisionsbestemmelser er angivet i afsnit 9. 13\n14 6.1 Der ydes tilskud til Der kan ydes supplerende aktivitetstilskud til godkendte foreninger til dække af udgifter ved deltagelse i lederudviklingsaktiviteter indenfor landets grænser. Foreningen skal modtage aktivitetstilskud jf. afsnit 5. Lederudviklingsaktiviteter omfatter kurser og uddannelse for bestyrelses-, udvalgs- og arbejdsgruppemedlemmer. 6.2 Der ydes ikke tilskud til Interne kurser, træner-, instruktør og dommerkurser/uddannelser, lederudviklingsaktiviteter i egen forening samt aktiviteter i forbindelse med årsmøder og lignende, hvor lederudvikling ikke er det primære formål. Der ydes ikke tilskud til rejseomkostninger, ligesom der ikke ydes tilskud til kurser, der er finansieret fra anden side. 6.3 Hvordan søger man? Der søges på ansøgningsskema bl.a. med angivelse af følgende oplysninger: 1. Foreningens formål med aktiviteten 2. Antal deltagere 3. Kursusbeskrivelser med kursuspriser, hvis de foreligger på ansøgningstidspunktet. 4. Angivelse af evt. supplerende finansiering. Ansøgning indsendes inden den 1. april i tilskudsåret. Folkeoplysningsudvalget fordeler puljen efter samlet indstilling fra forvaltningen. Forvaltningen kan om nødvendigt give forhåndstilsagn om tilskud inden ansøgningsfristen, når tilskudsbetingelserne klart er opfyldt. 6.4 Beregning af tilskud Der kan maksimalt ydes et tilskudstilsagn på kr. pr. person, dog max. 75 % af kursusprisen fratrukket tilskud fra anden side. Der kan ske forholdsmæssig reduktion i tilskuddet pr. person, da foreningernes samlede tilskud ikke kan overstige den afsatte budgetramme til formålet. 6.5 Udbetaling af tilskud Tilskud udbetales bagud til foreingens NemKonto (se afsnit 2) på baggrund af regnskabsaflæggelsen. 6.6 Regnskabsaflæggelse Tilskudsmodtageren skal aflægge regnskab for det bevilgede tilskud senest to måneder efter aktiviteterne er gennemført med dokumentation for de afholdte udgifter, bilagt kopi af kursusbeskrivelser, samt oplysning om eventuelt tilskud fra anden side. Sidste frist for afregning er den 1. december. 14\n15 7.1 Der ydes tilskud til Godkendte foreninger kan få lokaletilskud til driftsudgifter vedrørende haller, lokaler og lejrpladser, der ejes eller lejes af foreninger til brug for folkeoplysende aktiviteter. Tilskud ydes til følgende driftsudgifter: 1. Egne haller, lokaler og lejrpladser: a) Renter af prioritetsgæld. b) Skatter, afgifter og forsikringer vedrørende ejendommen. c) Udgifter til almindelig vedligeholdelse, opvarmning, belysning, rengøring og eventuelt fornødent tilsyn. 2. Lejede haller, lokaler og lejrpladser: a) Det aftalte lejebeløb. b) Afholdte udgifter til almindelig vedligeholdelse ifølge lejekontrakten, samt til opvarmning, belysning, rengøring og eventuelt fornødent tilsyn. En nærmere uddybning af de tilskudsberettigede udgifter fremgår af vejledning til ansøgningsskemaet. 7.2 Der ydes ikke tilskud til 1. Lokaleudgifter i forbindelse med offentlige, entrégivende arrangementer med undtagelse af idrætsforeningers turneringskampe. 2. Lokaleudgifter i forbindelse med private og kommercielle arrangementer. 3. Udgifter til lokaler - bortset fra svømmehaller - til hvilke andre samtidig har adgang mod betaling. 4. Rideklubbers udgifter til staldbygninger. 5. Udgifter til haller, lokaler og lejrpladser i udlandet, undtaget Sydslesvig. 6. Kulturudvalget kan efter indstilling fra Folkeoplysningsudvalget beslutte, at der ikke gives tilskud til: Nye ansøgninger om lokaletilskud, hvis der kan anvises et egnet offentligt lokale til formålet Nye ansøgninger eller ændrede vilkår for støttede lokaler, herunder udvidelse af aktivitetsgrundlaget i haller, lokaler eller lejrpladser, som vil medføre væsentlige merudgifter for kommunen. 7.3 Ansøgningsgrundlaget Ansøgning om tilskud skal indsendes på kommunens skema og indeholde specificerede oplysninger om forventede udgifter og lejeindtægter i det kommende tilskudsår - kalenderår. Ansøgningen skal indeholde oplysning om det samlede antal aktive medlemmer og antal aktive medlemmer under 25 år opgjort pr. 31. december i det foregående kalenderår. Efter Folkeoplysningsloven skal ledere og trænere ikke medregnes i opgørelsen. Foreningen skal også oplyse det forventede antal aktivitetstimer i hvert aktivitetslokale. Søges der om tilskud til et nyt lejemål eller udvidelse af eksisterende lejemål, skal ansøgningen vedlægges kopi af lejekontrakt eller lignende med specificerede oplysninger om budget vedrørende driftsudgifter, areal m.v. 15\n16 7.4 Ansøgningsfrister Ansøgning om lokaletilskud indsendes inden den 1. oktober forud for tilskudsåret. Tilskud til kortvarige lejemål søges løbende, dog senest en måned før aktivitetens afholdelse. Kommunen kan lukke for ansøgninger hvis den afsatte årlige pulje til formålet er opbrugt (se afsnit 7.5.2). 7.5 Beregning af tilskud Lokaletilskuddet beregnes på grundlag af de afholdte tilskudsberettigede udgifter. Der kan dog kun ydes tilskud svarende til det faktiske antal aktivitetstimer efter vejledende timepriser fastsat af Kommunernes Landsforening. Der ydes ikke tilskud til driftsudgifter eller lejeudgifter vedrørende egne og lejede lokaler, for den del af udgifterne, der overstiger 113,25 kr. pr. aktivitetstime (2009). Dette gælder også for ridehaller. Tilsvarende ydes der ikke tilskud til driftsudgifter eller lejeudgifter vedrørende egne eller lejede haller, for den del af udgifterne der overstiger 226,50 kr. pr. aktivitetstime (2009) Tilskud til private lokaler, lejrpladser og faste lejemål Tilskuddet beregnes på grundlag af medlemssammensætningen i foreningen fordelt på aktive under 25 år og øvrige voksne medlemmer, uanset bopæl. Andelen af børn og unge medlemmer under 25 år i den enkelte forening udløser et tilskud på 85 % af tilskudsgrundlaget. Egenbetalingen er derfor på 15 %. Andelen af voksne medlemmer støttes via den resterende del af lokaletilskudspuljen inklusiv provenuet fra gebyrordningen. Tilskudssatsen fastsættes årligt på baggrund af de indkomne ansøgninger. Godkendte handicapforeninger kan få dispensation til at lokaletilskuddet beregnes på grundlag af tilskudssatsen for børn og unge. Lejeindtægter: Alle lejeindtægter medtages i ejendommens regnskab. Før beregning af tilskud fratrækkes 50 % af eventuelle leje- og fremlejeindtægter fra de samlede godkendte lokaleudgifter. Indtægter fra udlejning skal fratrækkes helt, hvis lejer samtidig modtager lokaletilskud, da der ikke må udbetales flere tilskud til de samme lokaler. Fordeling af lokaleudgifter på flere foreninger: Er lokaleudgifterne til et lokale afholdt af flere foreninger, beregnes lokaletilskuddet til hver forening forholdsmæssigt med de enkelte foreningers aktivitetstimetal i lokalet som fordelingstal. Ved ansøgning om tilskud skal de samlede udgifter kunne dokumenteres. Der gives kun ét lokaletilskud til ét lokale, uanset hvor mange foreninger, der bruger lokalet Tilskud til kortvarige lejemål Ved kortvarige lejemål forstås leje af haller, svømmehaller, lokaler og lejrpladser til enkeltarrangementer indenfor landets grænser. Det er f.eks. til stævner, træningssamlinger, spejderar- 16\n17 rangementer af kortere varighed. Tilskud ydes med 75 % af driftsudgifterne og kun på grundlag af andelen af medlemmer under 25 år. I øvrigt gælder samme vilkår som til faste tilskud. Der søges om tilskud på kommunens skema Nedsættelse af udgiftsniveauet Hvor særlige forhold gør sig gældende, kan tilskuddet nedsættes, hvis udgiften ikke står i et rimeligt forhold til antallet af deltagere eller til hallens, lokalets eller lejrpladsens anvendelse i øvrigt. Driftsudgifterne kan endvidere nedsættes til et anslået beløb, der svarer til det normale niveau for en til formålet passende hal, lokale eller lejrplads på egnen. 7.6 Udbetaling af tilskud Ansøgende foreninger får besked om tilskud fra kommunen forud for tilskudsåret med det godkendte budget, der danner grundlag for beregning og udbetaling af a conto tilskud. Tilskuddet udbetales kvartalsvis til foreningens NemKonto (se afsnit 2). Sidste rate udbetales i forbindelse med afregningen efter tilskudsåret, når foreningen har indsendt afregningsskema underskrevet af kassereren. Der skal foreligge dokumentation for afholdte udgifter. Kulturforvaltningen kan til enhver tid anmode om at få fremsendt denne. Forvaltningen kan om nødvendigt foreslå foreningen at tilskud udbetales kvartalsvis bagud på grundlag af indsendelse af dokumentation for de afholdte udgifter. Tilskud til kortvarige lejemål udbetales efter indsendelse af dokumentation for de afholdte udgifter. 7.7 Regnskabsaflæggelse Foreningerne skal aflægge regnskab for anvendelse af lokaletilskud. Der skal foreligge dokumentation for afholdte udgifter og indgåede leje- og fremlejeindtægter. Det skal også oplyses hvor mange aktivitetstimer der har været i lokalerne. Kommunens regnskabsskema skal anvendes. Skemaet fremsendes underskrevet efter godkendelse af revisor til Kulturforvaltningen inden den 1. april året efter tilskudsåret. Regnskabsåret er kalenderåret. Foreningerne skal efterkomme kommunens krav om oplysninger, der er nødvendige for en vurdering af, om tilskudsbestemmelserne er opfyldt. Regnskabet skal dokumentere, at tilskuddene er anvendt i overensstemmelse med gældende regler, og det skal være klart adskilt fra anden virksomhed, som foreningen eventuelt udøver. Det endelige tilskud beregnes ud fra de faktiske, dokumenterede og afholdte udgifter. Tilskuddet kan ikke overstige tilskudstilsagnet - det godkendte budget. Tilskud, der ikke er anvendt i overensstemmelse med de betingelser, der er lagt til grund for tilskudstilsagnet, skal tilbagebetales i forbindelse med regnskabsaflæggelsen. Ved ophør af virksomheden inden tilskudsårets udløb skal der senest 2 måneder efter aflægges regnskab, og for meget udbetalt tilskud skal tilbagebetales i forbindelse med regnskabsaflæggelsen. 17\n18 De generelle revisionsbestemmelser er angivet i afsnit 9. Kommunen anviser egnede ledige offentlige lokaler og udendørsanlæg til folkeoplysende virksomhed i godkendte foreninger og regionsforeninger i henhold til folkeoplysningsloven. Hvis foreningen øver hærværk eller misbruger faciliteterne påhviler det foreningen at betale for udbedring af skaderne. Der anvises ikke til kommerciel virksomhed, private eller foreninger, som ikke er godkendt. Administrativt godkendte foreninger kan dog i begrænset omfang få anvist lokaler på tilsvarende vilkår som beskrevet under pkt På kommunens hjemmeside findes en oversigt over offentlige lokaler der anvendes til folkeoplysende virksomhed. 8.1 Lokaler & udendørsanlæg Der skelnes mellem lokaler og udendørsanlæg der anvises på timebasis for en sæson eller kortere, og lokaler der anvises til én eller få foreninger i længere perioder. Sidstnævnte betegnes lokaler med egen nøgle Lokaler og udendørsanlæg anvist for en sæson eller kortere Sæsonbetonede aktiviteter Der anvises til sæsonbetonede aktiviteter i offentlige lokaler bl.a. på skoler, lejede lokaler og udendørsanlæg. Disse faciliteter anvises i op til en sæson ad gangen og indgår i den årlige fordelingsprocedure. Forvaltningen fordeler lokaler og udendørsanlæg i samarbejde med Roskilde Idræts Union og Roskilde Kongres- og Idrætscenter. Klager over de tildelte tider afgøres af Folkeoplysningsudvalget. Folkeoplysningsudvalget kan efter skriftligt varsel inddrage tilladelsen til at benytte lokaler m.v., hvis det konstateres, at disse ikke udnyttes i rimeligt omfang, f.eks. ved udeblivelser eller ved få deltagere. Ansøgningsfristen for den årlige fordeling er 1. marts. Foreninger søger for en hel sæson, dele af en sæson eller til enkeltarrangementer. Enkeltarrangementer Foreninger kan få anvist offentlige lokaler til enkeltstående arrangementer. Lokalerne omfatter faglokaler og gymnastiksale på skoler, samt lokaler på Kildegården og Snoldelev Sognegård. Foreninger kan finde ledige tider og forespørge kommunen om lokaler til enkeltarrangementer via Interbook. Link til Interbook kan findes på Roskilde Kommunes hjemmeside. Godkendte foreninger modtager login oplysninger ved henvendelse til Fritids- og Idrætsafdelingen. Lokaler til enkeltarrangementer kan søges hele året. Ønsker foreningen ikke at gøre brug af et lokale, skal lokalet afmeldes senest 14 dage inden arrangementet. I modsat fald opkræves gebyret uanset arrangementets afholdelse. 18\n19 8.1.2 Lokaler med egen nøgle anvist ud over en sæson Kommunen råder over en række lokaler og ejendomme til fritidsformål som anvises ud over en sæson af gangen til en enkelt eller få foreningers aktiviteter med egen nøgle. Foreningerne kan blive pålagt at dele lokalerne med andre. Anvisningen kan blive inddraget med behørigt varsel, hvis lokalet skal anvendes til andre formål. Lokalerne må ikke bruges til private formål, og de må ikke stilles til rådighed for andre eller lejes ud uden godkendelse i forvaltningen. Drift - herunder vedligeholdelse aftales med forvaltningen. Lokalerne kan indrettes og udstyres efter foreningens egne ønsker, men større ændringer skal aftales med forvaltningen. Lokalerne stilles til rådighed efter særskilt ansøgning i det omfang, der findes egnede ledige lokaler. Nærmere vilkår om brug og varighed fastlægges ved særskilt aftale. 8.2 Gebyrordning For at udligne en del af forskellen i de økonomiske vilkår for benyttelse af henholdsvis private og offentlige lokaler er der indført en gebyrordning. Ordningen gælder kun for godkendte foreninger, der fortrinsvis beskæftiger sig med frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde. Gebyret opkræves af fritidsbrugere i offentlige lokaler og skal ikke forveksles med husleje. Indtægterne ved ordningen indgår sammen med det supplerende kommunale lokaletilskud i den samlede lokaletilskudspulje, som fordeles til foreninger med egne eller lejede lokaler Hvornår skal der betales gebyr? Der skal betales gebyr for brug af lokaler til enkeltstående arrangementer, sæsonbetonede aktiviteter, for brugsret til lokaler med egen nøgle og for arrangementer med overnatning. Udendørsanlæg er ikke omfattet af gebyrordningen. Der opkræves ikke gebyr af godkendte handicapforeninger. Der opkræves ikke gebyrer, når det samlede årlige forbrug er under 100 kr Beregning af gebyret For sæsonanviste lokaler betales der et gebyr på 10 % af gældende vejledende timepriser for brugen af mødelokaler, skolelokaler, sale og haller. For haller, svømmehaller og andre lokaler over 800 m 2 beregnes gebyret maksimalt af 226,50 kr. pr. aktivitetstime (2009). For lokaler med egen nøgle anvist ud over en sæson betales der et gebyr på 10 % for andelen af aktive medlemmer under 25 år, uanset bopæl, og 50 % for øvrige medlemmer. Beregningen sker på grundlag af de samlede driftsudgifter ved lokalet i seneste regnskabsår. For arrangementer med overnatning betales et fast beløb på 45 kr. pr. person pr. nat. Beløbet dækker kun udgifterne til selve faciliteten hvori overnatningen finder sted. Hvis andre lokaler benyttes til selve arrangementet, skal der ligeledes betales gebyr for dette. Når flere foreninger deler lokaler, fordeles gebyret forholdsmæssigt efter aktivitetsniveauet. 19\n20 8.2.3 Opkrævning af gebyr Opkrævningen foretages en gang om året i første halvår efter brugsåret. 8.3 Udlejning af offentlige lokaler og udendørsanlæg Følgende kan leje offentlige lokaler og udendørsanlæg: 1. Private foreninger i Roskilde, der ikke er godkendt i Folkeoplysningsudvalget. 2. Offentlige institutioner. 3. Regionsforeninger. 4. Landsorganisationer.! " Revision skal ske i overensstemmelse med Folkeoplysningslovens kapitel 8 og tilhørende bekendtgørelser. Ved revisionen skal det efterprøves, om tilskudsregnskabet er rigtigt, og om de dispositioner, der er omfattet af regnskabsaflæggelsen, er i overensstemmelse med betingelserne i de givne bevillinger, gældende regler og sædvanlig praksis. Revisor skal bl.a. efterprøve om: 1. Foreningen har opfyldt tilskudsbetingelserne. 2. Foreningens oplysninger til brug ved beregningen af tilskud er korrekte. 3. Lønudgifter til undervisning m.v. er beregnet og udbetalt i overensstemmelse med de fastsatte regler. 4. Der foreligger dokumentation for deltagernes samlede egenbetaling (undervisning og aktivitet). Hvis revisor bliver opmærksom på lovovertrædelser eller tilsidesættelse af forskrifter, skal revisor staks give foreningen meddelelse herom og påse, at foreningen inden 3 uger giver disse oplysninger videre til kommunen. Hvis foreningen ikke gør dette, skal revisor snarest rette henvendelse direkte til kommunen. Roskilde Kommune afholder regelmæssige stikprøvekontroller af foreninger der modtager kommunale tilskud, for at sikre at tilskuddene anvendes i overensstemmelse med det oplyste. 9.1 Tilskud over kr. pr. år Foreninger, der modtager et samlet årligt tilskud på over kr. til enten undervisning, aktiviteter eller lokaler, skal have deres tilskudsregnskab revideret af en registreret revisor, en statsautoriseret revisor eller Kommunernes Revisionsafdeling. Revisor fører en revisionsprotokol, hvori der skal indføres beretning om revisionsarbejdet som helhed, væsentlige bemærkelsesværdige forhold og en særskilt erklæring om hvorvidt: 1. Revisor opfylder gældende habilitetsregler. 2. Revisor har modtaget alle oplysninger, der er anmodet om. 3. Revisor anser regnskabet for aflagt i overensstemmelse med gældende regler. 4. Tilskuddet er anvendt i overensstemmelse med de givne vilkår og tilskudsgrundlaget er opgjort i overensstemmelse med gældende regler. 20\n21 Genpart af revisionsprotokollen og det reviderede tilskudsregnskab fremsendes med revisors underskrift og påtegning, hvoraf det skal fremgå, at regnskabet er revideret i overensstemmelse med reglerne i bekendtgørelsen. Forbehold skal fremgå af påtegningen. 9.2 Tilskud under kr. pr. år Foreninger, der modtager et samlet årligt tilskud på under kr. til undervisning, aktiviteter eller lokaler, kan lade deres tilskudsregnskab revidere af en generalforsamlingsvalgt revisor. Det reviderede tilskudsregnskab fremsendes med revisors underskrift og påtegning, hvoraf det skal fremgå, at regnskabet er revideret i overensstemmelse med reglerne i bekendtgørelsen. Forbehold skal fremgå af påtegningen. 21


Råstoffet til cellulose-isoleringen er træ. Det betyder blandt andet, at produktet er mindre skadeligt ved bortskaffelse (i princippet komposterbart, med mindre der er anvendt et skadeligt bindemiddel), men også at der skal fældes træer for at producere det. Hvis ellers fældningen ikke sker ved renafdrift (eller kalhygge, som vi siger i Sverige), og der i øvrigt plantes nye træer, så kan det være rigtig fint og i princippet CO2-neutralt – men ellers er det ikke så godt. Der er store problemer med fældning af skov i Sverige (og andre steder i verden), og især i det nordlige Sverige er der både problemer med dyrkning af store monokulturelle områder med fyr eller gran og med voldsomme miljøproblemer i forbindelse med kalhygger. Det vil typisk være fra den type områder, at materialet til produktion af isoleringsmateriale kommer. Til gengæld er tilvirkningen af isoleringsmaterialet ikke lige så energikrævende som tilvirkningen af stenulds- eller glasuldsisolering.\nRåstoffet til glasisoleringen er 80 % genanvendt glas. Det er energikrævende, men trods alt ikke lige så energikrævende, som når der anvendes nyt glas. Dertil betyder genanvendelse af gammelt glas til produktionen af glasuldsisolering, at der ikke skal anvendes nye naturressourcer (bl.a. sand og kalk). Det meste glasuldsisoleringsaffald deponeres i dag, men der arbejdes på at etablere anlæg, der kan genanvende gammelt isoleringsmateriale – så måske kan vores isolering genanvendes, når det engang bliver til affald om forhåbentlig mange, mange år.


Penselskolen - Vælg den rigtige pensel til opgaven - Anza\nPenselskolen - Vælg den rigtige pensel til opgaven\nPenselskolen: Vælg den rigtige pensel til opgaven - så går arbejdet meget nemmere.\nDu behøver ikke et helt arsenal med pensler for hver enkelt opgave. Men forskellige pensler har forskellige anvendelsesområder og egenskaber. Vælg den rette pensel til opgaven, så bliver dit arbejde meget nemmere og du får et bedre resultat.\nPlatinum vinklet facadepensel 120 mm med etui\nElite lige facadepensel 120 mm\nTræfacader er som bekendt store og underlaget er ofte krævende for en pensel.\nDerfor er det ikke tilfældigt at facadepensler har en betydeligt større tykkelse end andre pensler. En god facadepensel skal være rigtigt slidstærk og kunne tage eget maling med op hver gang du dypper den i spanden. Facadepenslen findes i flere størrelser, som du kan vælge efter bredden på dit træpanel.\nTips! Glem ikke at forlængerskaftet til penslen gør, at du sparer både tid og kræfter!\nPlatinum lang vinkelpensel 70 mm\nElite lang vinkelpensel 70 mm\nEn favorit hos mange professionelle malere.\nDen egner sig til facade, terrasse, væg, loft og gulv. Vinkel penslen gør det nemmere at male i hjørner og på svært fremkommelige steder, og den er et udmærket supplement til rullen eller facadepenslen. Vinklen giver bedre kraft når du maler og du skåner håndled og arme.\nPlatinum flad lakpensel 50 mm\nPlatinum skråtstillet lakpensel 35 mm\nUdviklet til maling af for eksempel døre og invendigt træværk.\nEn flad lakpensel er den klassiske lige pensel, mens en skråtstillet lakpensel har skrå børste for ekstra præcision og finish. Vælg en pensel størrelse som passer til det du skal male. Er det små flader med mange detaljer, så vælg en pensel med mindre bredde, fx. omkring 25-35 mm. Til større flader vælger du en bredere pensel fra 50 mm og opefter for det bedste resultat.\nPlatinum Precision 20 mm\nPlatinum Precision-penslen er vores bedste valg for brugere som ønsker den suverænt flotteste finish til detaljerne.\nPenslen er velegnet til at male mindre flader, som kræver præcision, samt skarpe kanter. Penslen har en TriTech™ teknologi som giver perfekte lige linjer, hjørner og detaljer. Den leveres desuden med et lufttæt etui som beskytter det trekantede penselhoved og gør at en malingsmættet pensel kan ligge tre døgn uden at tørre ind.\nPlatinum rundpensel 20 mm\nEn smal pensel og som navnet antyder er den rund.\nGiver god præcision når du skal male sprosser.\nPlatinum ovalpensel 35 mm\nMed en ovalpensel går du sjældent galt i byen.\nDen får en pensel med to bredder og som er særligt god til præcisionsmaling. Et passende valg, når du skal male vinduer, døre og meget andet indendørs træværk, som kræver præcision, men hvor du stadig gerne vil tage godt med maling med op for hvert dyp.\nTilføj alle til indkøbsseddel\nEn bedre pensel gør forskellen\nPlatinum XT Capacity pensel\nVores hurtigste facadepensel nogensinde!\n5 smarte malerværktøjer du ikke kendte til\nDe fem vigtigste værktøjer til terrassen


Regeringen behandler stadig droner som modelfly | Fagpressen.eu\nRegeringen behandler stadig droner som modelfly\nSøren Rolin: – Gå i gang en dronevenlig erhvervspolitik før EU og USA får taget sig sammen. Foto: Fagpressen.eu\nPioner efterlyser dronevenlig erhvervspolitik\nDanmark afskærer sig fra nye arbejdspladser med restriktive regler for kommerciel anvendelse af droner. Vent ikke på EU, lyder opfordringen fra dronepioneren Søren Rolin.\nAf Claus Djørup (Ingeniøren 14. juli 2014)\nRegeringen skulle gå i gang med at lave en erhvervsvenlig politik for droner frem for at vente på EU.\nDet er budskabet fra dronespecialisten Søren Rolin fra Niras. Anledningen er EU-kommissionens meddelelse om oplæg til en politik for fjernstyrede luftfartøjssystemer – Remotely Piloted Aircraft Systems (RPAS).\nHan repræsenterer operatørerne i brancheforeningen “Unmanned Aerial Systems”s advisory board og er medlem af styregruppen UAS Denmark. Han ser et stort potentiale i de små, ubemandede luftfartøjer.\n- Europæisk luftfartsvæsen læner sig gevaldigt op ad det amerikanske FAA (Federal Aviation Administration) og venter på, at FAA kommer med noget, siger Søren Rolin til Ingeniøren.\nHan glæder sig over, at en administrativ domstol har underkendt FAA i den første sag om en bøde for kommerciel brug af droner til en videooptagelse. Bøden var på 10.000 dollar.\nTrafikstyrelsen mangler ressourcer\n- Trafikstyrelsen er bekymret for at bruge ressourcer på at lave regler, som skal laves om, når der kommer noget fra Europa. Regeringen vil gerne skubbe på Europa, men det er ikke en hindring for selv at gøre noget. Der sidder to dygtige ansatte i Trafikstyrelsen, som knokler med dronerne, men der sker ikke rigtig noget, når der ikke tildeles ressourcer, fortsætter Søren Rolin.\n- Det er bedre med et temporært nationalt regelsæt frem for at sætte det på pause. Luftfartøer op til 150 kg er nationalt anliggende, og det bør vi benytte os af. Indtil de europæiske regler er klar, kunne man godt indføre nationale regler, som kunne være med til at skabe arbejdspladser.\nDet ville tillige være en fordel med danske regler, som EU kunne kalkere, mener han.\n- Det er et dræbende arbejde at lave, men det er en sund proces at tænke over, hvordan man gør. For mit vedkommende var det et digert værk på 450 sider, som skal nærlæses af Trafikstyrelsen.\nDer er åben for tre kategorier droner herhjemme:\n1A op til 1,500 kg\n1B i intervallet 1,5-7 kg\n2 i intervallet 7-25 kg\nSøren Ronil på øvelsespladsen – droner kunne løse mange opgaver billigere, hvis de fik lov. Foto: Fagpressen.eu\nIngeniørmæssigt ville Niras gerne op i højere vægtklasser over 1B til store opgaver, men det er ikke rentabelt: – Vi kan ikke få lov at flyve langt væk.\nDer er nemlig to hovedbetingelser for flyvning med droner: operatøren skal bevare visuel kontakt og kunne overtage styringen manuelt. Det udelukker kategori 3 til længere distancer, som på flyversprog kaldes “beyond visual line of sight” eller blot BVLOS.\nVed scanning af kyststrækninger efter storme kan han blot flyve 250 meter hver vej, og så er der ikke økonomi i at lave 10 km kyststrækning.\n- Det er en trecifret milliardindustri i Europa, men ingen vil investere i droneindustrien, når man ikke kan få lov at teste, flyve og operere med dem, og vil ingen købe dem til kommercielt brug. Derimod sælges tusindvis til hobbybrug, slutter Søren Rolin.\nTrafikstyrelsen har leveret et notat til Folketinget om kommissionens oplæg.\nEt marked for civile droner udgør en reel mulighed for at skabe nye arbejdspladser og være en kilde til innovation og økonomisk vækst i de kommende år, mener kommissionen. Samtidig skaber fremkomsten af civile droner nye udfordringer hvad angår sikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse og beskyttelse af borgernes rettigheder.\nDet europæiske luftfartssikkerhedsagenturs (EASA) kompetence er begrænset til civile droner, der vejer mere end 150 kg, hvilket kun få droner vejer, bemærker EU-kommissionen. Det er altså et forvarsel om, at EASA’s beføjelser kunne udvides til mindre luftfartøjer.\nTrafikstyrelsen lægger særlig vægt på, at forsvarets opgaver i luften tilgodeses, når de civile droner tillades. (Dj/140714)\nArtiklen i Ingeniøren/net\nBrancheforeningen UAS Denmark\nTrafikstyrelsens politikernotat om EU-kommissionens meddelelse\nTrafikstyrelsens regler for droneflyvning\nThis entry was posted in Erhverv, Forskning, Transport and tagged Erhverv, Forskning by admin. Bookmark the permalink.


Skuespiller med til at gøde jorden for nyt netværk | HobroAvis.dk\nSkuespiller Søs Egelind - var forleden med til at sparke et nyt lokalt turismesamarbejde i gang i Rebild. Privatfoto\nD. 11 september 2018 - kl 10:23\nSkuespiller med til at gøde jorden for nyt netværk\nSøs Egelind med til kickstart møde på Volstrup Golfcenter\nREBILD: Et nyt lokalt turismenetværk er i sin vorden i Rebild Kommune, og flere end 20 virksomheder var forleden samlet til et kickstart-møde hos Volstrup Golfcenter efter invitation fra RebildPorten.\nTil at sparke gang i netværkssamarbejdet havde arrangørerne inviteret skuespiller Søs Egelind.\nMed baggrund i sin egen barndom fortalte Søs Egelind bl. a. om, hvordan hun selv bruger fantasien til at overkomme sine egne begrænsninger, og Søs Egelind kom også med konkrete ud på, hvordan man kickstarter og styrker samarbejdet på tværs af turistvirksomhederne i Rebild. Alt sammen på en humoristisk og indsigtsfuld måde.\nEfter Søs Egelinds foredrag var der debat og idégenerering blandt de fremmødte virksomheder og blandt turismenetværkets ambassadører: Bente Kirkegaard Pedersen fra Rold Storkro, Niels Moes fra Rebildcentret og Mark Laursen fra RunnersDK, som i dagens anledning fra standin for Jane Andersen fra Comwell.\nEn af opgaverne gik på at tænke modsat og komme med input til, hvordan man får et turismeerhverv til at blive en fiasko?\nDet satte gang i fantasien og udledte nogle sjove, men også relevante svar, og alt i alt var det et godt arrangement, som mundede ud i en fælles målsætning om, at for at blive en mageløs turistattraktion - ja, så må man gøre sig umage.


Hunkemøller X Sylvie Meis - få interviewet og et eksklusivt kig her — Simone Moelle\nI sidste uger, var jeg som nogle af jer nok ved, en lille smuttur i Berlin for at Interviewe Hunkemøllers Hovedesigner, Zoe Price-Smith om hendes nyeste kollektion, som er lavet i samarbejde med Sylvie Meis. Jeg fik udover interviewet, mulighed for at se og røre ved alle de nye undertøj styles, som byder på delikate blonder og især blå nuancer. Jeg var inviteret af Polhem PR, og var afsted sammen med Amalie Wessel og Frenzy, som jeg også har lånt et lille udpluk af interviewet af - I kan læse resten lige HER.\nVil du fortælle lidt om den nye kollektion?\n“Kollektionen tager udgangspunkt i byen New York som aldrig sover, og som Sylvie Meis har forelsket sig i. Undertøjskollektionen består af blå nuancer, pink, grøn og sort, hvilket er med til at give denne kollektion et hot, feminint og sexet touch, som jeg synes afspejler byen New York rigtig godt! Farverne er iøvrigt også udvalgt af Sylvie Meis. Så denne kollektion er en kombination af Sylvie Meis’ smag samt min kreativitet og sans for at udvikle undertøj.”\nHvad har været temaet for denne kollektion?\n“Det er en videreudvikling af et konceptdesign, idet dette er vores tredje samarbejdskollektion med Sylvie Meis. Vi har tidligere taget udgangspunkt i byerne London og Paris som var romantiske, pigede og flirtende kollektioner. Og nu har vi bevæget os til New York, som har fået en moderne kant og hvor det grafiske i den grad har haft stor indflydelse. Det er resulteret i en mere feminin og sexet kollektion som har et touch af strapping- og bondage-temaet over sig. Lige nu handler alt om strapping. Med denne kollektion ønsker vi at skabe en trofæ følelse; vi ønsker at alle piger og kvinder skal være stolte af at være feminine.”\nHvilke 'key trends' fra fashion-scenen er blevet inkorporeret i kollektionen?\n“Vi ser ikke bare på trends indenfor lingeri branchen når vi designer vores eget lingeri, det er ikke det, som får os fremad – det gør vi ved at finde inspiration i hele fashion-verdenen, hvor vi derefter på en eller anden måde formår at få det inkorporeret i vores kollektion. Farverne som vi har brugt i kollektionen afspejler også de forskellige trends vi ser dette efterår. Især den dybe blå og grønne farve er jo virkelig populære i fashion-verdenen i øjeblikket! Lige nu er bohemian-trenden også virkelig et hit så det er selvfølgelig også en trend som vi ikke kan komme udenom, og som vi har været nødt til at være opmærksom på, og tage med ind i kollektionen på en måde så det stadig fungerer, når man arbejder med lingeri.”\nHvilken personlighed synes du symboliserer Hunkemöllers pige?\n“Vi har fokus på den pige, som virkelig forstår hvad det er hun gerne vil have, og så selvfølgelig dem som gerne vil føle sig feminine i et sæt lingerie. Derudover er det selvfølgelig hende som ønske det fashionable, altså som ikke bare ser undertøj som en nødvendighed, men som en del af hende, og alt det hun står for.”\nSå kan vi forvente at se flere kollektioner af Sylvie og dig?\n“Haha JA! Der er bestemt mere på vej! Næste år kommer vi med en badetøjs -og sportskollektion. Vi arbejder på ca. at komme med 2-3 kollektioner om året i øjeblikket.”\nLidt flere billeder fra eventet: Jeg er vild den smukke bodystocking, som jeg forstiller mig vil være helt perfekt under en sort T-shirt. Stilen var virkelig gennemført til eventet. Temaet for kollektionen var jo New York, så vi var på den fedeste New Yorker restaurant, hvor der blev serveret små amerikanske hapsere i form af burger, Spaghetti meatballs og cheesecake. Men vi var jo stadig i Berlin, så selvfølgelig var der også "currywurst". Mums det var faktisk rigtig lækkert!\nSelvfølgelig holdt der Yellow Cabs ude foran event med store Hunkemøller bannere på toppen! For et kort sekund føltes det lidt som at være tilbage i byernes by. Kæmpestort tak til Hunkemøller for den rigtig gode oplevelse - og så vil jeg bare sige at I kan få yderligere kig på Sylvie Meis kollektionen når den udkommer om 2 dage på webshoppen lige HER.\nFashionsimone moeller October 26, 2015 2 Comments\nFashionsimone moeller October 24, 2015


Crocodile Cafe, Asheboro - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af North Carolina Zoo\nHoteller i nærheden af Richland Creek Canopy Tours\nHoteller i nærheden af N.C. Aviation Museum\nHoteller i nærheden af American Classic Motorcycle Museum\nHoteller i nærheden af Sunny Slopes Farm\nHoteller i nærheden af Randolph County Public Library\nHoteller i nærheden af Super Jumps\nAlle restauranter i Asheboro Populære køkkener i Asheboro\nCafé restauranter i Asheboro\nFastfood restauranter i Asheboro\nFisk og skaldyr restauranter i Asheboro\nItaliensk restauranter i Asheboro\nKinesisk restauranter i Asheboro\nMexicansk/tex-mex restauranter i Asheboro\nPizza restauranter i Asheboro\nRestauranter med glutenfri mad Asheboro\nThai restauranter i Asheboro\nBedste Hamburgere i Asheboro\nBedste Krabbe i Asheboro\nBedste Æggekager i Asheboro\nBedste Østers i Asheboro\nBedste Rejer i Asheboro\nBedste Cheeseburgere i Asheboro\nBedste Ostekager i Asheboro\nBedste Dumplings i Asheboro\nBedste Hotdogs i Asheboro\nBedste Farsbrød i Asheboro\nMorgenmadsrestauranter i Asheboro\nRestauranter med sent åbent i Asheboro\nCrocodile Cafe, Asheboro\nUSA North Carolina (NC) Asheboro Restauranter i Asheboro Crocodile Cafe\nNr. 58 af 84 Restauranter i Asheboro $$ - $$$\nNorth Carolina Zoo, 4401 Zoo Parkway, Asheboro, NC 27205+1 800-488-0444+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 11 anmeldelserFremragende27 %Rigtig god37 %Gennemsnitlig18 %Dårlig18 %Frygtelig0 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderPRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING North Carolina Zoo, 4401 Zoo Parkway, Asheboro, NC 27205Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er dette en café?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette et fastfood-sted?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant borde med siddepladser?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (11)Medlemsvurdering Fremragende2Rigtig god4Gennemsnitlig1Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (8)Engelsk (11)Sprog Dansk (8)Engelsk (11)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfonskersFayetteville, North Carolina165Anmeldt 4 uger siden Ikke alt for mange valgMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKaren AAsheboro263Anmeldt 26 november 2016 fra mobile enheder Afrika kontinentMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRC H256Anmeldt 10 november 2016 Godt sted til frokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPhyllis RRoanoke, United States41Anmeldt 14 september 2016 Frokost i zoologisk have!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPattyjppGastonia, North Carolina2919Anmeldt 30 juni 2015 God mad, sjov atmosfæreHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDan and Gitte SMount Airy, North Carolina12333Anmeldt 14 maj 2014 Godt måltidHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAsheboroCamperAsheboro, NC2021Anmeldt 30 juli 2013 Dejlig Cafe, stilleHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBeeBee623Pulaski,VA13947Anmeldt 10 maj 2012 Zoo RestaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenAmerica's Roadhouse194 anmeldelser 6,48 km væk Something Different196 anmeldelser 6,32 km væk Everything Under The Bun86 anmeldelser 6,33 km væk Time Square Pizzeria97 anmeldelser 6,62 km væk Seværdigheder i nærhedenNorth Carolina Zoo1.242 anmeldelser 2,68 km væk Richland Creek Canopy Tours85 anmeldelser 4,05 km væk American Classic Motorcycle Museum33 anmeldelser 7,78 km væk Sunny Slopes Farm6 anmeldelser 3,71 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Crocodile Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nNorth Carolina Zoo, 4401 Zoo Parkway, Asheboro, NC 27205 Placering:


Stop tsunamien af psykisk mistrivsel blandt børn og unge - Børns Vilkår\nAntallet af børn, der mistrives og bliver psykisk syge, er kraftigt stigende. En kommende regering bør sætte ind med en ambitiøs handleplan som redningskrans til de tusinder af børn, der risikerer at blive ramt af angst, ensomhed og psykisk sygdom.\nTænk hvis antallet af børn med kræft pludselig eksploderede og sygehusenes børnekræftafdelinger blev lagt ned af arbejdsbyrden? Eller hvis medierne flød over af historier om børn og unge, hvis led konstant gik af led og knogler, der brækkede? Hvad ville politikerne gøre?\nEt hypotetisk spørgsmål – heldigvis. Men mon ikke svaret er nationale handlingsplaner, kræftpakker og ekstraordinære bevillinger til at forebygge og stoppe tilgangen? For selvfølgelig ville vi ikke acceptere, at en hel generation af børn var ved at tabe kampen til kræft.\nStil så det samme spørgsmål, men skift kræftsymptomerne ud med depression, ensomhed, selvskadende adfærd og angst. Knap så hypotetisk desværre. Antallet af børn og unge i psykiatrisk behandling er steget med mere end 90 pct. på ti år. Ser man kun på angst og depression er tallet 200 pct. Samtidig er antallet af unge, som ifølge Sundhedsstyrelsen har dårligt mentalt helbred steget til alarmerende 19 pct.\nBåde Mette Frederiksen og Lars Løkke Rasmussen har peget på børn og unges dårlige psykiske sundhed som en af de store udfordringer, vi som samfund står over for. Det er en god start, som bør følges op af en handling, der står mål med problemets omfang. Her er der stadig et stykke vej, for faktum er, at de psykiatriske afdelinger sidste år havde færre penge til rådighed pr. barn og færre ansatte pr. barn end i noget andet af de foregående 10 år. Det kræver ikke specialviden at forstå, at det går udover omsorgen, behandlingen og inddragelsen af de pårørende\nI psykiatriplanen fra efteråret fyldte børn og unge på overfladen meget. Men læste man ned i tallene, var det tydeligt, at pengene var få, og at indsatserne var spredt for tyndt ud til for alvor at gøre en forskel.\nIngen ved, hvorfor flere børn har det dårligt og bliver syge. Det efterlader et tomrum, hvor det står enhver – ikke mindst politikerne – frit for at spekulere om alt fra sociale medier til præstationspres, manglende søvn eller for slappe forældre. Men vi véd, hvad der skal til for at forebygge, og hér vil vi opfordre til at sætte ind for fulde sejl: Tryg tilknytning i barnets tidlige år, gode relationer, positive fællesskaber, harmoniske hjem og plads og rum til at udvikle sig som et helt menneske. Vi skal støtte børnenes udvikling og trivsel i dagtilbud og skoler. Vi skal støtte op om den tidlige indsats i barnets første leveår. Vi skal dæmpe præstationsræset og fremme positive fællesskaber. Det kræver større tiltag mens snuptagsløsningerne må blive liggende på hylden, når vi står over for problemer, der truer vores fremtid og velfærd.\nVi ved også, hvad der skal til for at styrke behandlingen af de børn, der bliver alvorligt syge. Ventetid, forhastede diagnoser, tvang og for tidlig udskrivning skal ud. Tålmod, pårørendeinddragelse, terapi og masser af tid og plads til at komme sig, skal ind. Det kræver tværfaglighed, flere hænder og mulighed for at træffe de bedste kliniske valg på børnenes vegne.


Sammen med en forsker løser vi et af omklædningsrummets mysterier.\nDe fleste mænd får en lille penis, når de træner. Videnskaben fortæller hvorfor. (Foto: Shutterstock)\nMange mænd vil, når de har lavet fysisk træning og er på vej i bad, lige stikke to hænder ned i boxershortsene og nulre vedhænget 10-15 sekunder for lige at få varmet den op.\nDen skulle nemlig nødigt være skrumpet helt ind, når boxershortsene rammer knæene, og man står nøgen til skue i sammenligningens fællesbad.\nEn hurtig 'ruller' vækker den til gengæld til live, så man kan vaske hår med hænderne på hovedet, uden at skulle vende ryggen til resten af fodboldholdet.\nDet gør problematikken i hvert fald for vores læser Kenneth, og derfor har han skrevet ind til Spørg Videnskaben.\n»Hvorfor krymper min tisseleif altid helt ekstremt, når jeg dyrker motion? Det sker mest, når jeg løber langt, spinner eller ved hård styrketræning,« skriver Kenneth i en mail til os.\nFor at kunne komme med en videnskabelig forklaring på det lidt kuriøse omklædningsrumsfænomen har vi taget fat i Lasse Gliemann, der er adjunkt ved Institut for Idræt og Ernæring ved Københavns Universitet og forsker i, hvad der sker med blodomløbet i kroppen under træning.\nForskeren fortæller, at der er en helt simpel forklaring på, hvor Kenneths penis bliver så forsvindende lille efter en lang løbetur.\n»Det er helt klassisk arbejdsfysiologi. Når musklerne arbejder, opstår der et stort krav til, at der kommer ilt ud i dem, og derfor lukker kroppen ned for blodtilførslen til andre dele af kroppen, blandt andet til penis, for der er jo ikke det store behov for blod dernede under en løbetur,« fortæller Lasse Gliemann.\nLÆS OGSÅ: Forskere: Fingre afslører længden på penis\nNår man løber, suser blodet ud i musklerne – og væk fra blandt andet penis. (Foto: Shutterstock)\nLasse Gliemann forklarer, at når Kenneth snører løbeskoene og begiver sig ud på sin løbetur, begynder lårmusklerne med det samme at arbejde, og det skaber et akut behov for blod, som kan levere ilt og ernæring til de arbejdende muskler.\nNår blodkarrene i hele kroppen trækker sig sammen, kommer der ikke blod og ilt ud til blandt andet Kenneths penis, og derfor skrumper den ind til en størrelse, der ikke egner sig til et fællesbad.\n»Det er en evolutionær mekanisme, som gør, at kroppens blod bliver leveret der, hvor der er brug for den, når vi eksempelvis er stødt på en løve og har haft behov for at løbe vores vej. Så skal blodet bruges i lårene og ikke i penis,« siger Lasse Gliemann.\nGasart får blodkarrene til at udvide sig\nI modsætning til i Kenneths penis udvider blodkarrene sig i lårene – på trods af det signal, som hjernen har sendt til hele kroppen\nDet sker ved, at musklerne lokalt frigiver nogle stoffer, som får blodkarrene til at udvide sig lige der, hvor ilten bliver brugt.\nEt af disse stoffer er den helt almindelige gas nitrogenoxid, som musklerne kan producere, når de har behov for mere ilt og dermed mere blod.\n»Det er ret smart lavet. For eksempel frigiver de røde blodlegemer også nitrogenoxid, imens de læsser ilten af, og dermed kommer der mere blod til præcis de områder, hvor ilten bliver brugt,« siger Lasse Gliemann.\nDerfor bliver systemet også selvforstærkende, hvor mere ilt til musklerne betyder, at blodkarrene udvider sig mere og dermed trækker endnu mere iltbærende blod derud.\nEt kig ned på tissefanten efter hård træning, kan være skuffende. (Foto: Shutterstock)\nMaven går også i stå under træning\nKenneth Penis er da heller ikke den eneste legemsdel, der bliver snydt for blod og ilt.\nDet samme gælder alle de andre dele af kroppen, som ikke er involveret i den fysiske træning.\nBlandt andet kan mange mennesker nikke genkendende til, at hænderne bliver meget kolde under former for træning, hvor hænderne ikke er i brug.\nMaven er et andet eksempel.\nNår Kenneth træner, lukke blodkarrene i maven også ned, og fordøjelsen går i stå.\n»Det hele skyldes, at vi skal minimere stresset på hjertet, der skal pumpe blodet rundt i kroppen. Derfor lukker nogle systemer ned, når der bliver skruet op for andre,« forklarer Lasse Gliemann.\nAtleter kan ikke holde på afføringen\nMens problemet med den skrumpende penis kan være et 'lille' problem efter træning, kan problemer med en mave, som er sat ud af funktion, være et stort problem under selve træningen.\nHar atleter spist for tæt på træningen, kan fordøjelsens pludselige standsning gøre, at den ufordøjede mad passerer gennem tarmsystemet og tiltrækker en masse vand. Det giver tynd mave.\nNuvel, lidt tynd mave overlever de fleste vel nok, men er man i gang med en ironman og har 10 timers hårdt fysisk arbejde foran sig, kan det blive en pinefuld og langstrakt affære at skulle stramme ballerne sammen i al den tid.\n»Det er en klassisk begynderfejl, at man ikke ved, hvornår og hvor meget man kan spise inden eller under en ironman og derfor spiser forkert og for meget. Derfor ser man også ofte, at atleter kommer i mål og er lidt brune bag på bukserne, hvilket er specielt tydeligt, hvis de har hvide bukser på,« griner Lasse Gliemann.\nLasse Gliemann råder derfor også atleter til at spise letfordøjelige sukkerarter inden eller under langvarig træning.\nDet kan blandt andet været geler eller honning på lyst brød, som er let at fordøje, mens havregryn, rugbrød og müslibarer er en fejl.\nDiarre med ti timer tilbage af en ironman? Puha, den er slem! (Foto: Shutterstock)\nViagra kan udvide blodkarrene\nNå, men tilbage til Kenneths lille penisproblem.\nKenneth kan jo passende spørge, om han kan gøre noget ved det – altså gøre noget for at modvirke, at hans penis bliver så lille, som den gør.\nUmiddelbart ser det dog sort ud, fordi processerne er styret af reptilhjernen, der ikke lader sig styre af bevidstheden.\nEn desperat mulighed kunne være at spise en viagra inden træning, men det virker måske lidt fjollet, at rende rundt med *indsæt selv resten*, mens man træner.\nLÆS OGSÅ: Viagra har vendt op og ned på sex-forskning\nIdeen er dog ikke helt ude i skoven, fortæller Lasse Gliemann.\nFaktisk giver forskere testpersoner viagra, når de skal undersøge deres arbejdsfysiologi.\n»Viagra blev udviklet til at behandle forhøjet blodtryk, og man opdagede først senere den nu meget velkendte bivirkning,« fortæller Lasse Gliemann.\nViagra er et stof, der på samme måde som nitrogenoxid hjælper blodkarrene med at udvide sig, og derfor modvirker stoffet hjernens forsøg på at få blodkarrene til at trække sig sammen.\nDet vil dog ikke kun ske i Kenneths penis, men i hele hans krop.\n»En yngre rask mand med et normalt blodtryk vil få problemer ved at holde blodtrykket oppe. Han vil blandt andet blive svimmel, når han rejser sig. Jeg har selv været forsøgsperson og fået det aktive stof i viagra, og det er ganske ubehageligt,« fortæller Lasse Gliemann.\nVi skal måske hertil tilføje, at blot fordi man spiser en viagra, betyder det ikke, at penis bliver erigeret.\n»Der skal også andre former for stimuli til,« uddyber Lasse Gliemann.\nVi håber, at Kenneth har fået et svar, som han kan bruge til noget.\nVi takker i hvert fald for det og kvitterer med en af vores Spørg Videnskaben-T-shirts. Så kan han jo selv bestemme, om han vil fortælle sine venner, hvorfor han har fået den.\nVi takker også Lasse Gliemann for at hjælpe os med et svar.\nHar du et spørgsmål, som, du mener, at videnskaben bør kunne svare på, er du altid velkommen til at sende det ind til os på sv@videnskab.dk, og så skal vi se, om vi kan finde et svar til dig.\nLasse Gliemanns profil (KU)


Forskel mellem karma og skæbne\nNøgleforskel: Karma er et koncept, der er centralt for hinduismen. Det beskriver, at de handlinger, der udføres i fortiden, påvirker staten i nutiden, og på samme måde vil de handlinger, der udføres i nutiden, påvirke den fremtidige stat. Destiny er relateret til fremtidige begivenheder, som anses for at være uundgåelige og uforanderlige. Karma forestiller sig, at en persons handlinger i hans fortid udgør den pågældende persons skæbne.\nKarma er et af de grundlæggende begreber, der findes i filosofierne relateret til hinduisme, buddhisme og jainisme. Karma er et sanskritord, som betyder arbejde eller handling. Det hedder, at handlinger er af stor betydning. Den nuværende tilstand af en person skyldes hans tidligere gerninger i tidligere inkarnationer, og hvad han gør nu vil helt sikkert påvirke hans tilstand i fremtidige inkarnationer.\nDet menes ofte, at denne handling af gerninger opbevares af den øverste magt, der beslutter udfaldet af handlinger.\nKarma følelser kan nemt findes i sætninger som "Du høster hvad du så" og "for hver handling er der en lige og modsat reaktion". Det beskrives ofte som en kosmisk lov, der påvirker alle og overalt uanset tidsrammen. Tanken om karma hjælper med at regulere handlinger, da man forsøger at gøre gode ting for at få gode belønninger.\nSkæbne handler om fremtidige begivenheder, der anses for uundgåelige. Ordet skæbne er blevet afledt af latinske destinata, feminin fortid del af destinare "gøre fast, etablere". Det er forbundet med det sandsynlige resultat. Karma og skæbne kan nu beskrives. Ifølge princippet om karma er en persons handlinger skaberen af sin egen skæbne.\nSåledes er karma i denne sammenhæng afgørende for skæbnen. Der er nogle andre tankeskoler relateret til skæbnen. Nogle mener, at det er de beslutninger og valg, der træffes af en, der er ansvarlig for skæbnen. Således, hvis der træffes rigtige beslutninger og valg på det rigtige tidspunkt, er intet umuligt. Folk, der tror på denne tankegang, giver karma betydning, men i en anden sammenhæng. De siger, det handler ikke om din fortid, men snarere dine beslutninger og valg i det nuværende liv. Derfor er det meget svært at forklare eller forstå, hvad der virkelig udgør eller rammer ens skæbne.\nSammenligning mellem karma og skæbne:\nOrdet karma er et sanskritord, der betyder handling, arbejde eller ritual.\nOrdet skæbne er blevet afledt af latinske destinata, feminin fortid del af destinare "gøre fast, etablere".\nDen nuværende tilstand af en person skyldes hans tidligere gerninger i tidligere inkarnationer, og hvad han gør nu vil helt sikkert påvirke hans tilstand i fremtidige inkarnationer.\nSkæbne handler om fremtidige begivenheder, der anses for uundgåelige.\nIfølge hinduistiske skrifter -\nSanchita er den akkumulerede karma\nPrarabdha handler om den bærende karma, der er modnet\nKriyamana handler om alt, hvad vi genererer eller producerer i nutidens liv\nIfølge Wang Chon er der tre typer skæbne -\nSkæbne som har som følge af deres naturlige egenskaber\nDestiny man har som følge af indsats\nDestiny modtager i øvrigt\nTroende af karma mener, at vores egne handlinger er ansvarlige for vores skæbne\nDer er forskellige tankeskoler - Nogle mener, at karma kan være afgørende for skæbnen. Nogle mener, at vores skæbne afhænger af vores nuværende valg og beslutninger. Nogle andre overbevisninger er også til stede


Dør en af hovedpersonerne i "The Amazing Spider-Man 2"? | Filmz\nDør en af hovedpersonerne i “The Amazing Spider-Man 2”?\nProduktionen af “The Amazing Spider-Man 2” er allerede i fulde omdrejninger, hvilket har banet vejen for en række lækkede set-billeder, hvoraf et par har gjort sig særligt bemærket ved at hentyde til, at en af de bærende karakterer muligvis dør. Bemærk: Mulige spoilere forude.\nSe set-billederne ovre hos /Film.\nTøj betyder som regel ikke de helt store spoilere, men i dette tilfælde har billedet af Gwen Stacy skabt debat, netop fordi hendes påklædning matcher det sæt tøj, som karakteren er iført i tegneseriehæftet “The Night Gwen Stacy Died”.\nNoget tyder altså på, at det ikke ender godt for netsvingerens første store kærlighed. Hvorvidt, dette er tilfældet, vil vise sig, når filmen rammer det store lærred til næste år.\n7. maj 2013 14:00 Kilde: /Film mathiasfolsted\nFørste teaser: "Game of Thrones" fortsætter uden bøgerne\nPlakaten til "Game of Thrones 6" sætter spekulationerne i gang\nRygte: Derfor er Luke Skywalker ikke med på "Episode VII"-plakaten\nColin Firth medvirker muligvis i "Kingsman 2"\nSpoiler: Sådan ender den alternative version af "Avengers: Age of Ultron"\nVis kommentarer (73)\n#51 Alex- 7 år siden\nJeg var også glad for Raimi's trilogi indtil for et års tid siden hvor jeg endelig fik åbnet øjnene. Det er ikke ulovligt at skifte mening.\n#52 Driver 7 år siden\nHvad snakker du lige om? Hvor i mit indlæg forekommer det, at jeg er sur?\nDejlig konstruktiv bidrag fra dig, not.\nAt gå fra 6 stjerner til "fanme pinligt", vil jeg kategorisere som lidt mere end blot at skifte mening.\nMed sådan et flygtigt indtryk af film, skylder Ispep jo nærmest sig selv, at se de samme film med få års mellemrum af chance for, at en film kan have gået fra fanme pinligt til 6 stjerner - altså den omvendte vej.\nRadikale synsændringer, det er det satme. Næsten for radikale.\n#53 Ispep 7 år siden\nRadikale skift kommer ofte af helt naturlige årsager, ift. hvilket stadie man befinder sig i på nuværende tidspunkt. Det kan være én af grundene. Fascinationen af mainstream'ens sikre landevej har aftaget med årene, eller blot inden for de senere år, særligt når mange af titlerne ikke vedbliver interessante, ikke har en langtidsholdbarhed, og generelt snigende tvivlsomhed omkring de kvaliteter, som en film ikke har formået at bestå over en given periode. Vi vender tit tilbage til de samme film. Nogen holder, andre stiger, eller falder. Hvor godt modstår de tidens tand? Det er ikke den store videnskab. Læg dertil de "ekstra omkostninger" ved fejlvurderinger af en film, gensyn(ene), etc. Det er kun en selv der kan "rette op" hvis ens behov, syn og tankeproces har ændret sig, ellers ville det jo være selvbedrag af rang, hvis jeg påstod Spider Man 3, set med dagens briller, er et pragtværk. Dens kvaliteter falmer kun for hver minut der går. Film af samme middelmådige kvalitet, eller værre, indenfor det samme "segment" som Spider Man 3, vil desværre lide samme skæbne for mit vedkommende. Og så kan du passende stille dig kritisk og sætte spørgsmålstegn ved min integritet eller filmisk viden, det står dig helt frit for, men her er i hvert fald noget af svaret, så læs det nøje hvis du ønsker, or not...\n#54 BN 7 år siden\n#53 - Ispep:\nDet lyder jo på sin vis fornuftigt eller forståeligt nok altsammen. Ikke desto mindre opstår der automatisk nogle spørgsmål hos mig, når jeg læser dine ord.\n1) Du taler om, at film helst skal have en langtidsholdbarhed, ja, skal kunne modstå tidens tand. Og sådan med tanke på dit radikale skift i forbindelse med f.eks. "Inception" og "Spider-Man 3", vil jeg gerne spørge: Er begrebet "tidens tand" i din verden lig med blot en række måneder eller nogle ganske få år?\n2) Du skriver, at Spider-Man 3's "kvaliteter falmer kun for hvert minut der går". Det lyder lidt voldsomt i mine ører. Vil det sige, at den så at sige daler en stjerne for hvert år der går, så den tilsidst er nede på absolut bundkarakter? Eller er der bare tale om overdrivelse der skal fremme forståelsen?\n3) Du taler om det stadie, man befinder sig på, idet du mener, at det er afgørende for éns mening om de forskellige film. Mener du ikke selv, at du har nogensomhelst indflydelse på dette stadie? Og er du 100 procent sikker på, at du ikke engang imellem mister interessen for en given film ene og alene fordi den ikke længere har nyhedens interesse for dig? Ja, kan du skelne mellem dette (altså at noget ikke længere er nyt og uudforsket) og så det, at en film ikke har tilstrækkelige kvaliteter til at være en favoritfilm for dig?\n4) Du skriver: "Fascinationen af mainstream'ens sikre landevej har aftaget med årene, eller blot inden for de senere år, særligt når mange af titlerne ikke vedbliver interessante" ... For mig personligt er kategoriseringen "mainstream" ikke nogen kvalitets-garanti, og det er kategoriseringer som "indie-film", "små film" og "art-house" heller ikke. Ingen af dem er for mig den "sikre landevej". Nej, for mig tæller KUN det færdige resultat og min egen oplevelse; om den viser at være god eller dårlig. ... Hvordan ser DU på disse ting?\n#55 Ispep 7 år siden\nFilmz gik i sort i nat, så mit lange svar på dine ellers gode spørgsmål blev slettet. Det var da pokkers.\nBN (54) skrev:\nEr begrebet "tidens tand" i din verden lig med blot en række måneder eller nogle ganske få år?\nSom regel taler vi om år. Men tid er et sært begreb, men afgørende faktor for en films succes på den lange bane. Det siger noget om holdbarheden. Gensyn(ene) inden for en kort tidsperiode kan også være svingende. Rent historisk set, så er kvalitet ofte dømt over længere tid - altså år.\nradikale skift i forbindelse med f.eks. "Inception\nFor at rede misforståelserne ud, så er Inception ikke blevet mig en dårlig film, som Spider Man 3. Så der er ikke tale om radikale skift, men dog ændringer og kritik der har sneget sig ind i mine beregninger om den film - som jeg dog stædig dømmer ganske pænt (4/6). Karaktergivning inden for området finder jeg ofte er et fastlåst system, hvor man lige rigeligt hænges i detaljer, fremfor det skrevne argumentation.\nEller er der bare tale om overdrivelse der skal fremme forståelsen?\nDet er det, ja.\nMener du ikke selv, at du har nogensomhelst indflydelse på dette stadie?\nIgennem de valg jeg foretager mig, bestemt. Hvis jeg forstår dig ret? Man former vel sit eget filmliv. Man bevæger sig til eller fra de ønskede/uønskede områder inden for film. Inden for de senere år har jeg taget store udfordringer op med at undersøge hvad der gemmer sig "derude" af film og fået nye erfaringer, oplevelser og andet perspektiv på filmmediet. Der gemmer sig som regel en hel verden udenfor ens egen sikkerhedszone. Naturligvis har man indflydelse på ens stadie, og i det hele taget hvad man ønsker sig af filmmediet, og deraf træffe nogle valg som man kan stå inde for.\nOg er du 100 procent sikker på, at du ikke engang imellem mister interessen for en given film ene og alene fordi den ikke længere har nyhedens interesse for dig\nDet tror jeg ikke. Jeg vil heller diskutere kvaliteten af produktet, som vel på bedste vis sikres igennem dialog, tid og viden. Nu er begrebet kvalitet inden for filmmediet en uhåndgribelig (og subjektiv) størrelse, dog sorterer jeg gerne fra gud og hvermands mening, men "nyhedens interesse" har meget lidt med sagen at gøre - måske mere på et ubevidst plan så, men godt spørgsmål.\nTil dit punkt 4: Jeg vil nødig dele filmene i bokse eller "lejre". Kvalitet er kvalitet uanset herkomst. Mainstream er et vidt begreb. Min tanke gik mere i retningen af "big budget" filmmaking og den kvalitet Spider Man 3 besidder, som jeg ikke finder tilstrækkelig eller behovs opfyldende længere. Der tegner sig i hvert fald ofte et mønster for mit vedkommende over den type film som Spider Man 3, som taber pusten og mange film i samme dur vil formentlig lide den samme skæbne. Så nej. Der er ingen garantier for noget, men der er mere interessante udfordringer (for mig) og område at udforske end de mest sikre/tilgængelige mainstream genrefilm.\n#56 BN 7 år siden\n#55 - Ispep:\nMange tak for et meget fint og uddybende svar.\nMan får jo ikke noget at vide, hvis man ikke spørger. :-)\n#57 Ispep 7 år siden\nVar så lidt :D\n#58 Driver 7 år siden\nJeg kan godt se idéen bag at overdrive for at fremme forståelsen, men man lyder altså lidt hipster-agtig når man gør det. Så det er fint, at vi har folk som BN, der gider at bruge tid på at stille fornuftige spørgsmål, der kan udrede meget af den undren, man selv sidder med, når en film kan gå fra 6 stjerners-underholdning til fanme pinlig-underholdning. Det lyder bare omsonsts og voldsomt. Jeg kender bestemt også til det at have fået et helt nyt indtryk af en film, men aldrig i så stor kontrast, som at gå fra top til flop.\n#59 Lord Beef Jerky 7 år siden\nModsat jer andre har jeg aldrig skiftet mening om Spider-Man 3. Den er bestemt undervurderet, men kan alligevel kun give den 5/10.\n#60 Høegh 7 år siden\nLord Beef Jerky (59) skrev:\nDet har jeg heller aldrig.\nBen Stiller instruerer muligvis "Pinocchio" med Robert Downey Jr. 7 May 2013


windows phone 7 - Mobil.nu\nMicrosoft: Windows Phone 8 kommer til modeller med Windows Phone 7 – eller gør det?\n(Opdateret 18. april kl. 13:00)Microsoft bekræftede tidligere, at alle Windows Phone7-modeller får Windows Phone 8. Nu afviser de, at det sker.\nVideo: XBox Live integration med Windows Phone 7\nMicrosoft viser en ny måde til at integrere Xbox LIVE til Windows Phone.\nHTC har indgået et samarbejde med Beats by Dr. Dre om at skabe bedre lyd i HTC-mobiler. Målet er at redefinere smartphone-industrien ved at råde bod på den ødelæggelse af lyd, som den digitale revolution har været skyld i.\nSådan får du Windows Phone 7-mobil til 1.300 kroner\nWindows Phone 7-mobiler har hidtil været dyre, men nu kan man få LG Optimus 7 til spotpris.\nRygte: Samsung arbejder på Galaxy S2 med Windows Phone 7\nSamsung Galaxy S2 tager lige nu mobilverdenen med storm - derfor giver det god mening, hvis Samsung nu arbejder på en Galaxy S2-version med Windows Phone 7, som rygterne siger.\nNokia: Vores skyld apps til Windows Phone vokser\nAntallet af apps til Windows Phone 7 har netop rundet 25.000 apps - og det kan Microsoft takke Nokia for, lyder det ubeskedent fra Nokia.\nEndelig: Her er Nokias første smartphone med Windows Phone 7 (video)\nSelvom Nokia tidligere på ugen forklarede, hvordan de ønskede at lægge et jerntæppe om deres første smartphone med Windows Phone, så er den nu fanget på video.\nMicrosoft: Nokias hollandske WP7-lancering godt nyt for Danmark\nDanmark er ikke på listen over de første lande, der får Nokias første Windows Phone 7-mobil. Men der er godt nyt, lover Microsoft.\nDanmark forbigås når Nokia sender første Windows Phone-mobil på markedet\nSeks europæiske lande ser ud til at få glæde af den første Windows Phone-mobil fra Nokia. Men Danmark er ikke på listen.\nAnalytiker: Sats og køb Nokia-aktier nu\nAktiemarkedet overreagerer, når de sender Nokia på gigantisk rutsjetur, siger analytiker.\nNokia: 2011 bliver betydeligt dårligere end forventet\nNokia advarer nu mod, at andet kvartal 2011 bliver dårligere end forventet og trækker desuden alle hidtidige prognoser tilbage.\nVideo: Her er HTC Mazaa med Windows Phone 7.1 Mango\nNoget tyder på, at HTC kan være klar med en Windows Phone Mango-mobil med 12 megapixelkamera. Modellen går under navnet Mazaa - se den på langt videoklip her.\nNokia får egen Windows Phone 7 app store\nRygterne siger, at Nokia får deres egen version af Windows Phone 7 og nu forlyder det, at de også får deres helt egen Windows Phone 7 app store.\nMicrosoft afslører tablet-strategi næste uge\nMicrosoft har netop langet ud efter Google for at have en fejlslagen tablet-strategi. I næste skulle IT-giganten så være klar til at præsentere deres tablet-visioner.\nBallmer: Googles tablet-strategi har fejlet\nMicrosofts Steve Ballmer angriber Google for at have grebet tablets forkert an - til gengæld roses Apple.\nNokia vil betale for dine ideer\nNokia er i en overgangsfase, og vil gerne have omverdenens hjælp til idéer til, hvordan de i fremtiden kan skabe bedre produkter og tjenester.\nGartner: Windows Phone 7 er stadig lunken\nGartners statistik for første kvartal af 2011 er nu offentliggjort, og den viser, at både Nokia og Windows Phone 7 stadig har det svært. Samtidig fortsætter både Android og iPhone deres fremmarch.\nSå er Nokia officielt gået i seng med Microsoft\nSiden februar har det stået klart, at Nokia og Microsoft ville indgå et fornuftsægteskab, men de formelle papirer er først nu skrevet under.\nNokia går smartphone-amok i år\n40 telefoner, hvor af i hvert fald 12 skulle være smartphones. Sådan ser Nokias lanceringsplan ud for 2011.\nRisiko for flere ugers ventetid på Windows Phone 7-opdatering\nDanske Windows Phone 7-brugere går og venter på en større opdatering til deres Windows Phone 7-mobil, men de kan risikere flere ugers ventetid, da Microsoft vælger at rulle opdateringen ud af flere omgange afhængig af land og operatør.\nMicrosoft skulle betale over 1 milliard dollars for at lokke Nokia væk fra Google\nMicrosoft måtte grave dybt i lommerne, så Nokia ikke blev fristet af et samarbejde med Google. Over 1 milliard dollars skulle der til, lyder det.\nSmartphone-producent dropper Windows Phone\nAsus var oprindeligt en af de producenter, der først skulle være klar med en mobil med Microsofts nye smartphone-styresystem, Windows Phone 7. Men nu har de droppet Microsofts styresystem.\nNokia kommer med MeeGo N950 i år\nPå trods af øget fokus på Windows Phone 7 vil Nokia under modelnavnet N950 lancere MeeGo-opfølgeren til N900 i løbet af 2011.


Deltagelse i "Nordic Safe Cities"\nINFO-huset repræsenteret fra Aalborg Kommune i seminarer "Nordic Safe Cities".\nINFO-huset bestående af Nuuradiin Hussein fra Familie- og Beskæftigelsesforvaltningen, Allan Krarup fra Politiet og Bjarne Jensen fra Skoleforvaltningen har repræsenteret Aalborg Kommune i en række seminar arrangeret af Nordisk Ministerråd med titlen "Nordic Safe Cities".\nFormålet er gennem netværksarbejde at udvikle metoder til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme i de nordiske byer. Sidst på året skal udkomme en hvidbog med gode eksempler og anbefalinger til inspiration for de nordiske byer i forhold til deres arbejde med at forebygge radikalisering og ekstremisme.\nFormålet er i den sidste ende at skabe en så høj grad af tryghed og sikkerhed som muligt i vores nordiske byer.\nEmner der har været drøftet har bl.a. været: Byindretning, institutioner, fællesskaber, online radikalisering, familien, inddragelse af sociale og religiøse grupper i det forebyggende arbejde.\nGennem deltagelsen er vi flere gange blevet bekræftet i, at vi i Aalborg gør mange rigtige og gode ting. Vi ser dog frem til at modtage hvidbogen og dens anbefalinger for derigennem at kunne forbedre vores forebyggende indsats på området.