Arranger en kongres og opnå faglig anerkendelse | Berlingske Business\nArranger en kongres og opnå faglig anerkendelse\nTirsdag d. 16. september 2014, kl. 11.30\nDer er nogle klare fordele ved at arrangere en kongres. Det har hospitalsdirektør på Odense Universitets Hospital, Kim Brixen, erfaret.\nAnerkendelse og prestige går hånd i hånd med det at arrangere en kongres. Samtidig kan en kongres give inspiration til helt nye måder at tænke på og være afgørende for ens forskning eller virksomhed.\nHan var indtil 1. september i år institutleder på Klinisk Institut ved Syddansk Universitet og har gennem årene deltaget i mange kongresser og selv arrangeret nogle stykker.\n»Hvis det går godt med at præsentere ens forskning, opnår man anerkendelse og prestige inden for ens fag. Når man står som arrangør, får man en større eksponering end andre kongresdeltagere. Samtidig får man hilst på flere og får skabt kontakt til alverdens topforskere, og det er en klar fordel,« siger Kim Brixen, der aldrig har oplevet en kongres, der har »floppet«, og hvor man har fået et dårligt indtryk af arrangørerne.\n»Folk gør sig ekstremt umage, og det er jo ikke bare lige at få en kongres til ens land. En kongres er samtidig noget, man har arbejdet på i flere år, og derfor er det sjældent, at kongresserne ikke går, som man har planlagt,« siger Kim Brixen, som kun har oplevet udfordringer i forhold til kongresser, da flyrejser – eksempelvis i forbindelse med askeskyen over Island – var blevet suspenderet – og kongressen derfor blev afholdt med få deltagere.\nLÆS MERE : Konferencedeltagere skal aktiveres\nHan mener, at det fysiske møde i vid udstrækning er vigtigt for forskere, fordi det kan betyde, at de kan få justeret deres forskningsplaner og gjort dem endnu mere skarpe. Det kan også være, at en forskerkollega nævner noget, som man ikke selv havde overvejet.\n»Der ligger rigtig mange enlige timer i at være forsker, og der er en fare for, at man ikke tænker ud af boksen, når man sidder alene. Derfor bliver rigtig mange forskningsprojekter konsolideret på disse møder og kongresser,« siger Kim Brixen, der for nogle år tilbage var med til at formulere en underskudsgaranti på Odense Universitets Hospital, så forskere og andre har kunnet arrangere kongresser uden at skulle dække et eventuelt underskud med privatøkonomien.\nSom Kim Brixen siger, er det formentlig kun én gang i forskerkarrieren, at man ville arrangere en underskudsgivende kongres, hvis man skulle dække det ind selv, da det hurtigt kan løbe op i flere hundrede tusinde kroner. Ifølge Kim Brixen er der dog ingen, der indtil videre har haft brug for underskudsgarantien.\nLÆS MERE : Ledere kræver intensive og korte kurser\nKim Brixen har gennem årene arbejdet sammen med Inspiring Denmark – en non-profit organisation, der arbejder på at få internationale kongresser til Syddanmark. Her oplever man også, at det at arrangere en kongres kan give faglig anerkendelse både for forskningsinstitutioner og virksomheder.\n»Som medarbejder kan man også opnå anerkendelse internt i sin organisation, hvis man arrangerer en kongres, og så får man en fantastisk mulighed for at sparre med sine kolleger på internationalt plan. For den danske arrangør er dét at påtage sig værtskabet for en international kongres en mulighed for at styrke sin egen faglige og karrieremæssige platform,« siger Birgitte Hee Olesen, der er direktør for Inspiring Denmark.\nHun mener, at man som arrangør skal koncentrere sig om det faglige indhold, men at resten af pakken også skal fungere uden problemer for at gøre en kongres til en succes.\n»Der er mange komponenter, der gør en kongres til en succes. Jeg kan huske, at jeg på et tidspunkt selv var til et arrangement i Lyon i Frankrig. Der blev vi tilbudt en byvandring, som jeg stadig kan huske detaljerne fra. Det kunne være rigtig rart at efterlade et permanent, varmt indtryk hos deltagerne, ikke bare i forhold til indholdet på kongressen, men også fra den by man var i med hensyn til hotel, mad og byens historiske signatur gennem uforglemmelige oplevelser skræddersyet til kongressens deltagere,« siger Birgitte Hee Olesen.\nKonferencedeltagere skal aktiveres


Lækatten findes spredt over hele landet undtagen på Bornholm og en række mindre øer. Lever i åbent land på arealer med græsvegetation og krat ved enge, moser, langs levende hegn, og andre småbevoksninger, skovkanter samt i skove. Den færdes også langs gærder, diger og stenbunker og holder jævnligt til ved bebyggelse i det åbne land, hvor den kan gå ind i skure, udhuse, kældre og på lofter for evt. at tage ophold.\nDens smuthuller findes i nærheden af jorden i hule grene og træstammer, brændestabler, stenhobe eller i forladte huller. Kun sjældent ser man den i træer.\nBestandstætheden varierer meget fra landsdel til landsdel.\nForekomsten varierer med mængden af smågnavere, som er lækattens vigtigste fødeemne, og bestanden har været i tilbagegang i de seneste 40 år pga. nedgangen i bestanden af disse. Dette skyldes, at smågnavernes levevilkår er blevet forringet gennem intensivering af landbrugsdriften og fjernelse af vigtige biotoper som hegn, krat, stendiger og grøfter.\nDer foreligger ikke nyere data vedrørende lækattens udbredelse og status; men den er stadig almindelig, og dens bestandsmæssige situation formodes at være stabil.\nLækatte er meget lette, små pattedyr. Kroppen er meget slank og langstrakt, som hos andre dyr af Mårfamilien. Fordelen ved kropsbygningen er, at den er et af de få rovdyr, som kan følge efter små mus ned i deres bo.\nKropslængden er på ca. 16-33 cm; hannen er større end hunnen. Halen er ca. halvt så lang som kroppen. Kan forveksles med den noget mindre Brud, men kendes fra denne pga. den sorte halespids.\nLækatten er vort eneste pattedyr, som skifter til hvid vinterpels. Skiftet til den tykkere vinterpels sker meget hurtigt i november-december. Ved forårsfældningen i februar-april skiftes til den lysebrune sommerpels. Den hvide farve på maven og den sorte halespids har den dog året rundt.\nDen hvide vinterpels er en tilpasning til det sneklædte landskab i længere perioder af vinteren. I Mellemeuropa og England skifter lækattene ikke vinterpels.\nLækatten bevæger sig hurtigt fremad i spring. Ind i mellem holder den inde og retter sig op, hvorved den støtter sig til den kraftige hale. Den kan springe 40-70 cm i højden og det samme i længden.\nSmå vandløb krydser den uden tøven, da den er en god svømmer, og den klatrer udmærket og kan klatre med hovedet nedad.\nLækat i sin vinterdragt. Foto: Colourbox\nLækatten er vores eneste pattedyr, som skifter til hvid vinterpels. I sin vinterdragt er lækatten også kendt under n avnet hermelin.\nSådan er lækatten beskyttet\nBern-konventionen liste III\nDa lækatten lejlighedsvis tager harekillinger samt fasan- og agerhønsekyllinger har dens betydning for det jagtbare vildt været stærkt omdiskuteret i jægerkredse. Men en engelsk undersøgelse af dens prædation på agerhøns har vist, at dens skadelige indflydelse på det jagtbare vildt er stærkt overvurderet.\nDet årlige jagtudbytte før fredningen lå typisk på nogle få tusinde og faldt jævnt gennem perioden 1952 til 1982 fra ca. 6.500 til ca. 1.000.\nLækatten er territorial og forsvarer og udkæmper kampe om territoriegrænserne med voksne artsfæller, specielt hvis de er af samme køn. Territoriets grænser markeres ved hjælp af ekskrementer og urin samt duftstoffer fra analkirtler beliggende ved haleroden.\nTerritoriestørrelsen afhænger bl.a. årstiden, men dog først og fremmest af biotopen og udbuddet af føde. Hannernes områder er omkring 3-4gange større end hunnernes.\nMens de enkelte individer således uden for parringstiden lever i adskilte territorier, opgiver de ældre hanner, som er dominerende i kraft af alder, vægt og aggressivitet, i parringssæsonen deres territorier og trækker ud for aktivt at opsøge de parringsvillige hunner.\nDe yngre hanner opholder sig enten i et begrænset område eller strejfer mere tilfældigt omkring.\nLækatten er promiskuøs og parrer sig med flere partnere. Parringssuccesen afhænger især af hannernes alder og sociale status.\nDe gamle lækathunner bliver parret kort efter, at de har fået årets kuld, dvs. sidst i april og ind i maj, mens hunungerne bliver kønsmodne og parret allerede i juni-august. Effektive parringer er endog konstateret hos 3-5 uger gamle hunner, som endnu ikke er vænnet fra. Hannerne er kønsmodne efter ca. 1 år, og antages at kunne identificere hunner i brunst gennem lugten.\nSå snart hunnens parringsvillighed er ovre, afviser hun kategorisk alle hanner med hvæs og brutale bid, og der er herefter ingen binding mellem han og hun.\nTrods sin lille størrelse, har lækatten en af de længste drægtighedsperioder blandt pattedyr. I alt 11 måneder. Ved dens specielle drægtighedsforløb, såkaldt `forsinket drægtighed´, går det befrugtede æg i en dvaletilstand efter de første celledelinger. Fosterudviklingen ophører i en periode, og de eneste spor af det kommende kuld består af nogle mikroskopiske, klare blærer, kaldet blastocyster, der ligger frit i livmoderen i mange måneder. I begyndelsen af næste forår, når livmoderslimhinden, under hormonel indflydelse styret af antallet af lyse timer sig, ændrer sig, kan fosterkimene fæstne sig (implanteres) og fosterudviklingen gå i gang og forløbe som hos arter uden forlænget drægtighed. Den egentlige graviditet tager herefter knap en måned.\nDette er en tilpasning til, at fosterudviklingen kan foregå og ungerne fødes på en gunstig årstid, hvor gnaverbestanden og dermed fødemængden er voksende, så moderdyret kan få dækket sit energibehov. Ynglesuccesen hos lækat er således meget afhængig af fødemængden. I år med få smågnavere kan det ske, at der slet ikke fødes unger. Og diegivningen er meget energikrævende.\nForsinket drægtighed findes også hos større mårdyr, grævling samt rådyr.\nKuldstørrelsen varierer, idet mængden af byttedyr påvirker hunnens forplantning. I områder eller år med fødeknaphed får den omkring 5 unger i et kuld; i gode gnaverår eller i områder med masser af mus kan den få op til 12 unger i et kuld. Der fødes ét kuld årligt.\nDe normalt ca. 5-7 nøgne unger kommer til verden i foråret med en vægt på ca. 3-5 g og er i de første 5 leveuger blinde. De dier i omkring 2 måneder; men allerede efter 3 uger begynder de at spise kød. Når ungerne er 3-4 måneder gamle, dvs. i juli-august, kan de selv skaffe føden, er parate til selvstændighed og jager i smågrupper sammen med moderen under megen "snakken". Hunnen, er således alene om at opfostre ungerne. Familiegruppen går i opløsning i begyndelsen af vinteren.\nHermelinen kan blive 10 år gammel. I naturen dog sjældent mere end 5 år.\nLæs mere om lækatten på fugleognatur.dk\nLækatten er fødespecialist, der først og fremmest lever af smågnavere som markmus og husmus. Pga. sine hurtige bevægelser og lille krop har den et meget højt næringsbehov, hvorfor den bestandig er på jagt.\nDen er fortrinlig jæger. Hvert hul og sprække i deres revir bliver omhyggeligt undersøgt ved hjælp af syn, hørelse og gennem den højt udviklede lugtesans med hvilken den antages at kunne identificere byttedyrets køn, alder og helbredstilstand. Den opsøger aktivt musegangene, og dens slanke skikkelse muliggør, at den kan forfølge sit bytte ned i deres gange i jorden og i tæt vegetation.\nMislykkes det at forfølge byttet i gangene, stresser de musen ved at slå med bagbenene og halen, og løbe frem og tilbage; og før eller siden får de fat i byttet.\nLækatten er et af de få rovdyr, som kan tage et bytte, der er større end den selv. f.eks. mosegrise og vilde kaniner. Lejlighedsvis tager den harekillinger og fasan- og agerhønsekyllinger, og i områder med kaniner og rotter kan disse i perioder udgøre en væsentlig del af føden. Men den kan også tage spidsmus, muldvarpe, firben, fugleæg, og ind i mellem indgår fisk, padder og insekter i føden. Derved er den fødekonkurrent til rovfugle og ræve. En sjælden gang tager den bær.\nPga. dens høje stofskifte skal den indtage en forholdsvis stor fødemængde, hvorfor den er aktiv med mellemrum døgnet igennem, men jager dog overvejende i skumringen og om natten.\nSom hos andre mårdyr sker drabet som en refleks ved et dræbende bid i byttedyrets nakke ved kraniebasis, hvorved vitale hjernecentre, som f.eks. åndedrætscentret, beskadiges. Dette fører meget hurtigt til byttets død. Under angrebet udstøder hermelinen altid et lille skrig. Byttedyret slæbes herefter hjem til boet/dens skjul, hvor det bliver fortæret.\nTidligere troede man, at lækatten udsuger byttedyret for dets blod; men dette har ikke holdepunkt i realiteterne. Det er overtro.\nFinder den mange byttedyr, også mere end den kan æde, dræber den reflektorisk så mange som muligt. Dette fænomen har ført til et dårligt rygte. Overskuddet af kødet lagres.\nLækatten efterstræbes af ugler, ræve, husmår og rovfugle og udstøder ved angst, når den bliver jaget, et skingrende og højt gentaget `krii-krii´.\nLækatten som brugsdyr\nLækattens vinterpels, med bundtmagerbetegnelsen hermelin, hørte i ældre tid til det mest værdsatte pelsværk, hvor den blev betragtet som den kostbareste af alle klædninger og anvendt til kapper og kåber båret af konger som symbol på deres fyrstelige rang. Den dag i dag ses en hermelinskåbe i det danske rigsvåben.\nDa lækatten overvejende ernærer sig af gnavere, er den en elsket musefanger, og er derfor fra tid til anden blevet anvendt som `biologisk skadedyrsbekæmper´ af smågnavere, især på småøer. I Danmark kendes dette fra vadehavsøerne, Fanø, Mandø og Rømø, hvor der er indført lækatte for at bekæmpe mosegrise, og hvor lækatten efterfølgende har etableret faste bestande.


Harry Potter Metalmodeller Hogwarts Express er den store succes for gavegivere der vi give en sjov gave. Home & Garden > Plants kategorien har længe være i Top-10 på online shoppen. CoolStuff.dk bliver brugt af rigtig mange til at finde sjove gaver. Varen kan byttes eller returneres indenfor 90 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Har du svært ved at finde den sjove gave, kan løsningen være lige her i form af Harry Potter Metalmodeller Hogwarts Express, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. For at skære det ud i pap: Harry Potter Metalmodeller Hogwarts Express er simpelthen den sjoveste nytårsgave. Gadgets er en kategori, som nogle vil mene er useriøst, og det giver en lille chance for, at der er nogle, der er bange for at indkøbe en gadget eller to som gave. Det er dog en skrøne, og det skal ikke afholde dig fra at sprede smil med en gadgets som gave, alle mennesker, store som små, synes det er meget sjovere at få gadgets end f.eks. en vase.\nHarry Potter Metalmodeller Hogwarts Express er efter stor efterspørgsel tilføjet i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Home & Garden > Plants. Og hey - du får jo også lige hele 90 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Harry Potter Metalmodeller Hogwarts Express hos den populære shop CoolStuff.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er betingelserne lidt gunstigere, end hvis du handler i en fysisk butik. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Et initiativ fokuseret på erhvervsfremme\nScale-Up Denmark er defineret ud fra 12 styrkepositioner, der er de brancher som Danmark skal fokusere på. Tre af disse styrkepositioner udgør hjørnestenen i Next Step Challenge; Energieffektive Teknologier, Offshore Industri og Oplevelseserhverv & Turisme.\nSamtidig administrerede Next Step Challenge fællesfunktionen, som rådede over hele det nationale programs fælles arbejde.\nVirksomhedernes resultater 2 år efter deltagelse i Scale-Up Denmark\nØget omsætning efter forløbet\nØget eksport efter forløbet\nØget jobskabelse efter forløbet\nInitiativet blev grundlagt af bl.a. de danske regioner og blev siden ledet af Erhvervsstyrelsen, med støtte fra EUs fond for Regional Udvikling. Derudover blev det grundlagt som et tværregionalt samarbejde på basis af regionale forretningsudviklingsstrategier og nogle af Europas mest konkurrencedygtige økosystemer.\nSUDK er inspireret af de bedste økosystemer for vækst i verden og sigtede efter, hvordan Danmark kunne give adgang til et støttesystem i den danske forretningsverden, da SME’er udgør så stor en andel af erhvervslivet. Dette skulle bl.a. opnås ved at involvere videnspersoner fra uddannelsesinstitutioner samt industrieksperter fra corporate virksomheder mv.\nDette ambitiøse forretningsudviklingsforløb i samarbejde med det offentlige søgte at etablere en elite af højvækstvirksomheder i Danmark ved hjælp af stærke kompetencer.\nVi er derfor nu eliteleverandør til det offentlige og Udbudsvagten definerer det således: “NEXT STEP CHALLENGE A/S var blandt de 1% største leverandører til den offentlige sektor i 2019. Med en samlet fakturasum til det offentlige på 11.113.112 kr. har de placeret sig i den absolutte elite af leverandører; en præstation, der påkalder sig al ære og respekt.”


Jackpot 6000 Spilleautomat Online - Free Spins - Anmeldelse - Gratis\nJackpot - bare ordet alene har noget særligt over sig. I Danmark er det lyden af klirrende mønter fra jackpot spilleautomater, du kender fra TIVOLI. De enarmede tyveknægte der i gamle dage slugte 25 ører som vi andre laver bets på en fodboldsøndag. På de veletablerede bettingsites som Maria Casino og Unibet kan du få en nostalgisk oplevelse på en virtuel spillemaskine og er du til det mere rendyrkede casino, så er Maria Casino absolut et godt bud. For udover at man kan spille på sport og resultater kan du også spille poker, black Jack og så må der da også være en enarmet tyveknægt. Og du har ikke brug for nogen Maria Casino promokode for at få en flot bonus. Legendariske spilleautomater får nyt liv på nettet. Med de uendelig mange muligheder der er teknisk i dag, behøver du hverken 25 ører eller at blive træt i armen for at se hjulene rulle på din foretrukne spilleautomat. Der er nemlig Jackpot 6000 spilleautomaten.\nOpret dig hos Unibet og nyd det populære spil Jackpot 6000!\n1. Den fede Jackpot 6000 spilleautomat\n2. Sådan spiller du Jackpot 6000 Spilleautomat Online\n3. Den klassiske spillemaskine\n4. Rigtigt gode anmeldelser\nDu kommer ikke udenom at de spilleautomater online casino, som findes har en ukronet konge. Det er ikke en gratis spilleautomat, men hvis du holder dig til dine bonusser og penge du allerede har vundet, så kan du vinde endnu flere. For der er ofte Jackpot 6000 Free Spins til den flittige bruger. For her er spillet der dufter af Las Vegas. Men det også på de helt store online casinoer og betting steder du spiller det bedst. Som Maria Casino og Unibet. Det er som vi kender det fra en gammeldags spillemaskine med fem paylines og tre hjul. Så kan du naturligvis få dobbelt op på doubling hjulet og score kassen på super meter spillet. Det hele er lavet af NetEnt, der har skruet godt op for den tredimensionelle grafik. Der er faktisk kørt turbo på den del.\nNår du starter spillet op kan du selv vælge betfunktioner hos både Maria Casino og Unibet. Der er flere niveauer. Der er 1, 2, 4 og 6, 8 og 10. Derudover er der fire møntværdier på 0.1, 0, 2, 0,5 og 1. Vinder du her så kan du doble. Det er plat eller krone – og gode chancer for at tjene endnu flere penge. Men festen slutter ikke her, for du kan gå videre til Super Meter spillet. Du har også et overblik over hvor meget du har vundet. Med en sort boks i bunden af spillet kan du tælle din spirende formue – Det er JACKPOT – når det er allerbedst. Det går hele vejen op til – ja – 6000 mønter. Du kan med andre ord vinde store penge på jackpot. Bliver du træt i fingrene kan du køre autoplay og hente forfriskninger. Du kan også finjustere lyd og andre ting ved at klikke på svensknøglen. Det er play and play and win.\nDu kan spille Jackpot 6000 hos Maria Casino!\nDet ville være naturligt at længes lidt efter det langsomme levende spil på enarmede tyveknægte. Men hvis du får lysten til at tune og tjekke ind hos Unibet efter du har lavet dine sportsbets, så er der en verden der dufter af det samme. Du spiller du også på Unibet, der som det naturligste også har casino gratis spil med i pakken. Du kan også bare tage al hvad der hedder casinostemning med hos Maria Casino. Du finder mange af de klassiske spilleautomater på nettet og kan nyde det hele hjemmefra eller sammen med vennerne ude. Med 4g og en god tablet eller mobil kan du være hvor som og spille når som helst. Så har du lyst til en JACKPOT. Udover Jackpot 6000 kan du finde andre flotte spil hos Maria Casino og Unibet. Vi anbefaler også Guns N'roses spilleautomat.\nHvis du er faldet over en Jackpot 6000 Anmeldelse, så er sandsynligheden for at det er en god anmeldelse 100%. For NetEnt har virkelig ramt en nostalgisk guldåre. For Jackpot appellerer til alle spillegale i alle aldre. For hvem vil ikke vinde lidt ekstra til endnu flere sportsbets eller spins på mobilen. Det er med andre ord et super godt og brugervenligt spil, som godt kan lide at det ikke er lige ud af landevejen. Det er lidt komplekst uden at blive for svært. Men uanset om du er gambler med stort G eller bare hyggespiller, så kan du både finde den rette stemning og niveau med Jackpot6000.


Il Rifugio B&B e Case Vacanze i Mattinata til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBaia di Vignanotica, Mattinata, Mattinata, Italien, 71030 - Se på kort\nMere om Il Rifugio B&B e Case Vacanze\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Pugnochiuso, så er Il Rifugio B&B e Case Vacanze det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nIl Rifugio B&B e Case Vacanze tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af reception åben hele døgnet, familieværelse, grillfaciliteter, bar, transportservice.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets rekreative faciliteter, som legeplads, have, vandsport (ikke-motoriseret), spillerum, er indrettede med ro og afslapning i mente. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Pugnochiuso, så er Il Rifugio B&B e Case Vacanze dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (70) Par (50) Rejsende alene (1) Familie med små børn (11) Familie med store børn (2) Gruppe (7)


Ejendomsmæglerkæden Home har valgt at medregne kvadratmeter, som andre mæglerkæder ser bort fra, når de udregner kvadratmeterprisen. Det får Homes boliger til at se billigere ud, når kvadratmeterpriser sammenlignes.\nLørdag d. 19. september 2009, kl. 16.20\nEr du på udkig efter en ny bolig, og kan du ikke lade være med at stoppe op på aftenturen og kigge på ejendomsmæglernes fristende udstillingsvinduer, skal du være varsom med at sammenligne kvadratmeterpriser fra de forskellige ejendomsmæglerkæder.\nHome har nemlig valgt en beregningsmetode, som næsten altid giver en lavere kvadratmeterpris på deres villaer til salg, end hos konkurrenterne. Det betyder, at en boligsælger har mulighed for at fremtrylle en lavere kvadratmeterpris i boligannoncen, hvis han sætter villaen til salg hos Home end hos f.eks. EDC eller Nybolig.\nForbrugerrådet kritiserer, at ejendomsmæglerne opgør kvadratmeterprisen på forskellige måder:\n»Det er vigtigt, at der er sammenlignelighed. Derfor bør alle anvende den samme metode,« siger cheføkonom i Forbrugerrådet, Carsten Holdum, der understrger, at han ikke ønsker at gøre sig til dommer over, om Homes beregningsmetode er rigtig eller forkert.\nSamme melding kommer fra lektor på Copenhagen Business School, lektor og boligøkonom Jens Lunde. Også han kræver ensretning:\n»Det er uacceptabelt med forskellige metoder. Forbrugerne har med rette en forventning om, at ejendomsmæglerkæderne kan finde ud af at beregne kvadratmeterprisen på samme måde,« siger Jens Lunde.\nHos konkurrenten EDC undrer man sig:\n»Det er ret uheldigt, hvis man begynder at lægge sine egne beregningsmetoder ind over faktuelle tal – især hvis det sker for at fremme sine egne sager,« siger EDCs kommunikationschef, Jan Nordmann.\nEt eksempel på en boligannonce med en kvadratmeterpris, som er banket ned i forhold til beregningsmetoden hos konkurrenterne, er en villa på Zeniavej i Taastrup. Home har beregnet kvadratmeterprisen på det 104 kvadratmeter store hus til 2,5 millioner kroner til 22.640 kroner.\nEn søgning på ejendomsmæglernes egen boligside, boligsiden.dk, eller konkurrenten boliga.dk, viser imidlertid en kvadratmeterpris på 23.990 kroner – altså 1.350 kroner højere, end Home oplyser.\nEt andet eksempel er en villa på Emiliekildevej i Klampenborg. Huset på 177 kvadratmeter ligger ved Bellevue Strand og Øresund og koster syv millioner kroner.\nLidt simpel hovedregning, som prissammenligningshjemmesiderne boligsiden.dk og boliga.dk også bruger til at udregne kvadratmeterpriser, giver en pris på 39.520 kroner per kvadratmeter.\nMen Home oplyser en kvadratmeterpris på 33.333 kroner i boligannoncen – en markant forskel på 6.187 kroner.\nÅrsagen er, at Home har valgt at medregne eksempelvis kældre eller andre såkaldte anvendelige kvadratmetre:\n»Vi beregner kvadratmeterpriserne på fuldstændig samme måde som Finanstilsynet og realkreditinstitutterne,« siger Homes kommunikationschef Niels H. Carstensen.\nHome afviser snyd\nHan afviser, at Home anvender denne metode, som altså adskiller sig fra eksempelvis EDCs måde at udregne kvadratmeterprisen, for at få kædens egne boliger til at se mere attraktive ud:\n»På vores hjemmeside kan man se samtlige boliger til salg, og her beregnes alle boliger på fuldstændig samme måde,« siger Niels H. Carstensen.


Ny aftale sikrer færre smerter for kalve | Maskinbladet\nAf Kate Frank Pommer - 28. jun. 2018 kl. 12:20\nKalve skal have mere smertelindring ved afhorning, mener DDD og LFK i ny aftale.\nKalve skal ikke kun bedøves ved afhorning, men også have efterfølgende smertelinding som standard sammen med lokalbedøvelsen.\nDet er konklusionen i den aftale som Den Danske Dyrlægeforening og Landbrug & Fødevarer Kvæg netop har indgået.\nMange undersøgelser viser, at afhorningen også gør ondt efter selve indgrebet, og at det derfor påvirker kalvens velfærd negativt, ifølge Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug (DCA) ved Aarhus Universitet, der har udarbejdet en rapport om emnet.\n- Brugen af NSAID i kombination med lokalbedøvelse reducerer altså de umiddelbare velfærdsmæssige ulemper, som afhorning medfører for kalven i tiden under og lige efter indgrebet, fremgår det af rapportens konklusion.\nDer er også et økonomisk incitament til at lave længerevarende smertelindring, da det formentlig kan opretholde tilvæksten, der ellers ville stå i stampe, fordi kalven spiser mindre ved smerter.\nDet mener formanden dog ikke er de to parters incitament til at have lavet aftalen.\n- Det er ikke på grund af økonomien, at vi har lavet denne her aftale, Men snarere som en anturlig udvikling, fordi det, der er acceptabelt rykker sig. Og jeg tror, at der bliver taget rigtig godt i mod aftalen, siger Carsten Jensen til Maskinbladet.\nDet anslås, at over halvdelen af kalvene på nuværende tidspunkt smertelindres ved afhorning udover lokalbedøvelsen.\nChristian Lund, formand for LFK og Carsten Jensen fomand for DDD vil arbejde aktivt for, at alle kalve fremover modtage længerevarende smertebehandling som supplement til lokalbedøvelsen.\nForskerne ved endnu ikke hvor længe kalven har smerter efter indgrebet. Såret efter brændingen heler kun langsomt. Men man ved, at kalvene oplever smerterelaterede ændringer i følsomheden i området omkring de fjernede hornanlæg i flere måneder efter afhorning. Forskerne ved fra humanmedicin, at disse ændringer af følsomheden er vanskelige at håndtere medicinsk.\nSom en del af aftalen skal alle danske dyrlæger aktivt anbefale længerevarende smertelindring som standardbehandling ved afhorning under et rådgivningsbesøg. Det bør også noteres i besøgsrapporten i forbindelse med de halvårlige velfærdsvurderinger. Hvor meget smertelindring de skal have og hvor længe, bliver afgjort af den enklete dyrlæge fra kalv til kalv.\nSenest om 1 år skal aftalen evalueres.\nSønderjyde vil overtage efter Peder Philipp


Vandreruter - Naturpark Lillebælt\nLillebæltsstien byder på en 23 km lang vandretur gennem Lillebælts smukke landskab ved Middelfart. Nyd naturen og tag samtidig på opdagelse i Lillebælts spændende kulturhistorie. Bliv klogere på ruten i filmen:\nVed Hagenør finder du korte vandreruter på 3-4 km i et smukt og varieret landskab i nærheden af Fredericia. Med smukke udsigtspunkter over Lillebælt. Du kan ligeledes dykke ned i en spændende kulturhistorie, da du på ruten kommer fordi en gammel slotsbanke. Bliv klogere på området i filmen her.\nRuten er ca. 6 km lang. Stien bringer dig tæt på naturen og har flotte udsigter både til vand og det åbne hav ved Fyn. Du har mulighed for at variere turen med alternative ruter, som kan tage dig forbi det smukke Gamborg Nor. Få mere information i filmen her.\nKasmose skov har været urørt siden 1990’erne. Skoven byder på en smukt og dramatisk landskab med skovklædte skrænter lige ud til den fynske kyst.\nSe skovens smukke landskab i filmen her:\nVed Trelde Næs findes et stort netværk af vandrestier gennem Trelde Næs Skov. Stierne har varierende længder, men tager dig igennem det smukke landskab du kan opleve ved Trelde Næs i nærheden af Fredericia. Se mere i filmen eller find din rute herunder:\nOplev et af de smukkeste kystområder med et unikt rekreativt naturområde. På Hindsgalv Halvøen nord for Middelfart finder du smuk og varieret natur lige ud til Lillebælt. Gå på opdagelse i de smukke gamle skove, dyk ned i den spændende kulturhistorie eller nyd dyrelivet i Hindsgavl Dyrehave.\nRøjle Klint er et af de bedste steder i landet at opleve, hvad der skete i Danmark under istiderne. En vandretur langs Lillebælts kyst fører dig forbi den sjældne 37 meter høje Røjle Klint i nærheden af Middelfart. Se det smukke landskab i filmen her, og bliv klogere via rutebeskrivelsen herunder.\nGå på opdagelse i noget af Danmarks smukkeste bynære natur i Snoghøjgaardparken ved Fredericia.\nHer finder du forskellige vandreruter, der tager dig igennem landskabet ved Lillebælt. Bliv klogere i filmen eller finde din rute herunder:\nDen smukke kyststrækning gør det til noget helt særligt at besøge Stenderupskovene ved Kolding til fods. I Stenderup Skovene har du også mulighed for at medbringe telt og tage en overnatning i skovene da der er fri teltning. Bliv klogere i filmen, eller se ruterne herunder.\nVandreruterne venter bare på dig\nFind kort med vandreruter på UdiNaturen. Hele Danmarks kort over oplevelser i det fri.\nSe alle ruterne


Evangelium - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Evangelie)\n"Evangelist" omdirigeres hertil. For andre betydninger af Evangelist, se Evangelist (flertydig).\nEvangelium betyder gode nyheder – som regel det kristne. Bruges også om et skrift, der rummer dette budskab; dels de fire kanoniske evangelier, og dels apokryfe skrifter som Thomasevangeliet.\nI Det Nye Testamente findes der fire evangelier; de er anonyme, men tilskrives traditionelt henholdsvis Matthæus, Markus, Lukas og Johannes. De tre første kaldes for de synoptiske evangelier, fordi de i stof, ordlyd og komposition ligger tæt på hinanden. I Paulus' breve bruges ordet evangelium dog ikke om særlige levnedsbeskrivelser af Jesus, men derimod om det kristne budskab, som f.eks. i Romerbrevet 1,16, hvor Paulus skriver: "For jeg skammer mig ikke ved evangeliet; det er Guds kraft til frelse for enhver, som tror, både for jøde, først, og for græker."\n1 De fire symboler\n4 Kanoniske evangelier\n5 Apokryfe evangelier (et udvalg)\nDe fire symbolerRediger\nI kirkekunsten symboliseres evangelierne (efter en tolkning hos kirkefaderen Irenæus) af fire keruber beskrevet af profeten Ezekiel (1,5f og 10,14) ved fire vingede skikkelser: Henholdsvis et menneske (ikke en engel!), en løve, en okse og en ørn. I kerubernes ansigter så Irenæus Kristi natur og gerning udtrykt. Løven henviste til Jesu styrke og majestæt, tyren til hans offerdød (eftersom Mithras-kulten med sit tyreoffer på det tidspunkt nød stor udbredelse i Romerriget), menneskeansigtet til inkarnationen og ørnen til "åndens nedflyvende nåde over kirken". Løven blev knyttet til Johannes, tyren til Lukas, mennesket til Matthæus og ørnen til Markus. Hieronymus foretrak imidlertid at knytte løven til Markus (og dermed senere til Venedig) og ørnen til Johannes, i stedet for omvendt, og sådan blev det. \nEfter hvad vi ved, var Irenæus også den første til at udpege Nytestamentets fire evangelier som "kanoniske" samtidigt med, at han beskrev resten som "fyldt af blasfemi". På hans tid cirkulerede dusinvis af evangelier i de kristne menigheder, også i hans egen græsktalende indvandrer-menighed i Gallien, men Irenæus insisterede på, at kun de fire var "autentiske". Hans begrundelse var, at ligesom der kun eksisterer fire verdenshjørner, fire vindretninger og fire søjler til at holde himlen oppe, kan der kun være fire evangelier. Disse, påstod han, var skrevet af Jesu egne apostle (Matthæus og Johannes) eller deres følgesvende (Markus, Peters discipel, og Lukas, Paulus' discipel). \nOrdet ευαγγέλιον, euangelion (eu- "god", -angelion "nyhed") hørte i antikken til den politiske sprogbrug og betød en bekendtgørelse af en god og glædelige nyhed for samfundet. I Paulus' breve bruges ordet som betegnelse både for trosindholdet om Jesus, det vil sige "det gode budskab om Jesus, som Herre og frelser", og for forkyndelsens aktivitet, det vil sige "udbredelse af det gode budskab".\nMarkusevangeliet indledes med ordene: Begyndelsen på evangeliet om Jesus Kristus, Guds søn. Dermed fik ordet "evangelium" også betydningen "en skriftlig fremstilling af Jesu liv".\nOrdet evangelium bruges altså også om den bestemt genre, der skildrer Jesu. Mens de nytestamentelige breve indeholder formaninger og teologiske udredninger om Jesus som en guddommelig person, der frelser, så ligger vægten i evangeliegenren på Jesus' liv på jorden, hans død og opstandelse.\nDer er i dag udbredet enighed om, at evangeliegenren form følger den antikke biografiske genre, bios-genren (gr. βίος). Denne genre handlede primært om personens offentlige liv, og bogen skulle sikre den rette overlevering og forståelse af grundlæggerens lære og sikre imod misforståelser og afvigelser. Genren sigtede ikke på fremstille en personudvikling (modsat moderne biografier), men skulle give et indtryk af personlighedens uforanderlige væsen. Netop fordi evangelierne ikke ligner moderne biografier, blev teorien om evangelierne som biografi forkastet i det meste af 1900-tallet. Siden har forskningen i antikke biografier ført til, at evangelierne regnes for at høre inden for denne genres konventioner. I dag ses evangelierne således som underkategori af den antikke biografi.\nAt netop bios-genren blev valgt af forfatterne, siger noget om evangeliernes formål. For hvor brevene blev skrevet til en specifik kirke i særlige anledninger og dermed er læser-orienteret, så er evangelierne indholdsorienteret eller snarere personorienteret, da formålet i bios-genren er det liv (bios) (i dette tilfælde personen Jesus), der skildres.\nRylands Papyrus (P52) med et uddrag af Johannesevangeliet er det ældste manuskript fra Det Nye Testamente, der er fundet.\nApokryfe evangelier (et udvalg)Rediger\nPapyrus Egerton 2 - papyrusfragmenter fra ukendt evangelium fra den anden halvdel af 2. århundrede fundet i Egypten\n^ Jørgen Hansen: Englene og al deres væsen (s. 109-10), forlaget Gyldendal, København 1996, ISBN 87-00-12114-2\n^ Elaine Pagels: The Origin of Satan (s. 69), Penguin press, London 1996, ISBN 0-7139-9073-2\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Evangelium\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Evangelium&oldid=10204074"\nSidst redigeret den 9. januar 2020, klokken 11:43\nDenne side blev senest ændret den 9. januar 2020 kl. 11:43.


FGU har brug for særlig opmærksomhed | UCL\nForskningscirkel om FGU\nFGU har brug for særlig opmærksomhed\nFGU har fået en ny, stor og vigtig samfundsopgave.\nHelt nye uddannelser i nye kommunale samarbejdsrammer. Fusioner af medarbejdere fra vidt forskellige miljøer. Skabelse af nye læringsfællesskaber på tværs af fagligheder. Nye samarbejdsformer med lokale uddannelser og erhvervsliv.\nVi anerkender, at FGU’s opgaver er komplekse. Det kalder på særlig opmærksomhed. På UCL sætter vi en ære i at omsætte vores mangeårige viden indenfor ungdomspædagogik til netop det, FGU har brug for.\nVi samarbejder med to FGU-institutioner, hvor vi sammen har designet forløb med fokus på bl.a.:\nHvordan visioner bag FGU indebærer en radikal ny måde at arbejde på pædagogisk og didaktisk.\nDen centrale rolle, som vejlederne har i samarbejde med kommunernes ungeindsatser.\nDen mangfoldighed, som eleverne rummer, og på relationer mellem lærere og elever.\nVi udvikler forløb for det, som de forskellige FGU institutioners ledelser har behov for. For eksempel sætter vi fokus på:\nPædagogisk ledelse: Hvordan ledere og lærere udvikler et fælles pædagogisk og didaktisk grundlag for FGU.\nForandringsledelse: Hvordan ledere kan styre processer og anvende redskaber til forandringer, der kan understøtte medarbejdernes motivation.\nOrganisatorisk ledelse: Hvordan ledere kan udvikle en organisationskultur, der understøtter en ny og fælles FGU identitet.\nFor UCL er det visionært og spændende, at FGU skal udvikle helt ny pædagogisk tænkning og praksis. For at understøtte dette etablerer UCL en “forskningscirkel”, der skaber et fælles rum for lektorer og professionelle om udforskning af problematikker, udfordringer og muligheder.\nLæs mere om Forskningscirkel om FGU\nSeks timers online-undervisning: Procesdagen foregik i virtuelle mødefora\n24 vejledere på Den Forberedende Grunduddannelse fik en noget anderledes undervisningsdag, da kompetenceudviklingsforløbet på UCL pludselig kom til at foregå online på grund af coronaen. Men resultatet var positivt.\nPå fælles rejse mod nyt uopdaget "FGU-land"\nPå UCL samarbejder vi med FGU-institutionerne om at udvikle en helt ny helhedsorienteret pædagogisk tænkning og praksis.


Grønne spirer - Eventyrspiren\nSom Grøn Spire naturdagplejer forpligter vi os til at:\nVi kommer ud hver dag. Vi er på udlugt i naturen hver uge.\nVi stifter bekendtskab med årstidernes skiften, vejr og vind.\nVi er med til at plante, så og høste og oplever madens vej fra jord til bord.\nUdebørn er sunde og glade børn\nVi mener at naturen er en vigtig del af vores liv. Vi skal lære den at kende, at respektere den og at passe på den. Vi kommer dagligt ud, enten i haven eller på ture væk fra matriklen, og her vil jeg give børnene en masse spændende oplevelser, der forhåbentlig gør dem glade og nysgerrige på naturen.\nAt være ude i alt slags vejr kræver forskellig påklædning. Vi har ikke øv-vejr men i stede anderledes vejr. Hvilke børn synes ikke det er sjovt at hoppe i vandpytter eller slås i sne?\nMasser af undersøgelser viser, at børn udvikler sig bedre fysisk, mentalt og socialt i naturen.\nDet er klart, at naturens positive påvirkning starter tidligt. Kroppen og hjernen udvikles med rivende hast i de første 3 leveår, og det lille barn har overordentlig stor gavn af de stimuli naturen kan give.\nIngen indendørs redskaber kan erstatte de kropslige og sansemæssige muligheder, uderummet byder på.\nSvensk og dansk forskning viser at børns fantasi og oplevelse styrkes i naturen. Børn får bedre motorik, når de bevæger sig på ujævnt underlag. I naturen styrkes børnenes muskler, smidighed, balance fornemmelse af rum. Børn og voksne der er mere ude har færre sygedage. Udelivet styrker koncentration og muskulatur og er med til at give harmoniske og kreative børn.\nSvampe på en våd træstub, mælkebøtter, uglegylp, snobrød, muslingeskaller, rislende vand i åen, modne jordbær, sne, glatte kastanjer og smådyr, man kan fange og studere. Året rundt er naturen fuld af store oplevelser i børnehøjde. Naturen byder os altid velkommen med frisk luft, liv, spænding, sansemættede oplevelser og masser af plads til at lege, undersøge, lære og røre sig på. Verdens største legeplads og verdens største “klasseværelse”.\nDet er vigtigt at komme ud. Ophold i naturen giver glade, sunde og kloge børn, der vokser op som ansvarsfulde beskyttere og benyttere af naturen. De meget konkrete oplevelser er med til at skabe forståelse, nærhed, empati og samhørighed med naturen. Vores børn skal klædes på, så de i fremtiden kan træffe gode, kloge og rigtige beslutninger omkring vores livsgrundlag, så vi får en rig og mangfoldig natur, et rent og sundt miljø og en bæredygtig verden.\nVi ved, at børn i dag kommer mindre end halvt så meget i naturen, som deres bedsteforældre gjorde. Derfor vil vi gerne have flere naturoplevelser ind i vores pasningsordning.


Er danske virksomheder klar til GDPR? Det har HR-ON kortlagt\nEr danske virksomheder klar til GDPR? Det har HR-ON kortlagt https://i2.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2018/04/GDPR_elephant.png?fit=1200%2C627&ssl=1 1200 627 HR-ON HR-ON https://i2.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2018/04/GDPR_elephant.png?fit=1200%2C627&ssl=1 april 25, 2018 januar 2, 2020\nDet betyder den nye persondataforordning for rekruttering og jobopslag https://i1.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2017/08/4df6mEKa2mNZ91rwtG4F_Persondata-rekruttering-og-jobopslag-740x283-1.jpg?fit=740%2C283&ssl=1 740 283 HR-ON HR-ON https://i1.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2017/08/4df6mEKa2mNZ91rwtG4F_Persondata-rekruttering-og-jobopslag-740x283-1.jpg?fit=740%2C283&ssl=1 april 13, 2018 januar 17, 2020\nDen nye persondataforordning ændrer jobopslag og rekruttering. Vi har samlet alle de gode råd til dig.\nArtikel opdateret april 2018.\nPå godt og på ondt kommer den nye persondataforordning til at ændre online rekruttering. Med vores e-rekrutteringssystem er dine data sikret i henhold til persondataforordningen.\nNår persondataforordningen træder i kraft, så er det vigtigt, at du har fået luget ud i den slags overflødige spørgsmål, da datatilsynet vil være kritiske over for indsamling af overflødige oplysninger, som potentielt kan være en risiko for dine ansøgere – særligt hvis der er tale om følsomme oplysninger.\nFor at dine spørgsmål i jobopslag lever op til den nye persondataforordning er det vigtigt, at du ikke bare forholder dig kritisk til de data og spørgsmål du stiller dine ansøgere – du skal også dokumentere, at du har forholdt dig kritisk til dem.\nMen da HR-ON netop har som erklæret formål at gøre rekruttering lettere, så er vi naturligvis klar lige nu ved at finde og implementere tekniske løsninger, som automatisk kan frasortere mange af de følsomme oplysninger.\nLæs mere om fremtidens rekrutteringssystem og få en demo inden GDPR d. 25. maj 2018.\nHR-ON kan vinde stort på bøvlet EU-lov https://i2.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2017/08/ali.jpg?fit=1000%2C623&ssl=1 1000 623 HR-ON HR-ON https://i2.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2017/08/ali.jpg?fit=1000%2C623&ssl=1 maj 30, 2017 oktober 31, 2019\nHR-ON beskytter dine data mod angreb https://i2.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2017/08/yAR7LNxIiPXjdxKtBZFB_Wannacry.jpg?fit=1024%2C774&ssl=1 1024 774 HR-ON HR-ON https://i2.wp.com/hr-on.com/wp-content/uploads/2017/08/yAR7LNxIiPXjdxKtBZFB_Wannacry.jpg?fit=1024%2C774&ssl=1 maj 15, 2017 oktober 31, 2019\nHackerangreb med afpresningssoftware vil efter al sandsynlighed aldrig angribe et system som HR-ON\nStore Bededag havde en ukendt hackergruppe held med et globalt angreb, der blandt andet lagde en række britiske hospitalers it-systemer ned. Formålet var at opkræve løsepenge for at låse de angrebne organisationers filer op igen.\nAngrebet menes indtil videre at have ramt mere end 200.000 computere over hele verden, og det vides ikke, hvor lang tid, det kommer til at tage, før angrebet er slået endegyldigt tilbage.\nHvor sikkert er det så at bruge et værktøj som HR-ON? Det korte svar er meget sikkert.\n– Alle kan selvfølgelig blive angrebet, det kan vi også. Men vores system er bygget minimalistisk op, hvilket øger sikkerheden markant. De store systemer, der i princippet skal kunne alt, er også langt mere sårbare for angreb, som det vi netop har set, fortæller koncept- og udviklingschef hos HR-ON, Christian Hansen.\nHR-ON er bygget op, så systemet skal kunne udføre nogle helt konkrete funktioner, hvor de store komplekse systemer som udgangspunkt integrerer en lang række funktioner, selvom de måske aldrig skal bruges til noget.\n– Vi går ud fra tanken om mikrosegmentering, hvor alle enkeltdele af netværket er opbygget og beskyttet af en firewall for sig. På den måde vil det altid kun være en afgrænset del, der kan blive angrebet, inden angrebet bliver indkapslet, fortsætter han.\nUmiddelbart regner Christian Hansen dog ikke med, at HR-ON vil blive offer for et angreb. Bag ved HR-ON ligger et Linux-system, der ikke har samme svagheder som de store Windows-systemer. Dertil kommer, at HR-ON konstant sikrer, at de seneste sikkerhedsopdateringer bliver implementerede.\nEt kendt hul\nHackerne fra Store Bededagsangrebet udnyttede et kendt hul hos Microsoft, som Microsoft lukkede med en opdatering allerede den 14. marts i år. De angrebne computere havde imidlertid ikke fået installeret opdateringen. HR-ON er webbaseret, og derfor skal brugerne aldrig selv tænke på at opdatere systemet.\nSelvom HR-ON normalt på overfladen fungerer som en integreret del af kundernes hjemmeside, er der tale om et eksternt system, og dermed kan man teoretisk forestille sig, at hvis en kunde blev lagt ned af et angreb, ville HR-ONs del af hjemmesiden køre videre uden problemer.\n– Det øger også sikkerheden for kunden, at vi scanner alle filer, der uploades til HR-ON. Dermed er alle filer, som kunderne henter ned som udgangspunkt sikre i modsætning til, hvis de får de enkelte ansøgninger ind på mail, forklarer Christian Hansen.\nOrmen var løs\nVed Store Bededagsangrebet lykkedes det hackerne ved hjælp af koden Eternal Blue at slippe programmet WannaDecryptor/Wannacry løs på de angrebne computere.\nWannacry er en såkaldt orm, der kan sprede sig selv på et internt netværk, uden at andre brugere på netværket klikker på links eller åbner inficerede filer.


Derfor skal du vælge en pejseindsats\nHjem / Bolig / Derfor skal du vælge en pejseindsats\nEn pejseindsats kræver adgang til en muret skorsten eller en stålskorten, som sidder i murværket. Pejseindsatsen kan integreres i hjemmet på en enkelt måde, og derved fuldføre det minimalistiske og stilrene danske hjem.\nEn pejseindsats fylder ikke ud i rummet og kommer derved til at fremstå mere anonym. Derudover kan du med en pejseindsats få et større udsyn til flammerne med store ruder og eksempelvis ruder på begge sider, hvis pejsen står i midten af et rum. På den måde kan pejseindsatsen både skabe varme, hygge og et pænt hjem. Køber du en pejseindsats, er der et lovkrav om, at der skal være en gulvplade foran pejsen. Denne kan dog eksempelvis være i glas, og den kan nemt flyttes rundt ved rengøring.\nVed at anskaffe sig en pejseindsats sikrer man sig den rigtige varme, når kulden banker på døren. Men udover at varme huset op, så kan man også spare en hel del på varmeregningen ved at benytte en pejs til at varme op. Den kan altså fungere både som individuel varmekilde eller som en supplerende, når det er rigtig koldt.\nDer kan være flere grunde til at anskaffe sig en pejseindsats. Hvad enten det er for at varme op, skabe hygge, designårsager eller for at spare penge, er det vigtigt at overveje, hvorfor du ønsker dig en pejs. Når først behovet er klart, er det langt nemmere at vælge hvilken model, der passer bedst til dig.\nPejsene findes i forskellige prisklasser og for at finde den bedste pejs til dig, er et godt tip på forhånd at beslutte, hvor mange penge, du har til og vil bruge på pejsen. Derved sikrer du dig at finde den bedste pejs, til de penge du har og undgår at bruge unødvendig tid og tanker på det, der ikke passer til dit budget.\nFor at finde den helt rigtige pejseindsats, kan et godt råd være at søge professionel hjælp. Forklar dine behov, forventninger og budget, så du bedst muligt kan få hjælp til at vælge den rigtige pejseindsats til dig. Besøg https://www.schiedel.com/dk/produkter/pejse/pejseindsatse/ og få råd og vejledning og find din nye pejseindsats.\nForrige Få hjælp til det tunge læs med en gaffeltruck\nNæste Lækker grillmad til sommerfesten


INGENIØRERNES STRESSRAPPORT - PDF\nDownload "INGENIØRERNES STRESSRAPPORT"\n3 Stress Stress kan medføre alvorlige konsekvenser for de personer, der rammes. Både sundhedsmæssigt, økonomisk og socialt. Men også for arbejdspladserne og samfundet er der store gevinster at hente ved at nedbringe graden af stress. I denne rapport sættes der derfor fokus på stress. I rapporten ses der nærmere på, i hvilken grad ingeniørerne er stressede i hverdagen og oplever problemer med stress på deres arbejdsplads. Vi ser desuden nærmere på, om der er særlige grupper blandt ingeniører, der er i større risiko for stress end andre. Vi ser også på, hvilken betydning en række faktorer har for risikoen for stress. Det undersøges desuden, hvilken rolle ledelse og arbejdspladskultur spiller i forhold til stress. Sammenhængen mellem produktivitet, kvalitet og stress er et yderligere fokuspunkt i rapporten ingeniører har deltaget i undersøgelsen, hvilket svarer til en svarprocent på 25,1 pct. Grundet afrunding af decimaler kan der være tilfælde, hvor tabellerne summer til\n4 Stress i hverdagen og på arbejdspladsen I undersøgelsen er ingeniørerne blevet spurgt ind til, om de vil beskrive deres arbejdsplads som præget af stress. Undersøgelsen viser, at næsten 7 ud af 10 ingeniører, 67 pct., i meget høj, høj eller nogen grad oplever deres arbejdsplads som præget af stress. 29 pct. af ingeniørerne arbejder et sted, der i lav grad er præget af stress, og 5 pct. et sted, der kun i meget lav grad eller slet er præget af stress. Tabel 1: Vil du beskrive din arbejdsplads som præget af stress? I meget høj grad 4% 5% I høj grad 14% 17% I nogen grad 49% 50% I lav grad 29% 24% I meget lav grad/slet 5% 4% Undersøgelsen viser videre, at 43 pct. af ingeniørerne i meget høj, høj eller nogen grad er stresset i hverdagen. 7 pct. af ingeniørerne er i meget høj eller høj grad stresset i hverdagen. Over halvdelen, 57 pct., har kun i lav, meget lav grad eller slet selv problemer med stress i dagligdagen. Tabel 2: Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? I meget høj grad 1% 2% I høj grad 6% 8% I nogen grad 36% 36% I lav grad 40% 40% I meget lav grad/slet 17% 14% 4\n5 Den vigtigste kilde til stress Analysen viser, at arbejdet er den vigtigste kilde til stress blandt ingeniørerne. De ingeniører, der har angivet, at de i meget høj, høj eller nogen grad er stressede i hverdagen, er blevet spurgt til, hvad der er den vigtigste kilde til deres stress. Heraf svarer 56 pct., at arbejdet den vigtigste kilde til stress. 40 pct. svarer, at det er en blanding af arbejds- og privatlivet, der stresser dem, mens kun 4 pct. mener, at det er privatlivet. Tabel 3: Hvad er den vigtigste kilde til din stress? Arbejde 56% 58% Privatliv 4% 3% Både arbejde og privatliv 40% 39% Køn og stress Undersøgelsen viser, at kvinder i højere grad end mænd er stressede. I alt 51 pct. af de kvindelige ingeniører beskriver i meget høj, høj eller nogen grad deres hverdag som præget af stress. Det gælder for 40 pct. af mændene. Der ses også en kønsforskel, når der spørges ind til, om arbejdspladsen er præget af stress. I alt 75 pct. af de kvindelige ingeniører beskriver i meget høj, høj eller nogen grad deres arbejdsplads som præget af stress, hvilket gør sig gældende for 64 pct. af de mandlige ingeniører. Tabel 4: Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? Kvinde Mand Kvinde Mand I meget høj grad 2% 1% 3% 2% I høj grad 8% 5% 10% 7% I nogen grad 41% 34% 39% 33% I lav grad 38% 41% 38% 42% I meget lav grad/slet 13% 18% 11% 16% 5\n6 Tabel 5: Vil du beskrive din arbejdsplads som præget af stress? Hvad er dit køn? Kvinde Mand Kvinde Mand I meget høj grad 4% 3% 5% 4% I høj grad 18% 13% 19% 15% I nogen grad 53% 48% 51% 49% I lav grad 23% 31% 21% 28% I meget lav grad/slet 3% 5% 4% 5% Sektor og stress Offentligt ansatte ingeniører er mere stressede end privatansatte. 49 pct. af de offentligt ansatte ingeniører er i meget høj, høj eller nogen grad stressede i hverdagen, hvilket gælder 41 pct. af de privatansatte. Undersøgelsen viser endvidere, at de offentligt ansatte i højere grad end privatansatte ser deres arbejdsplads som præget af stress. Hele 74 pct. af de offentligt ansatte ingeniører beskriver i meget høj, høj eller nogen grad, deres arbejdsplads som præget af stress, hvilket er tilfældet for 65 pct. af de privatansatte. Tabel 6: Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? Er du ansat i det offentlige eller private? Privat Offentlig Privat Offentlig I meget høj grad 1% 2% 2% 3% I høj grad 6% 6% 7% 9% I nogen grad 34% 41% 34% 37% I lav grad 41% 37% 42% 39% I meget lav grad/slet 18% 15% 15% 12% 6\n7 Tabel 7: Vil du beskrive din arbejdsplads som præget af stress? Er du ansat i det offentlige eller private? Privat Offentlig Privat Offentlig I meget høj grad 4% 4% 4% 5% I høj grad 13% 17% 15% 18% I nogen grad 48% 53% 48% 50% I lav grad 31% 24% 27% 22% I meget lav grad/slet 5% 3% 5% 4% Stillingsniveau og stress Om ingeniørerne er ansat som medarbejder eller som leder, har lille betydning for graden af stress. Medarbejdere er lidt mere stressede end ledere. I alt 43 pct. af medarbejderne er i meget høj, høj eller nogen grad stressede. Det gør sig gældende for 41 pct. af lederne. Tabel 8: Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? Hvad er dit stillingsniveau? Medarbejder Leder Medarbejder Leder I meget høj grad 1% 1% 2% 3% I høj grad 6% 4% 8% 7% I nogen grad 36% 36% 37% 33% I lav grad 40% 43% 39% 43% I meget lav grad/slet 17% 16% 14% 14% Undersøgelsen viser en forskel på medarbejderes og ledernes opfattelse af, om arbejdspladsen er præget af stress. Hvor 64 pct. af lederne i meget høj, høj eller nogen grad beskriver deres arbejdsplads som præget af stress, er der tale om 67 pct. af medarbejderne. 7\n8 Tabel 9: Vil du beskrive din arbejdsplads som præget af stress? Hvad er dit stillingsniveau? Medarbejder Leder Medarbejder Leder I meget høj grad 4% 3% 5% 4% I høj grad 14% 12% 18% 13% I nogen grad 49% 49% 50% 48% I lav grad 28% 32% 23% 30% I meget lav grad/slet 5% 5% 4% 5% Alder og stress Analysen viser, at ingeniører i alderen fra 30 til 59 år er mere stressede end ingeniører i de øvrige aldersgrupper. Ingeniører under 30 år er mindst stressede. Dette ses ved, at henholdsvis 45 pct. af de årige og 46 pct. af de årige i meget høj, høj eller nogen grad oplever en stresset hverdag. Det gælder for 34 pct. af de yngre end 30-årige og 36 pct. af de 60-årige eller ældre. Tabel 10: Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? Yngre end 30 år år år 60 år eller ældre I meget høj grad 1% 2% 2% 0% I høj grad 5% 5% 6% 9% I nogen grad 28% 38% 38% 27% I lav grad 44% 41% 38% 38% I meget lav grad/slet 22% 15% 16% 26% 8\n9 Tabel 11: Vil du beskrive din arbejdsplads som præget af stress? Yngre end 30 år år år 60 år eller ældre I meget høj grad 2% 4% 3% 2% I høj grad 13% 14% 15% 12% I nogen grad 38% 49% 51% 53% I lav grad 39% 28% 27% 27% I meget lav grad/slet 8% 5% 4% 6% Den vigtigste kilde til stress for forskellige aldersgrupper Arbejdet er for alle aldersgrupper den vigtigste kilde til stress. Analysen viser dog en stor aldersforskel på, hvor store andele af de enkelte aldersgrupper der angiver, at arbejdet er den vigtigste kilde. 68 pct. af ingeniører på 60 år eller ældre, 62 pct. af de årige og 60 pct. af de yngre end 30 år opfatter arbejde som den vigtigste stresskilde, mens det gør sig gældende for 47 pct. af de årige. Det er værd at bemærke, at en betydelig større andel af ingeniørerne mellem år angiver både arbejde og privatliv som den største stresskilde sammenlignet med de øvrige aldersgrupper. Tabel 12: Hvad er den vigtigste kilde til din stress? Yngre end 30 år år år 60 år eller ældre Arbejde 60% 47% 62% 68% Privatliv 2% 7% 1% 6% Både arbejde og privatliv 39% 46% 37% 26% Familiære forhold og stress I det følgende undersøges, hvilken rolle ingeniørernes familiære status spiller ind på graden af deres stress, og hvad de oplever som den vigtigste kilde til stress. I undersøgelsen skelnes der mellem ingeniører med hjemmeboende børn under 7 år, ingeniører med hjemmeboende børn på 7 år eller ældre samt ingeniører uden hjemmeboende børn. 9\n10 Undersøgelsen viser, at ingeniører med hjemmeboende børn under 7 år er mere stressede end både ingeniører med hjemmeboende børn på 7 år eller ældre og ingeniører uden hjemmeboende børn. Endvidere fremgår det, at ingeniører med børn på 7 år eller ældre er mere stressede end de ingeniører, der har hjemmeboende børn. Der er således 48 pct.af ingeniører med hjemmeboende børn under 7 år, som i meget høj, høj eller nogen grad oplever stress i hverdagen. Dette gør sig gældende for henholdsvis 46 pct. af ingeniører med hjemmeboende børn på 7 år eller ældre og 39 pct. af ingeniører uden hjemmeboende børn. I alt 62 pct. ingeniører uden hjemmeboende børn oplever i meget høj, høj eller nogen grad, at deres arbejdsplads er præget af stress, det gør sig gældende for 67 pct. af ingeniører med hjemmeboende børn under 7 år og 72 pct. af ingeniører med hjemmeboende børn på 7 år eller ældre. Tabel 13: Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? Nej Har du hjemmeboende børn? Ja, under 7 år Ja, 7 år eller ældre I meget høj grad 1% 3% 1% I høj grad 6% 7% 6% I nogen grad 32% 38% 39% I lav grad 41% 39% 39% I meget lav grad/slet 20% 14% 15% Tabel 14: Vil du beskrive din arbejdsplads som præget af stress? Har du hjemmeboende børn? Nej Ja, under 7 år Ja, 7 år eller ældre I meget høj grad 3% 5% 2% I høj grad 12% 15% 16% I nogen grad 47% 47% 54% I lav grad 32% 28% 25% I meget lav grad/slet 5% 5% 4% 10\n11 Den vigtigste kilde til stress på baggrund af familiære forhold For 67 pct. af ingeniører uden hjemmeboende børn er arbejdet er den vigtigste kilde til stress, mens det kun for 2 pct. er privatlivet. I alt 31 pct. angiver, at både arbejde og privatliv er den vigtigste årsag til deres stress. Der tegner sig et markant andet billede, når der ses på ingeniører med hjemmeboende børn under 7 år. Her er kombinationen af arbejde og privatlivet for størstedelen, i alt 53 pct., den vigtigste kilde til stress. 8 pct. svarer, at det er privatlivet, mens arbejdet er den vigtigste kilde til stress for 39 pct. af ingeniører med små børn. Arbejdet er for 57 pct. af ingeniørerne med hjemmeboende børn på 7 år eller derover den vigtigste kilde til stress, mens 40 pct. svarer, at det er en kombination af arbejde og privatliv. Blot 2 pct. angiver privatlivet som hovedårsagen til deres stress. Tabel 15: Hvad er den vigtigste kilde til din stress? Har du hjemmeboende børn? Nej Ja, under 7 år Ja, 7 år eller ældre Arbejde 67% 39% 57% Privatliv 2% 8% 2% Både arbejde og privatliv 31% 53% 40% Nærmeste leder og stress I det følgende undersøges det, hvilken betydning den nærmeste leder har for, om ingeniørerne er stressede i hverdagen. Først ses der på, hvilken betydning det har, om ingeniørerne har en god nærmeste leder, og dernæst hvilken betydning det har, om den nærmeste leder er faglig klædt på til at håndtere eventuelle problemer med stress og psykisk arbejdsmiljø. Undersøgelsen viser, at over halvdelen af ingeniørerne alt i alt synes, at de har en god nærmeste leder, i alt 53 pct. 31 pct. svarer, at det i nogen grad er tilfældet, mens 15 pct. kun i lav, meget lav grad eller slet synes, de har en god nærmeste leder. 11\n12 Tabel 16: Synes du alt i alt, at du har en god nærmeste leder? I meget høj grad 18% 16% I høj grad 35% 34% I nogen grad 31% 33% I lav grad 12% 13% I meget lav grad/slet 3% 5% Kun 3 pct. af de ingeniører, der har en god nærmeste leder, oplever i meget høj eller høj grad stress i hverdagen. Det forholder sig markant anderledes, når der ses på ingeniørerne, der kun i lav, meget lav grad eller slet har en god leder. I denne gruppe er i alt 21 pct. af ingeniørerne i meget høj eller høj grad stressede i hverdagen. For ingeniørerne, der i nogen grad mener, at de har en god nærmeste leder, er 8 pct. i meget høj eller høj grad stressede. Figur 1: 100% 90% 80% 70% 60% 67% 49% 37% Stress i hverdagen 50% 40% 30% 20% 10% 0% 30% 3% 42% 8% 42% 21% I høj/meget høj grad I nogen grad I lav/meget lav grad/slet God nærmeste leder I lav/meget lav grad/slet I nogen grad I høj/meget høj grad Nærmeste leder faglig klædt på I undersøgelsen er ingeniørerne som nævnt desuden blevet spurgt ind til, i hvilken grad deres nærmeste leder er faglig klædt på til at håndtere eventuelle problemer med stress og psykisk 12\n13 arbejdsmiljø. Ingeniørerne har haft mulighed for at svare ved, da det kan være svært at svare på, hvis der har været problemer med stress eller det psykiske arbejdsmiljø på arbejdspladsen, eller hvis den enkelte har kendskab til, hvordan den nærmeste leder har håndteret sådanne problemstillinger. I alt 13 pct. har svaret ved. Undersøgelsen viser, at 32 pct. af ingeniørerne kun i lav, meget lav grad eller slet mener, at deres nærmeste leder er fagligt klædt på til at håndtere eventuelle problemer med stress og psykisk arbejdsmiljø, mens 32 pct. mener, at lederen i nogen grad er i stand til dette. 23 pct. mener i meget høj eller høj grad, at deres nærmeste leder fagligt er klædt på til at håndtere denne slags problemstillinger. Figur 2 viser sammenhængen mellem, om den nærmeste leder er faglig klædt på til at håndtere eventuelle problemer med stress og ingeniørernes risiko for at opleve stress i hverdagen. Blandt de ingeniører, hvis nærmeste leder fagligt er godt klædt på til at håndtere stress og psykisk arbejdsmiljø, oplever 2 pct. i meget høj eller høj grad stress i hverdagen, mens det er tilfældet for 16 pct. af de ingeniører, som har en nærmeste leder, der er fagligt klædt på til dette. Det drejer sig om 5 pct., når der ses på de ingeniører, der svarer, at den nærmeste leder i nogen grad er fagligt klædt på til opgaven. Tabel 17: Er din nærmeste leder fagligt klædt på til at håndtere eventuelle problemer med stress og psykisk arbejdsmiljø? I meget høj grad 5% 5% I høj grad 18% 17% I nogen grad 32% 30% I lav grad 21% 21% I meget lav grad/slet 11% 14% Ved 13% 12% 13\n14 Figur 2: 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 74% 58% 37% 24% 16% 2% 5% I høj/meget høj grad I nogen grad I lav/meget lav grad/slet Arbejdspladskultur og stress Ingeniørerne er blevet bedt om at vurdere, om der på deres arbejdsplads gøres tilstrækkeligt for at forebygge stress. Undersøgelsen viser, at blot 19 pct. af ingeniørerne arbejder på en arbejdsplads, hvor dette i meget høj eller høj grad finder sted, mens 44 pct. svarer, at det i nogen grad sker. I alt 36 pct. af ingeniørerne er ansat på en arbejdsplads, hvor dette kun i lav, meget lav grad eller slet finder sted. 40% 44% Stresset i hverdagen Nærmeste leder fagligt klædt på til at håndtere eventuelle problemer med stress og psykisk arbejdsmiljø I lav/meget lav grad/slet I nogen grad I høj/meget høj grad Tabel 18: På din arbejdsplads, i hvilken grad gøres der tilstrækkeligt for at forebygge stress? I meget høj grad 2% 2% I høj grad 17% 15% I nogen grad 44% 42% I lav grad 26% 27% I meget lav grad/slet 10% 14% En stor del af ingeniørerne arbejder på en arbejdsplads, hvor stress ses som den enkelte ansattes eget problem. Hver femte ingeniør oplever i meget høj eller høj grad, at det er tilfældet, mens yderligere 29 pct. svarer, at det i nogen grad gør sig gældende på deres arbejdsplads. I alt 51 pct. 14\n15 af ingeniørerne er på en arbejdsplads, hvor det stress kun i lav, meget lav grad eller slet ses som den enkeltes eget problem. Tabel 19: På din arbejdsplads, i hvilken grad ses stress som den enkelte ansattes eget problem? I meget høj grad 4% 7% I høj grad 16% 18% I nogen grad 29% 34% I lav grad 31% 28% I meget lav grad/slet 20% 14% Undersøgelsen viser en positiv sammenhæng mellem jo bedre nærmeste ledelse ingeniøren oplever, desto sjældnere oplever ingeniøren, at stress er den enkelte ansattes problem. Denne sammenhæng fremgår af, at blot 9 pct. af ingeniørerne, der i høj eller meget høj grad har en god nærmeste ledelse, oplever stress som værende den enkelte ansattes problem. Denne andel er stigende til henholdsvis 25 pct. af ingeniørerne, der i nogen grad har en god nærmeste leder og 45 pct. for de ingeniører, der i lav, meget lav grad eller slet har en god nærmeste leder. Figur 3: 15\n16 100% 90% 80% 39% 26% 70% 60% 66% 29% Stress en den enkelte ansattes problem 50% 40% 30% 20% 10% 0% 25% 9% 37% 25% 45% I høj/meget høj grad I nogen grad I lav/meget lav grad/slet God nærmeste leder I lav/meget lav grad/slet I nogen grad I høj/meget høj grad Produktivitet, faglig kvalitet og stress I undersøgelsen er det blevet undersøgt, hvilken betydning stress har for ingeniørernes produktivitet og kvalitet i arbejdet. Resultaterne af dette belyses i det følgende. Produktivitet I undersøgelsen er ingeniørerne blevet bedt om at vurdere deres produktivitet. Det spørgsmål, de er blevet stillet, lyder som følger Forestil dig, at din produktivitet er 10 point værd, når den er bedst. Hvor mange point vil du give din nuværende produktivitet? Sæt kun ét kryds på skalaen fra 0 10, hvor 0 er lig med ingen produktivitet og 10 er lig med størst produktivitet. Spørgsmålet er udviklet med inspiration fra et spørgsmål om selvvurderet arbejdsevne fra WAI (The workability Index udviklet af Det Finske Arbejdsmiljøinstitut). Ingeniørerne vurderer i gennemsnit deres produktivitet til at være 8,2. Analysen viser en tydelig sammenhæng mellem stress og produktivitet. De ingeniører, der i meget høj grad er stressede i hverdagen, vurderer i gennemsnit deres produktivitet til at være 5,9 pct., mens ingeniører, der i lav, meget lav grad eller slet er stressede i hverdagen vurderer deres gennemsnitlige produktivitet til at være 8,6. Produktiviteten er 45,8 procent højere for ingeniører, der i meget lav grad eller slet er stressede, i forhold til ingeniører, der i meget høj grad er stressede. Der synes således også at være store gevinster at hente ved at nedbringe graden af stress blandt ingeniører. Tabel 20: 16\n17 Den gennemsnitlige produktivitet I meget høj grad Vil du beskrive dig selv som stresset i hverdagen? I høj grad I nogen grad I lav grad I meget lav grad/slet 5,9 7,2 8,0 8,5 8,6 6,8 7,8 8,4 8,7 8,8 Faglig kvalitet Ingeniørerne spørges i undersøgelsen ind til, i hvilken grad de oplever, at de kan udføre arbejdsopgaverne med en forsvarlig faglig kvalitet. Det er positivt, at 7 ud af 10 ingeniører i meget høj eller høj grad oplever, at de har mulighed for dette. Dog svarer 24 pct., at de kun i nogen grad har mulighed for at udføre arbejdsopgaverne i en forsvarlig faglig kvalitet, og 6 pct. svarer, at de kun i lav, meget lav grad eller slet har mulighed herfor. Undersøgelsen viser, at der er en markant sammenhæng mellem, hvor stresset ingeniørerne er og deres mulighed for at udføre arbejdsopgaverne i en forsvarlig faglig kvalitet. Blandt ingeniører, der kun i lav, meget lav grad eller slet oplever problemer med stress i hverdagen, svarer 82 pct., at de i meget høj eller høj grad har mulighed for at udføre arbejdet med en forsvarlig faglig kvalitet. Færre, i alt 60 pct. blandt ingeniører, der i nogen grad er stressede, har i meget høj eller høj grad mulighed for at levere en forsvarlig faglig kvalitet, mens blot 33 pct. af ingeniører, der i meget høj grad eller høj grad er stressede, har mulighed for dette. Dette peger ligeledes på, at der er et stort potentiale i at nedbringe stress blandt ingeniører. Tabel 21: I hvilken grad oplever du, at du har mulighed for at udføre arbejdsopgaverne med en forsvarlig faglig kvalitet? I meget høj grad 19% 21% I høj grad 51% 48% I nogen grad 24% 26% I lav grad 5% 4% I meget lav grad/slet 1% 1% Figur 4: 17\n18 100% 90% 21% 7% 2% 16% 80% 70% 60% 50% 46% 33% Mulighed for at udføre arbejdet med forsvarlig faglig kvalitet I lav/meget lav grad/slet 40% 30% 60% 82% I nogen grad I høj/meget høj grad 20% 10% 33% 0% I høj/meget høj grad I nogen grad I lav/meget lav grad/slet Stress i hverdagen Psykisk arbejdsmiljø og stress Undersøgelsen viser en sammenhæng mellem psykisk arbejdsmiljø og graden af stress. Des bedre det psykiske arbejdsmiljø er, des mindre er risikoen for at være ramt af stress. Denne sammenhæng fremgår af figur 5, der viser, at 33 pct. af de ingeniører, der i lav, meget lav grad eller slet har et godt arbejdsmiljø, svarer, at de er i meget høj eller høj grad stressede i hverdagen. Mens dette kun gør sig gældende for 2 pct. af de ingeniører, der i høj eller meget høj grad har et godt psykisk arbejdsmiljø, og 8 pct. af de ingeniører, der i nogen grad har et godt psykisk arbejdsmiljø. Figur 5: Psykisk arbejdsmiljø og stress 18\n19 100% 90% 19% 80% 70% 60% 50% 71% 48% 49% Stresset i hverdagen I lav/meget lav grad/slet 40% 30% 45% I nogen grad I høj/meget høj grad 20% 10% 0% 27% 2% 8% 33% I høj/meget høj grad I nogen grad I lav/meget lav grad/slet Godt psykisk arbejdsmiljø Generende forstyrrelser og stress Undersøgelsen viser, at 31 pct. af ingeniørerne i meget høj eller høj grad oplever generende forstyrrelser i arbejdet. Blandt denne gruppe er 14 pct. af ingeniørerne i meget høj eller høj grad stresset i hverdagen, hvilket i sammenligning kun gælder for 1 pct. af de ingeniører, der i lav, meget lav grad eller slet oplever generende forstyrrelser i arbejdet, og 6 pct. af de ingeniører, der i nogen grad oplever generende forstyrrelser i arbejdet. Tabel 22: Oplever du generende forstyrrelser i dit arbejde? I meget høj grad 9% 11 % I høj grad 22% 20 % I nogen grad 40 % 41% I lav grad 25% 24% I meget lav grad/slet 3% 4% 19\n20 Figur 6: 100% 90% 80% 37% 70% 60% 59% 77% Stresset i hverdagen 50% 40% 30% 20% 10% 0% 49% 14% 35% 6% 22% I høj/meget høj grad I nogen grad I lav/meget lav grad/slet Generende forstyrrelser i arbejdet 1% I lav/meget lav grad/slet I nogen grad I høj/meget høj grad Arbejdsmængde og stress Undersøgelsen viser, at en tredjedel af ingeniørerne anser deres mængde af arbejdsopgaver som for stor, hvor 62 pct. synes, at den er passende. Ganske få anser deres arbejdsmængde som værende for lille, i alt 4 pct. Ingeniører, hvis arbejdsmængde er for stor, oplever i markant højere grad stress end ingeniører, der har en passende eller for lille arbejdsmængde. Tabel 23: Hvordan vurderer du generelt mængden af dine arbejdsopgaver? For lille 4% 3% Passende 62% 59% For stor 33% 38% 20\n21 Figur 7: 100% 90% 80% 29% 70% 60% 73% 71% Stresset i hverdagen 50% 40% 30% 20% 10% 0% 56% 21% 26% 15% 6% 3% For lille Passende For stor Arbejdsmængde I lav/meget lav grad/slet I nogen grad I høj/meget høj grad 21


BREVKASSE - SKAL VI LÆRE FRA ALLE DE STORE LÆRERE? - Nyt fra Hare Krishna\nSPØRGSMÅL: Er alle verdens store åndelige lærere som Kristus, Buddha, Muhammed osv. avataraer af Krishna? Hvis ja, hvordan skal vi så forholde os til deres lære? Bør vi respektere og ære dem og også tage ved lære fra dem?\nSVAR: Alle verdens store lærere er enten inkarnationer af Gud eller Guds rene hengivne. I begge tilfælde er de lige ærværdige og tilbedelsesværdige, for den rene hengivne skal tilbedes på samme niveau som Gud. Fordi den rene hengivne til fulde er forlenet med Krishnas sakti eller kraft til at hæve den globale bevidsthed, kaldes han en saktyavesa-avatara.\nDe forskellige inkarnationer og rene hengivne kommer igen og igen op igennem historien for at genetablere de religiøse principper. De giver somme tider den fulde sandhed, somme tider en delvis sandhed, og somme tider fokuserer de på subreligiøse principper som i tilfældet med Herren Buddha.\nHvis du omhyggeligt studerer Bhagavad-gita som den er, vil du forstå den fulde sandhed og derved se, hvordan alle inkarnationer og rene hengivne underviste deres elever på en sådan måde, at de bragte dem tættere på den højeste sandhed.\nNogle gange fremlægger store lærere principper, der går imod Vedaernes højere principper, for at bringe syndige mennesker ind på det rette spor, så de gradvist kommer til niveauet af ren hengivenhed. Når det kommer til at forstå, hvilke principper og læresætninger, du skal tage til dig, og hvilke du bør lade hvile, vil det alt sammen blive klart ved at studere og følge Bhagavad-gitas lære.\nSPØRGSMÅL: I Hare Krishna-mantraet nævnes Rama, som jeg tror refererer til Herren Rama. Hvis jeg har forstår det rigtigt, er Rama og Krishna begge avataraer af Visnu. Så Rama, Krishna og Visnu er i virkeligheden én og samme.\nI ingen af jeres forelæsninger eller klasser omtaler I nogensinde Herren Rama eller Moder Sita. I beskriver altid Herren Krishna og Radhas lilaer. Hvorfor omtaler I Radha og Krishna og ikke Sita og Ramas liv og lære?\nSVAR: Du har ret i, at Rama, Krishna og Visnu er én og samme. Men du har ikke ret i at tro, at Krishna og Rama er avataraer af Visnu. Den virkelige situation er, at Visnu og Rama er avataraer af Krishna. Det bekræftes i Bhagavad-gita, hvor Herren Sri Krishna forklarer, at Han er kilden til alting, og at alting udspringer fra Ham.\nMens det ikke er sandt, at vi aldrig nævner Sita og Rama, er det rigtigt, at vi taler meget mere om Radha og Krishna end om Sita og Rama. Det betyder imidlertid ikke, at vi forsømmer Sita og Rama. Ligesom vi ved at vande et træs rod nærer alle dets blade og grene, forherliges Sita og Rama automatisk, når Radha og Krishna forherliges.\nHvis du lytter til flere af vores forelæsninger eller klasser, vil du opdage, at Sita og Rama somme tider omtales.


Gymnasieelever på arbejde i den gode sags tjeneste - OICC\nGymnasieelever på arbejde i den gode sags tjeneste\nDet var et syn ud over det sædvanlige i ØICCs sekretariat onsdag d. 7. november. Her havde 11 unge elever fra Ørestad Gymnasium nemlig trukket i arbejdstøjet for at tjene en ærlig dags løn. Penge, der hverken gik til eleverne selv eller gymnasiet, men til Operations Dagsværk.\nDagsværksdagen er en årligt tilbagevendende begivenhed, hvor alle de gymnasier, der deltager, giver deres elever fri til at tage ud og lægge 5 timers arbejde i forskellige virksomheder. Betalingen pr. elev man ansætter er 350 kr. Et beløb, der i år er gået ubeskåret til at hjælpe grønlandske unge bl.a. med socialt entreprenørskab og give dem værktøjer til at skabe forandring i deres lokalsamfund.\nØICCs to projektassistenter Andreas og Laurits tog imod eleverne og satte dem i gang med en større research opgave. I ØICC er vi nemlig ved at udarbejde en business case for hele innovationsdistriktet i Ørestad baseret på data, vi har fået fra Danmarks Statistik. En rugbrødsopgave, vi var mere end begejstrede for at få assistance til fra nogle af de skarpeste unge it-hoveder i Ørestad.\nDagen igennem fik eleverne redskaber til, hvordan de laver datasøgning, og de fik indblik i, hvordan en rigtig arbejdsdag kan se ud. Eleverne blev budt på frokost, hvor de fortalte om, hvordan det er at gå på et moderne gymnasium. Hvor der ikke er nogen fysiske lærebøger, fordi alt foregår elektronisk på computere og iPads. Hvor eleverne bliver uddannet ikke bare til at kunne fortsætte på universitetet, men til at blive ’changemakers’, der vil og tør ændre samfundet og tage ansvar. Og hvor det globale udsyn spiller en helt central rolle igennem hele deres uddannelse.\nDagen sluttede kl. 15.00, hvor vi sagde farvel og på gensyn og takkede dem for indsatsen. Det var et imponerende stykke arbejde, de nåede at få lavet. Og overvejer du, om din virksomhed skal ansætte et par dagsværkere fra Ørestad Gymnasium næste år, kan vi på det varmeste anbefale det. Du kan læse meget mere her.\nI det hele taget er Ørestad Gymnasium en fantastisk samarbejdspartner i ØICC med en stor talentpulje og en rektor og stab med visioner for gymnasiet, som engagerer sig i alt fra netværk til konferencer og nytænkende projekter i ØICC.


RH-100 Rushead Max Valeton - Online og butik, billigst, køb nu\nHovedtelefonforstærker til guitar\nMed rumklang, ekko, chorus, flanger og tremolo effekter\nTil elektrisk eller akustisk guitar\nVelegnet til alle stilarter\nVælg mellem 3 forskellige grundlyde\nAUX ind til tilslutning af smartphone\nRushead Max er en praktisk og brugervenlig hovedtelefonforstærker til guitar, som du kan sætte direkte i din guitars jack-udgang, så du kan spille guitar derhjemme, eller mens du er på farten. På RH-100 Rushead Max kan du vælge imellem en ren guitarlyd, en let forvrænget guitarlyd og en fuldt forvrænget guitarlyd. Derudover er RH-100 udrustet med forskellige effekter, som du kan krydre din guitarlyd med. Du får både rumklang og ekko med, og derudover får du også diverse modulations effekter såsom chorus, flanger og tremolo. Det hele styres med 5 drejeknapper, som du kan bruge til at justere hvor høj guitarlyden skal være, hvor meget effekt du vil have i dit signal, og hvor voldsom forvrængningen skal være.\nDu får også mulighed for, at tilslutte din iPhone eller Android telefon til RH-100s AUX indgang, hvilket giver dig mulighed for, at spille sammen med musik fra din smartphone. På den måde kan du lære nye sange og soloer, uden nødvendigvis at være bundet til din computer.


Optur – ja tak! | World's Longest Triathlon\n← Nedsmeltning og nedbør!\nSå er jeg kommet hjem igen efter en noget overraskende weekend.\nFørst og fremmest et stort tak til min support. Crewchief Maj, John og Jesper som alle nu er semi-pro’er i denne ædle disciplin. Andreas og Daphne var med for første gang og gav den super meget gas. Anna der troppede op hele weekenden for at heppe og løb med på de hårde runder. De andre danske crews, der alle hjælp på kryds og tværs såvel danske atleter som udenlandske. Tusinde tak for hjælpen, tusinde tak for alle de gode tanker hjemmefra, på nettet, facebook, telefonen osv. Effektiv support, positiv stemning samtlige 3 dage konkurrencen kører og ikke mindst i tiden før og efter. Det betyder uendeligt meget og er altafgørende for resultatet.\nJeg har haft nogle relativt sløje forberedelser. Min ene fod har drillet lidt i foråret. Jeg har ikke kunnet træne optimalt og mit løb har været meget begrænset. Jeg har ikke løbet smertefrit i lang tid selvom mængden har været nede omkring 2*14km pr. uge (til sammenligning løber de bedste ca. 100-150km pr. uge).\nJeg besluttede dog at stille op alligevel. Dels havde jeg fået overført mit startnummer fra 2011, hvor jeg blev sendt til Kina og arbejde en måneds tid. Dels fordi jeg selvfølgelig gerne ville være dernede sammen med alle de andre atleter. Jeg er ikke ret god til at sidde og følge med på nettet. Jeg havde fået rimeligt styr på foden ca. 10 dage før konkurrence-start, så vi pakkede mine ting og tog af sted.\nJesper har allerede skrevet en del om selve konkurrencen og det gør han langt bedre end jeg. Så jeg vil nøjes med at bidrage med et par af mine egne “learning-points”.\nSvømningen gik meget fint. Jeg har ikke svømmet alverden og alligevel ligger tiden inden for et par minutter af min bedste. Der var lidt forvirring da jeg skulle ud af vandet. Normalt viser de et skilt i vandet når der mangler 100m. Det glippede dog denne gang, så jeg var startet på en ekstra runde inden mit crew fik mig råbt op og jeg kom op på kanten.\nCyklingen gik fint. Jeg plejer at cykle lige op med Heiko og har endda tidligere kunnet køre ham ind. Heiko er 43 og tidligere elite-svømmer på landsplan i Tyskland. Han er en rigtig habil svømmer. Der ligger 8 atleter i en 50m bane og vi andre ligger og følger kanten frem og tilbage, så vi nærmest svømmer rundt i en oval. Heiko ligger så i midten og pisker frem og tilbage. I år var ingen undtagelse har slog sin tidligere rekord og røg ud af vandet under 3 timer. Det er en sand fornøjelse at se Heikos teknik når han glider forbi.\nJeg vidste Heiko var skarp i år. Vi dystede i 2010, hvor jeg satte cyklen først men blev overhalet på løbet af en ung ultra-hurtig Adrian og så Heiko. Men Heiko eksploderede omkring de 70-80km (ca.) på løbet. Stoppede, kom i gang igen, stoppede og kom i gang igen igen. Han endte (vist) som nr. 5 i 40+ timer. Ikke noget der passer en tidligere verdensmester og dobbelt vinder af stævnet. Så at han var tilbage i 2012, var helt sikkert for at sætte tingene på plads – og det gjorde han så!\nJeg hang på de første timer af cyklingen, uden fornemmelse for min placering og de andre i feltet. Bare Heiko og jeg. Det gik forrygende, men eftermiddagsheden ramte mig hårdt – rigtigt hårdt. Flere atleter peb over vrøvl med maven – jeg synes heller ikke jeg kunne mønster helt samme power og bakkede lidt af. Det hjælper mig så godt som altid i varmen – lidt ned i fart og så ride stormen af.\nDet gik også denne gang – men Heiko trives fint i varmen. Steve fra UK havde det også ganske OK, han klagede lidt over ømhed i nakken så han ikke kunne ligge så meget i bøjlen. Heiko brugte tilsyneladende heller ikke så meget bøjlen – men han var kælderkold. Holdt hårdt tempo hele vejen, stod op på cyklen og tissede på vej ned ad bakke. Jeg så ham stoppe een gang, for at få aften/nat-tøjet på.\nJeg har tidligere haft svært ved natten. Jeg får de ondeste søvnkriser, ofte direkte farligt at lade mig sidde på cyklen. Farligt både for mig, for de andre atleter og crewmembers i supportområdet. Sidste gang i Lensahn da jeg blev 2′er (VM 2010) kostede søvnkriser mig næsten en hel time. Det holder slet slet ikke i disse konkurrencer.\nSiden da har jeg derfor lavet lidt om på tingene. Jeg er begyndt at anvende Red Bull både i min træning og mere målrettet under konkurrence. Det virker rigtig godt for mig. Jeg har gennem vinteren haft nogle seje onsdage med 4 timers spinning/indendørscykling og fuldtidsarbejde. Det kan knibe lidt med koncentration og energi på dagens sidste træningspas. Men Red Bull har lige boostet de sidste watt ud af den sidste træningstime på disse monster-dage. Cool nok. Jeg prøver normalt at undgå for meget sukker når jeg ikke har direkte brug for det. Så i hverdagen jeg veksler mellem “light” og “skarpe” drikke.\nDa mørket faldt på gik det bedre end forventet og jeg nåede at tænke jeg blev skånet af søvn-monstrene denne gang. Sådan gik det naturligvis ikke. Jeg var mere frisk, da jeg helt klar har fået mere ro på op til disse konkurrencer. Dels fordi jeg selv er mere rutineret og dels fordi mit supportteam sparker mås. Men krisen kom, og jeg kæmpede – bravt. Sejlede rundt på cyklen og nåede lige at klage min nød til teamet. Jeg havde SÅ svært ved at holde mig vågen! Der var musik på ipod’en og de bryggede en stor Red Bull-cocktail til mig. Jeg nåede lige at bunde flasken, da det ondeste tordenvejr og slagregn startede. DEN kombination kunne holde mig vågen og jeg fik igen rul i cyklen. Et enkelt ukoncentreret øjeblik var dog ved at koste mig en tur i høballerne. Våde fedtede veje og en stærkt jagtende KG resulterede i at dækkende slap grebet i rundkørslen og jeg gled sidelæns. Heldigvis kun ca. 20cm, så fik de fat igen! Herligt når man føler nogen holder hånden over een.\nJeg fik sat cyklen som nr. 3. Andreas og John hjalp mig med omklædningen, alt var klar og klappede. Andreas var begejstret for placeringen og jeg fortalte han ikke skulle forvente jeg kunne holde den. Jeg burde selvfølgelig have flettet næbet. Tanken om mange måneder med kun 2*14km løbetræning pr. uge incl. en del smerter og frustration, ledte mig ikke til en forventning om 3 marathons i godt pace helt og aldeles smertefrit løb.\nMen sådan gik det. Jeg kom godt af sted på løbet. Fik nogle runder i skoene inden Sigurd satte cyklen. I starten fulgtes vi rundt. Det var hyggeligt, han holdt et godt pace og jeg ville lige snuse til hans teknik. Men han var virkelig selvkørende og fantastisk godt supportet af hans unge uerfarne team. Så jeg futtede videre i mit eget tempo. Smerterne i foden kom aldrig. Løbeturen var godt i gang og vi skruede lidt tempo på efter godt 30km. Jesper luntede med, holdt mit humør oppe, slæbte mit vand og hvad jeg ellers skulle bruge.\nVarmen ramte mig igen virkelig hårdt om formiddagen og jeg fråede alt hvad jeg kunne få snitterne i af isterninger og sodavandsis. Heldigvis kom skyerne igen og jeg fik bedre betingelser at arbejde under. Anna joinede og løb med nogle runder efter Jesper hoppede af med sit første marathon i stængerne. Maj løb med et par runder og Jesper kom stærkt igen og fik klemt sig over de 50km. Det var meget motiverende og underholdende.\nDer var hård kamp om 4. og 5. pladsen og på et tidspunkt overvejede jeg om de kunne nå op. Men 4. pladsen var slidt og baseret på tidligere erfaringer, så holder han ikke det hurtige udlæg hele vejen. Det var heller ikke tilfældet denne gang, Pascal Correc kom op på 4. pladsen, men ham havde jeg fulgtes lidt med tidligere og Pascal’s tempo kunne jeg godt matche. Så med de godt 8 runders forspring kom podieplaceringen aldrig rigtig i fare.\nDe sidste km bar præg af de manglede trænings-kilometre og konkurrence-pres, men jeg nød turen selvom benene var trætte.\nAlt i alt en dejlig oplevelse – godt selskab, meget fornemt resultat, flere erfaringer og mentalt overskud.\nTuren hjem var barsk, mange timer bag rattet med køretur over Fyn samt en spinning time kl 6:30 mandag morgen. Men jeg nåede det hele og fik rullet benene i gang.\nI dag er kroppen fornuftigt frisk, grejet er ved at tørre og jeg glæder allerede til at komme ud og lege igen!


Tag børnene med ud i det blå | CyclingWorld.dk\nTag børnene med ud i det blå\n2. februar 2021 2. februar 2021 CyclingWorld\nNår vejret er godt, er det bare med at hive børnene med udenfor. Dette er særligt en god ide, hvis de ofte sidder foran en skærm, når de sidder indenfor. Børn har brug for anden stimulans, end den de får fra en skærm, og den kan de få udenfor. Derfor er det bare med at trække i tøj, der passer til vejret udenfor og så tage børnene med under armen. Her i det følgende kan du finde gode ideer til, hvad du kan lave med dine børn ude i det blå.\nHvis du tænker, at I skal lave noget sammen, som også sørger for, at I får rørt jer lidt, kan du tage børnene med på cykeltur. Det er muligt at gøre, uanset hvor gammelt dit barn er, eftersom du til de helt små kan får et barnesæde til cyklen, eller du kan investere i en ladcykel. Sådan en synes de lidt større børn også, er sjov. Den bedste elladcykel til dig finder du ved gøre dine krav og behov klar for dig selv, så du ved, hvad du leder efter, når du kigger på markedet.\nEn cykeltur kan være nok i sig selv, men du kan også pakke mad og drikke i en kurv og så holde picnic et dejligt sted, eller I kan bruge cyklen som transportmiddel fra A til B, hvis I skal besøge nogle eller et sted hen.\nNogle gange er det godt med luftforandring. Børn synes ikke altid, at haven er lige sjov, og trænger derfor til at opleve nogle nye steder, som de kan få lov til at lege og udforske. Tag derfor børnene med på tur. Du kan blandt andet tage i zoologisk have eller lignende, hvis du ikke har noget imod at betale for underholdning, men der findes også mange gratis muligheder. Det gælder blandt andet sådan noget som at tage en tur i skoven, til stranden, til en ny børnevenlig by og andre lignende steder. Find eventuelt nogle bud på steder, som I kan tage hen, og lad så børnene bestemme, hvad den endelige destination bliver. Børn har godt af at bestemme lidt selv og tage beslutninger sammen med en voksen, så du kan udvikle deres selvstændighed. Desuden synes de ofte, at turen bliver lidt sjovere, hvis det er dem, der får lov at bestemme.\n← Verdens bedste cykelfilm\nMads Würtz Schmidt i bruttotrup til Tour de France 2021 →\n24. november 2020 24. november 2020 CyclingWorld\nGlasgow skal være værter for VM i 13 cykeldiscipliner i 2023\n10. februar 2019 10. februar 2019 CyclingWorld\nEkstraordinær kongres på vej i Danmark Cykle Union\n12. marts 2021 12. marts 2021 CyclingWorld