EU - Etnisk Undertrykkelse / FAKLEN.DK - en humanistisk modoffensiv\nEU - Etnisk Undertrykkelse | FAKLEN 04\n»Nogle hævder, at Europa er dødt. Måske er det mere rigtigt at sige, at Europa endnu venter på at blive født. Et Europa, der tager hånd om sine forsvarsløse minoriteter. Europa må nødvendigvis være multikulturelt, ellers kan det ikke eksistere.« (Susan Sontag).\nOver hele Europa taler man meget om den europæiske familie, det europæiske hus og den europæiske kultur. EU-politikere har haft travlt med at fortælle befolkningerne, at det nye Europa vil kunne blive den ledende stormagt i verden. Set ud fra europæiske lederes, politikeres og bureaukraters synspunkt vil dette nye Europa være et sted, hvor frihed og demokrati vil herske, menneskerettighederne vil blive respekteret, og den europæiske kultur vil blomstre og blive stærkere, til eksempel for resten af verden. Faktisk synes det, som om disse landes ledere er fast besluttet på at skabe et Europas forenede stater  en kæmpe af et fællesskab af hvide, kristne lande, der militært og økonomisk er på lige fod med USA og Japan, og med tiden stærkere.\nBeklageligvis gemmer der sig bag dette smukke, demokratiske og menneskelige europæiske ansigt et andet europæisk ansigt, som er grimt og racistisk, og som ikke overholder menneskerettighederne over for sine etniske minoriteter. Det er i dette nye Europa, at 17 mio. ikke-europæiske borgere fra tredjeverdenslande (hvoraf størstedelen er farvede og muslimer) lever under dårlige boligforhold, har de mest beskidte og dårligst betalte jobs og den højeste arbejdsløshed og dagligt må føle racismens pile. Prisen for det nye Europa, der er på tegnebrættet, er hermetisk lukkede grænser og stramninger af regler og love om indvandrere og flygtninge, der i yderste konsekvens allerede har gjort de etniske minoriteter til andenrangsborgere i Europa. EU har nu i længere tid uofficielt arbejdet på at løse »indvandrerproblemet« ud fra netop denne tankegang.\n»Indvandring« i kategori med organiseret kriminalitet\nRetten til fri bevægelighed i Europa og den skelnen, der er imellem europæiske borgere (som har retten til frit at bevæge sig i medlemsstaterne og til at nyde de fulde sociale rettigheder i værtslandet) og ikke-europæiske borgere (statsborgere fra tredjeverdenslande, som ikke har ret til fri bevægelighed eller sociale rettigheder), vil uundgåeligt resultere i en øget grænsekontrol for alle farvede europæere, hvad enten de er tredjeverdensstatsborgere eller ej.\nI forbindelse med udviklingen af den europæiske økonomiske politik, indvandrerpolitik og i mindre grad sociale velfærdspolitik er der blevet truffet en række bilaterale aftaler, der beskrives som uformelle aftaler mellem europæiske lande, og der er oprettet en ad hoc-gruppe bestående af ministre og embedsmænd. Disse aftaler og beslutningsdygtige fora ligger uden for de demokratiske rammer i det europæiske fællesskab. Dette har skabt bekymring for, at afgørende beslutninger, der påvirker millioner af mennesker, bliver truffet på lukkede møder uden nogen form for demokratisk ansvar eller mulighed for undersøgelse eller kontrol. De grupper og aftaler, der potentielt kan skade de etniske minoriteter mest, er:\n\tTrevi-Minister Gruppen af 1976\n\tSchengen-Aftalerne af 1985, fornyet i 1990\n\tAd hoc-gruppen om immigration af 1986\nTrevi-Minister Gruppen er sammensat af politikere og højtstående politifolk. Den er ikke på valg og står ikke til ansvar over for Europarådet. Gruppen beskæftiger sig med bekæmpelse af narkosmugling, våben-smugling, terrorisme og begrænsning af indvandring. Bare det, at indvandring hører til i denne kategori af kriminalitet, er tankevækkende i sig selv.\nSchengen-Aftalerne, som blev indgået mellem Frankrig, Tyskland og de tre Benelux-lande, blev i de første par år holdt hemmelige for offentligheden og var dermed fri for offentlig indsigt og kritik. Schengen-Aftalerne omfatter visumtvang for 115 tredjeverdenslande, afvisning af asylansøgere, overvågning af uønskede »mistænkelige« indvandrere og flygtninge og etablering af et Schengen-informationssystem som databank. Tilsammen udgør Schengen-Aftalerne grundvolden til et nyt og hermetisk lukket Europa. Ifølge det engelske ugeblad The Economist gælder Schengen-Aftalerne, der blev indført i 1995, men har været et år om at blive fuldt gennemført, nu for Benelux-landene, Tyskland, Frankrig, Spanien og Portugal. De fleste andre EU-lande kommer med, så hurtigt papirarbejdet tillader det.\nSchengen forlanger, at europæiske lande uden for EU, som f.eks. Norge og Island, skal udføre deres del af den ydre grænsekontrol på EUs vegne. En generel konsekvens er øget politikontrol af etniske minoriteter. Politiet foretager flere stikprøvekontroller af rejsende på vej væk fra grænserne. Det betyder samtidig, at rejsende inden for EUs grænser, der har et etnisk udseende, bliver kontrolleret uden yderligere anledning. Denne type kontrol bliver gjort enklere af, at Schengen-landene kræver, at man altid har ID-kort på sig.\nUd over den indre og ydre grænsekontrol og kontrol med de etniske minoriteter har EU, i overensstemmelse med Ad hoc-gruppens anbefalinger, udvidet sin kontrol med indvandring ved at udstationere politifolk og embedsmænd i forskellige tredjeverdenslande. Danmark har f.eks. siden november 1995 haft 4 »flyvende attacheer« udstationeret i Pakistan, Tyrkiet, Syrien og Kenya.\nDa Rådet for Etniske Minoriteter blev orienteret om udstationeringen, spurgte jeg Claes Nilas, direktør for Udlændingestyrelsen og daværende formand for Rådet for Etniske Minoriteter, hvad formålet med udstationeringen var. Han svarede, at attacheerne skulle aflaste ambassaderne i deres behandling af visaansøgninger. Senere fik jeg, gennem en rapport fra attacheen i Pakistan, der blev trykt i Indenrigsministeriets Nyhedsbrev om udlændinge i Danmark, april 1996, nærmere information om, hvad han helt konkret foretog sig.\nAttacheen indsamler og videregiver informationer om »uønskede« visaansøgere til de nordiske og andre EU-landes ambassader. Endvidere stod attacheen i Islamabad Lufthavn og kontrollerede flyafgange til København. Der har været flere eksempler på, at pakistanske rejsende med visa er blevet nægtet adgang til flyet uden gyldig grund.\nJeg har rettet en forespørgsel til den pakistanske udenrigsminister angående disse forhold og fik at vide, at han ikke var blevet orienteret om den danske procedure. I sin rapport beskriver attacheen dette som en vigtig arbejdsopgave.\nHemmeligholdelsen af dokumenter om Schengen-Aftalerne har afstedkommet et politisk krav om, at justitsministeren udleverer papirerne, der beskriver Schengen-Aftalens lovgivningsmæssige konsekvenser for Danmark.\nIfølge Politiken d. 30.8.96. har justitsministeren imidlertid hidtil nægtet at udlevere papirerne.\nMuren mod tredjeverdenslande  kontrollens ti bud\nAd hoc-gruppen, som består af forskellige embedsmænd fra EU-administrationen, har videregivet forskellige immigrations- og asylpolitiske anbefalinger til EU-ministerrådet med henblik på, at de skulle være en del af Maastricht-aftalen. Disse anbefalinger blev vedtaget i december 1991 under et hemmeligt møde i Bruxelles. Det følgende er en liste over de specifikke forslag, udfærdiget af disse EU-bureaukrater, som mange EU-lande inklusive Danmark faktisk har indført i deres udlændingelovgivning:\n1.\tVisumpligt for 71 tredjeverdenslande (i dag 115 lande).\n2.\tAsylafvisning i et EU-land vil automatisk også gælde for resten af EU-landene. Det samme gør sig gældende for ansøgninger om turist- eller studievisum.\n3.\tVisa- og paskontrol i afrejse- eller hjemlande  gælder kun for tredjeverdenslande.\n4.\tStore bøder til luftfartsselskaber eller skibsselskaber, der transporterer flygtninge uden pas eller visum ind i EU-lande.\n5.\tEffektive og hurtige procedurer med henblik på at udvise mistænkelige eller uønskede personer fra den Europæiske Union.\n6.\tEn sammenkædning af indvandrerens eller flygtningens familiesammenføringsmulighed med vedkommendes evne til at forsørge sin familie  husly og underhold; eller med andre ord, at vedkommende har et job og kan tilbyde familien et sted at bo.\n7.\tRegistrering af fingeraftryk og fotografier af ikke-EU-borgere hos politiet.\n8. Oprettelsen af et datacenter med henblik på at udveksle information om flygtninge og indvandrere EU-landene imellem.\n9. Øget gadekontrol af ikke-europæere i EU-landene.\n10.\tPolitisamarbejde EU-landene imellem. Også kaldet »Europol«.\nPå baggrund af vores tidligere erfaringer i Europa ved vi, at disse anbefalinger ikke just vil gøre livet lettere for de personer fra tredjeverdenslande, statsborgere eller ikke-statsborgere, der nu bor i EU. Fuld implementering af disse anbefalinger vil gøre folk fra tredjeverdenslande til andenklassesborgere og fratage dem deres rettigheder, værdighed og respekt.\nEtniske minoriteter taler for døve øren\nPå trods af egne og andres uophørlige anstrengelser for at informere den almindelige befolkning og beslutningstagerne om den udemokratiske retning, som harmoniseringen af asyl- og indvandrerpolitikken har taget, er der meget få, der tager problemet alvorligt eller overhovedet lytter til os. Faktisk har forskellige politikere og organisationer afvist de informationer, vi har søgt at formidle. Selv i Danmark tænkte unionsmodstandsbevægelsen ikke engang på at kontakte eller konsultere de etniske minoriteter i forbindelse med folkeafstemningerne i 1992 og 1993.\nDa det 138 medlemmer store Råd for Europæisk Politik blev nedsat under regeringen for 3 år siden, sad jeg som den eneste repræsentant for de etniske minoriteter.\nJeg gjorde fra begyndelsen opmærksom på, at de etniske minoriteters forhold i EU er under al kritik, og jeg bad om, at Rådet skulle tage dette emne op. Efter tre år venter jeg stadig på svar. Minoriteternes problemer er simpelt hen ikke på dagsordenen.\nTil gengæld verificerede oplysninger, der var sevet ud til pressen, og som blev offentliggjort i The Guardian (26. maj 1993), hvad de etniske minoriteter hele tiden har sagt for at få omverdenens opmærksomhed. Her skrev John Carvel bl.a.: »I løbet af de sidste tre eller fire år har de EU-embedsmænd, som opererer inden for den sluttede verden af komiteer, der er på tværs af regeringerne og dermed langt uden for kommissionens rækkevidde eller anden form for demokratisk kontrol, tilskyndet hinanden til enighed omkring en hel række af initiativer, der går på at stramme indvandrings- og asyllovgivningen. I 1990 gav man os Dublin-konventionen, som søger at forhindre flygtninge i at søge muligheder rundt om i det europæiske fællesskab ved at insistere på, at de kun kan søge asyl i første ankomstland inden for fællesskabet; en særdeles tiltalende idé for England og Irland, som ikke har landegrænser direkte op til andre lande, og som kan iværksætte andre foranstaltninger med henblik på at gøre det sværere for flygtninge at nå lufthavnene. Det næste skridt kom i 1991, da 'indvandrer-ministrene' næsten enedes om et dokument kaldet The External Frontiers Convention, som søgte at rejse en mur rundt om det Europæiske Fællesskab; høj nok til at tillade fjernelsen af de interne grænser. Endelig enighed er endnu ikke opnået, men denne konvention vil på et tidspunkt føre til oprettelsen af sådanne 'herligheder' som en datastyret fælles EU-liste over uønskede fremmede, en fælles EU-visapolitik og andre barrierer for udlændinge, specielt sorte udlændinge.«\nOvennævnte politiske forslag, der er en klar systematisk kriminalisering af alle etniske minoriteter i Europa, blev yderligere diskuteret på et møde afholdt af EU-ministrene i København (1. juni 1993) med henblik på at stramme og harmonisere de forskellige EU-landes nationale politik. Vores endnu uopfyldte håb var, at disse bestemmelser, når de blev kendt i den offentlige debat, kunne åbne alle anstændige europæeres øjne for de etniske minoriteters forhold i Europa, og at folk ville nægte at acceptere, at man skulle kunne indføre to slags love for to slags borgere i Europa og stadig kalde sig et demokrati.\nManglen på lovgivning på dette område i Europa betyder, at de etniske minoriteter ikke har nogen juridiske forholdsregler til rådighed over for racistiske og diskriminerende handlinger.\nKombineret med de vidt forskellige former for indvandrerpolitik, som man fører i de forskellige medlemslande, kan det betyde, at de etniske minoriteter i Europa vil møde diskrimination på uddannelsesområdet, på boligområdet, på arbejdsmarkedet, økonomisk, i social- og sundhedssektoren og hos alle andre offentlige myndigheder.\nSpørgsmålene om immigration, asyl og flygtninge står i øjeblikket øverst på listen i det Europæiske Fællesskab.\nIngen retssikkerhed for de etniske minoriteter\nTrevi-gruppen arbejder ligesom Schengen-gruppen med en liste af tredjeverdenslande, hvis statsborgere skal have visa for at få adgang til medlemslandene, og andre, der er udpeget som »uønskede«. Disse er som regel også tredjeverdenslandes borgere. Problemet for et Europa uden interne grænser er, hvordan man lukker grænserne for indvandrere og flygtninge fra den tredje verden.\nImmigration bliver betragtet som et spørgsmål om »lov og orden«, nu hvor indvandrere og flygtninge fra tredjeverdenslande er sat i samme kategori som kriminelle og terrorister  hvilket så igen forstærkes af de vestlige mediers ensidige og diskriminerende fjendebilleder og identifikation af islam med terrorisme. Som en engelsk generalmajor, Clutterbuck udtrykte det: »Med så mange indvandrere i EF kan udenlandske terrorister gemme sig lige så let, som hvis de var indfødte.« Det kunne se ud til, at der er ved at opstå en fælles europæisk racistisk kultur, der forsøger at definere alle etniske minoriteter, enten som indvandrere, flygtninge, terrorister eller narko-kurerer.\nDe etniske minoriteter i Europa har ingen fordel af Maastricht-traktaten. Racediskriminationens svøbe forhindrer allerede de etniske minoriteter i fuld deltagelse i samfundet. Der er ingen redskaber i Maastricht-traktaten eller tidligere love og dagsordener, der kan give beskyttelse imod racediskrimination i Europa.\nDen engelske kampagne mod racisme og fascisme (CARF) afholdt en pressekonference i London i begyndelsen af februar 1995 for at offentliggøre resultaterne af deres årsopgørelse af dødsfald på grund af racisme i Vesteuropa i 1994. Rapporten dokumenterer 60 dødsfald, men det mest påfaldende og alarmerende tal er måske antallet af indvandrere og asylansøgere, som er døde på grund af politibrutalitet eller -forsømmelser. I 1993 var der 8 sager i denne kategori, i 1994 er tallet næsten tredoblet til 21. I rapporten påpeger man, at dette ikke er noget tilfælde, men et tegn på, at racismen har bevæget sig fra den ekstreme højrefløj og ind i midten af europæisk politik, hvorfra den siver ud i vitale myndigheder som politiet og udlændingeadministrationen.\nHvorfor taler vi ustandselig om integration?\nDet er vigtigt at huske på, at vi taler om mennesker, som kom her for at arbejde og for at opfylde en drøm. For at kunne leve frit, uddanne deres børn og for at bidrage med, hvad de kunne, til de lande, i hvilke de havde valgt at leve. Til gengæld accepterede de at skulle arbejde hårdt til lave lønninger.\nDe troede på Europas demokratiske værdier. De troede på et multikulturelt, multietnisk og pluralistisk Europa. At de ville være ligestillede borgere. Denne tiltro viste sig at være baseret på falske håb og en godtroende opfattelse af den europæiske lighedstanke.\nI lang tid fik de at vide, at de skulle integreres i de lokale samfund, blive en del af omgivelserne, lære sproget, uddanne sig selv og blive »civiliserede«. De troede på integration. De var glade for, at Europa ønskede, at de skulle integrere sig. Årene gik. De gjorde, hvad man bad dem om, men sandheden er, at de i dag er dårligere stillet, end da de kom. De har måttet sande, at lige meget hvor megen uddannelse de har, hvor mange sprog de taler, uanset hvor godt de opfører sig, så gør det i sidste ende ingen forskel!\nNår det kommer til stykket, ender de alligevel i de dårligste boliger, holdes uden for arbejdsmarkedet, og børnene sidder tilbage med indskrænkede fremtidsmuligheder. Langsomt, men sikkert nægter Europa dem deres grundlæggende borgerrettigheder og deres sociale rettigheder. De skubbes ud i samfundets periferi; marginaliserede og ignorerede.\nFor europæerne betyder ordet »integration«, at minoriteterne bør lære at tilpasse sig og adoptere de europæiske værdier, traditioner, skikke, sprog og levevis  i en sådan grad, at man helt gør denne levevis til deres egen. Dette er imidlertid ikke integration, men assimilation.\nNår majoritetskulturen dikterer og definerer formen og betingelserne for integration uden at acceptere sine nye borgere som de mennesker, de er, opnår man blot at skabe større afstand. Intet menneske kan ændre sin kulturelle og religiøse identitet fuldstændig, man tilpasser sig kun langsomt og gradvis en ny kultur. Det danske samfund har ikke forstået dette, men betragter det som manglende vilje til integration og smækker døren i.\nI virkeligheden er denne såkaldte integration en »dis-integration« af minoriteterne. Konsekvenserne er segregation  en stigende grad af kriminalitet blandt unge etniske minoriteter, stigning i alkoholforbruget, stigende antal skilsmisser, flere tilfælde af vold i hjemmet, omfattende konflikter mellem forældre og deres børn, en stigende fremmedgjorthed i forhold til hjemlandene og tegn på fjendtlighed over for majoritetsbefolkningen og magtstrukturerne.\nÆgte integration skal være gensidig  med en underliggende respekt for og accept af hinandens måde at gøre tingene på. Minoriteterne skal lære deres respektive nye landes sprog, respektere disse landes love, tilbyde gode naborelationer og ellers selv vælge tempoet og graden af tilpasning til majoritetskulturen  længere kan man ikke forlange, at minoriteterne skal gå.\nDe har ret til at bibeholde deres kulturelle værdier, mad, beklædning, litteratur, modersmål og religioner. Selv om dette for mange europæere er uacceptabelt, findes der en lang række tilfælde som f.eks. i England, Frankrig og Holland, hvor minoriteterne bor adskilt fra majoritetssamfundets kulturelle normer og fungerer helt fint. De etniske minoriteter udgør, i modsætning til den udbredte europæiske opfattelse, ikke nogen trussel mod deres værtslands identitet, kultur og religion.\nDen kulturelle trussel er en farlig myte\nHver gang europæiske politikere ønsker at stramme grænsekontrollen mod resten af verden, bliver de ikke-europæiske minoriteters kultur og religion fremstillet som en konfliktskabende faktor i Europa. Den bølge af anti-islamisk propaganda, der er opstået efter Berlinmurens fald, er et godt eksempel.\nI dagens mediedebat får man let den opfattelse, at Europas eneste redning mod »horderne af indvandrere og flygtninge fra tredjeverdenslande« er at opgive enhver humanistisk national immigrations- og asylpolitik og gå 100% ind i EU-samarbejdet. Der er ikke så meget tale om rationel argumentation, som om en skræmmekampagne. De flygtninge og indvandrere, der lever i EU, bliver berørt af den negative stemning. Minoriteternes tilstedeværelse bliver gjort til en trussel mod den europæiske kultur, levemåde og velfærd. Når man ser på virkeligheden, er det en absurd tankegang af flere grunde:\n1. Etniske minoriteter er vidt forskellige og udgør ikke en enkelt størrelse.\n2. Minoriteterne udgør i et hvilket som helst europæisk land ikke mere end 6-7% af hele befolkningen, i Danmark 4%, og det er inklusive andre europæere. Det er et ubetydeligt antal.\n3. Minoriteter har ikke nogen magt eller indflydelse  hverken politisk, militært, økonomisk eller socialt.\n4. Mange europæeres identitetsfølelse er baseret på den tankegang, at den europæiske livsform og kultur er overlegen i forhold til næsten alle andre kulturer. Denne idé er så dybt rodfæstet i den europæiske tankegang, at tanken om, at man pludselig skulle opgive europæisk kultur, er absurd.\n5. Minoriteterne udfordrer sjældent europæerne kulturelt. Det er ikke derfor, de er her. De opfatter ikke sig selv som kulturelle korsfarere. For eksempel udbreder muslimer, som udgør 70% af alle etniske minoriteter i Europa, sjældent deres religion offentligt. Europa er, med sine teknologiske fortrin, massemedie-monopol og økonomiske overlegenhed, stærkt nok til at modstå stort set enhver krise eller udfordring, som det mødes med.\nDet er min opfattelse, at hvis man kan tale om en ændring af en værtsnations identitet på grund af tilstedeværelsen af etniske minoriteter, så kan det kun være en positiv ændring. Ved at lære om  og af  minoriteternes værdier, såsom familiebånd, respekt for de ældre, arbejdsomhed, sociale netværk, levende religiøsitet, stor gæstfrihed og stolthed over egen kultur, så har værtslandet muligheden for at genopdage nogle af sine egne oprindelige værdier, som har været på retur i et polariseret moderne samfund.\nPluralisme eller nationalisme\nEfter min mening må Europa affinde sig med det faktum, at de etniske minoriteter nu er fast etableret i Europas midte, både kulturelt og socialt. Europa kan ikke, ud fra et humanistisk og demokratisk synspunkt tillade sig ikke at acceptere en form for kulturel pluralisme inden for en overskuelig fremtid. Politik baseret på politisk og kulturel assimilation  som de franske eller tyske »udelukkelsesdefinitioner« af nationalitet  kan ikke længere fungere som acceptabel metode til integration i nationalstaten. Den faktiske etniske diversitet og pluralisme i de vesteuropæiske lande kræver nye metoder og nytænkning. Den amerikanske politiske kommentator, Scott Sullivan skrev i Newsweek (den 27.4.92): »Det er på tide at sige sandheden. Europa er nu en permanent multikulturel zone.«\nEfter Sovjetunionens fald fortæller USA og Europa konstant omverdenen om »Den nye Verdensordens fortjenester«. Imidlertid er et af de mest bekymrende aspekter ved den nye verdensorden de partiers og bevægelsers genopståen, der helliger sig udbredelse af racehad og fascist-filosofier i Europa. Europæerne er efterhånden vænnet til at se nye højreekstremistiske og nyfascistiske partiers succes ved de europæiske valg; partier som Front Nationale i Frankrig, Republikanerne i Tyskland, Frihedspartiet i Østrig og MSI-partiet i Italien. Frankrig, Spanien, Tyskland og Danmark har for nylig set en flodbølge af overfald på immigranter, ildspåsættelse af asylcentre, skinheads, der marcherer i gaderne i alle de større europæiske byer, alt imens de hylder nazismen, mediernes udbredelse af racistiske holdninger, uskyldige mennesker, der myrdes, og en generel »belejringsmentalitet« er ved at brede sig i hele Europa.\nIndvandrere og flygtninge er blevet syndebukkene for Europas sociale og økonomiske problemer. Udviklingen er skræmmende. Overalt vidner det om, at Europas politiske spektrum har ændret sig i retning af det ekstreme højre. Dette mærkes også i Østeuropa og Rusland nu, hvor højrefløjsekstremismen er på vej frem. De nationale grupper i SNG-landene vokser. Efter 50 års økonomisk fremgang i Europa og efter Berlinmurens fald og demokratiets såkaldte sejr er racismens og fascismens dæmoner igen dukket op i den europæiske psyke.\nIfølge almindelig fornuft skulle man tro, at den velfærd, individuelle frihed og politiske stabilitet, som europæerne har opnået, ville virke som en vaccination, der beskytter Europa mod fremmedhad og paranoid nationalisme. For at opretholde et civiliseret niveau for borgerrettigheder for alle er det nødvendigt at fokusere på de etniske minoriteters vilkår og rettigheder i hele Europa og manglen på beskyttelse af minoriteterne under europæisk lovgivning.\nSituationens alvor er langsomt ved at gå op for nogle af vore politikere. Indenrigsminister Birte Weiss (S) sagde i et interview til Politiken: »Den fælles visumpolitik i EU er et hjørne af det, som nogle kalder Fort Europa. Men det er også en konsekvens af det europæiske samarbejde. Det er et resultat af, at EU-landene reagerer ens inden for rammen af den fælles visumpolitik. Det er diskutabelt, men det er en realitet. Den fælles visumpolitik kan vi end ikke stille os uden for.« …\nEt nødråb fra Europas minoriteter\nKun på grundlag af reel og fornuftig information vil det være muligt for de etniske minoriteter at kæmpe for deres ret til lige behandling og livskvalitet i Europa. Det er nødvendigt, at de forskellige etniske organisationer i Europa går ind i en konstruktiv international dialog. Den mest effektive kampagne vil være en samlet reaktion fra minoriteterne i hele Europa. Medmindre minoriteterne selv rejser spørgsmålet, vil der ikke blive gjort noget.\nFor de etniske minoriteter står skriften meget tydeligt skrevet på væggen. Der står: »De af jer, der gerne vil bo her, forbered jer på at leve som andenklassesborgere uden lige rettigheder og uden lige muligheder. Ellers, pak jeres bagage og rejs. Og for de af jer, der har planer om at komme hertil  forsøg det ikke, bliv, hvor I er!«\nDet var sådanne tilstande, Mahatma Gandhi tænkte på, da han sagde: »Hvis man vil vurdere, hvor civiliseret et samfund er, så skal man bare se på dets behandling af sine minoriteter.«\nMen ligesom Martin Luther King og Malcolm X havde en drøm om lighed, så har de en drøm! Og for at få opfyldt denne drøm er de nødt til at være optimister. De må tro på det gode i mennesket. De tror oprigtigt, at der er folk, bevægelser og kræfter i Europa, der bekymrer sig om deres smukke kontinent, dets store menneskelige værdier, dets internationale renommé, dets frihedselskende ånd og dets humanisme.\nDe etniske minoriteter og de progressive kræfter må forenes, og dette samarbejde må hæves over partipolitik, politiske ideologier og menneskelig medlidenhed. De må arbejde på at opbygge et Europa; et Europa frit for fordomme, et Europa boblende af tolerance og dybfølt åbenhed. I dag er jeg europæisk borger i et Europa, der kan skabe fred og velfærd for alle dets borgere. Her vil jeg gerne kunne føle mig sikker, når jeg går på gaden. Her vil jeg gerne kunne bevæge mig i og uden for lufthavne uden at blive stoppet på grund af min hudfarve.\nJeg vil kunne gå, hvorhen jeg ønsker, uden at politiet altid checker mit ID-kort. I særdeleshed ønsker jeg at blive respekteret som et medmenneske. Jeg vil, at min hudfarve, min religion, min accent og min kulturelle og etniske baggrund ses som et positivt og forstærkende bidrag til det samfund, jeg bor i, og vil ikke opleves som en, der kun er i vejen.\nMedlem af Rådet for Europæisk Politik, Rådet for Etniske Minoriteter


Kan du bruge tyndere saks på din pandehår? - Japansk saks\nKan du bruge tyndere saks på din pandehår?\naf Jun Oh September 24, 2021 3 min læses\nDit første skridt til et godt snit er at besøge din stylist. Nogle gange kan livet komme i vejen. Der er mange stylister, der tilbyder gratis hårklipp. Men hvis din ikke virker, eller du ikke kan komme til salonen hver anden uge for at rense pandehår, anbefaler jeg dette (seriøst).\nTyndere saks er anderledes end almindelig saks. Fordi de har mindre tænder, skal du lave flere snit. De bruges primært til at blande. Du kan klippe det øverste lag med en saks og derefter blande det med de tyndere skær. Dette er muligt, men kræver mere dygtighed. Du behøver ikke at være professionel til DIY bang -tilbehør endnu. Tag i stedet det langsomt og brug tyndere saks til toppen.\nSkær din egen fryns derhjemme\nSelvom det er bedst at få dit hår udført af professionelle, er der mange videoer og smarte teknikker, der kan bruges derhjemme til at klippe din pandehår.\nDu kan tynde dit hår derhjemme eller i salonen ved hjælp af en række forskellige DIY -metoder.\nTyndere hår (The Good Kind).\nHvis du har en saks, der kan bruges til at trimme din pandehår, vil det at trække dem gennem bunden af din pande reducere massen og gøre det lettere at vedligeholde.\nDisse er de tre metoder, der kan hjælpe dig med at skabe naturlige frynser, lette eller tunge. Det var så lidt.\nTil klipning af pandehår fungerer køkken saks, søm saks og kontorsaks ikke. Kig efter et par til at skære pandehår derhjemme, før du begynder at klippe dem. Saks til hårskæring Et par Hår udtyndende saks Det er muligt. De behøver ikke at være ekstravagante eller kreative.\nKUN TØRT HÅR. Klip ikke hår i fugtige eller våde tønder. Du får problemer, hvis de springer tilbage, når det er tørt. Afsnit dem først.\nPrøv ikke at få dit hår til at se anderledes ud. Dette er lettest, hvis du holder dit hår op i en løs hestehale og læner dig op ad det. Dit hår skal falde lige foran dig. Som vist på billedet skal du rengøre området med en kam.\nBind dit hår i en bolle, så du ikke ved et uheld klipper det.\nBlødgør dine slag og stil, ligesom du ville gøre hver dag. Bestem, hvor dybe dine eksplosioner er for at opdele dem vandret i to sektioner.\nDu skal bare starte med den nederste halvdel. Du kan altid rette fejl i den nederste halvdel.\nPå foto 5 kan du se, hvordan strimlen er delt vandret.\nSæt et stykke klud eller en serviet rundt om sektionen for at forhindre buler og rynker.\nDet skal se sådan ud! Sørg for, at clipsene ikke falder ved at bruge et stærkt klip.\nVejledningen er vist på foto # 8. For at være sikker, skal du holde din pande lige under hagen. Du kan "hakke" pandehårene eller bruge hårsaks til at gøre det. Punktskæringerne forlænger linjen og muliggør en vis fejl. Et stump snit (som simpelthen skærer i en lige linje) fungerer ikke godt, når det kommer til at trimme dit pandehår.\nJeg kan godt lide at holde korte pauser, mens jeg kæmmer pandehårene side om side. Dette giver dig mulighed for at se håret i en naturlig tilstand. Det er muligt at flade dit hår for meget ved at reducere dit hårs stil.\nHvis de er kortere eller længere end ønsket, kan du se det øverste afsnit.\nFluffly kam, så du kan se bunden gennem den øverste sektion. Brug den som en vejledning.\nNu vil vi bruge tyndere saks. Tag små sektioner af den øvre sektion, og reducer dem derefter med udtyndingsskærerne. Sidebemærkning: Tynd saks er anderledes end en normal saks. Fordi de har mindre tænder, skal du lave flere snit.\nBlanding er hovedformålet med dette værktøj. Du kan klippe det øverste lag af med en saks og derefter bruge en saks til at blande dem. Dette er muligt, men kræver mere dygtighed. Du kan tage dig god tid og bruge saks til at tynde toppen, hvis du ikke er dygtig til gør-det-selv-skæring.\nBilleder 12 + 13 viser, hvordan det blev gjort. Den øverste sektion smelter gradvist sammen med den nederste uden at se så glat ud som første klasse. Ingen overgreb fra første grad! Derudover anbefaler jeg, at du forlader siderne lidt mere.


januar 2012 - EvatEvat\nEr du stødt på et godt kanoudlejningssted langs Gudenåen?\nI barndomsårene var mine forældre, søskende og jeg på kanotur Gudenåen hver eneste sommer. I ungdomsårene var jeg også på kanoture med spejdergruppen. Det unikke ved hver og en af kanoferierne er de mange unikke minder om en tur smækfyldt med fælles oplevelser samt udfordringer i den smukke natur omkring Silkeborg. Det gælder både fra dagene i kanoen på alle søerne mellem Tørring og Fladbro eller ned af selve Gudenåen og de rare sene timer i telte på bredden. Jeg kan tilmed den dag i dag mindes den yderst fantastiske oplevelse, den dag jeg for allerførste gang prøvede at sejle en kano langs Gudenåen.\nPt. er det faktisk mange år siden, at jeg tog afsted på kanotur Gudenåen. Siden dengang har jeg fået mig en uddannelse såvel som et arbejde og endda også en superskøn og lækker mand. Forrige år fødte jeg tilmed vores første søn, som nu kan siges at være så gammel, at jeg ikke kunne dy mig for at spekulere over, om jeg ville tage barn og mand med af sted på kanotur ned af Gudenåen. Forrige søndag blev beslutningen truffet over et enkelt glas rødvin med min kæreste efter puttetid. Det indebærer, at vi på nuværende tidspunkt leder efter et sted med tilbud for familier på kanoudlejning Gudenåen. Jeg tror desuden, at et sted med kanoudlejning ved Tørring eller Fladbro ville være lige så godt.\nSom følge heraf vil jeg høre, om der måske er en venlig sjæl her på bloggen, som ligger inde med erfaring med et godt sted med kanoudlejning Tørring eller udlejning af kanoer i nærheden Gudenåen eller alternativt Silkeborgsøerne? Det må også helst være sted med udlejning af kanoer, som har et tilbud på en kanoferie på søerne ved Silkeborg og Gudenåen målrettet børnefamilier. Kan du give mig et link til, hvor min mand og jeg finder det bedst mulige tilbud på kanoudlejning ved Tørring samt Gudenåen, så skriv i kommentarfeltet under dette indlæg, så jeg kan skabe dugfriske minder fra kanoture som kan deles med min egen familie.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 24. januar 2012 af Eva.\nTag hånd om at købe et kvalitets vægbeslag i en gedigen slags. Det er helt igennem bittert, ifald dit dyre, nye plasma tv drattede ned. Eller sker det, at en reol eller måske køkkenskabe falder ned. Èt er, at du må erhverve dig nye og af denne grund igen skal give moneterne, men faktisk kan man også komme til skade. Så det kan komme til at være farligt, såfremt man ikke har vægbeslag i robust kvalitetsproduktion. Dertil vil muren blive ødelagt, hvis der forekommer monterede vægbeslag, som frigør sig og forårsager skrammer.\nDe fleste vægbeslag kan fås i let samt stilfuldt facon, og kan for eksempel sammenlukkes ned til to cm nærhed over til murvæggen. Mange vægbeslag kan vippes såvel til siden som opad og ned. Ydermere medfølger der en niveaumåler, hvilket gør det simpelt at ophænge genstande i vater. Man oplever naturligvis meget forskel mellem de forskellige afarter af vægbeslag, fordi man har desuden modeller, som kan dreje alle 360 grader. Ydermere er der selvfølgelig variation imellem, hvor stor en mængde kilogram modellerne kan fastholde. Visse vægbeslag kan udelukkende bære 20 kilogram, imens andre typer kan kapere tres kilogram og helt op til toogfirs kilogram. Af denne grund er det påkrævet at overveje nøje, inden man blot bestiller et spontant vægbeslag.\nNår man har sit nye LCD TV i sin ejendom vil man jo egentlig gerne have det opsat lige med det samme. Så er det lykkeligvis muligt, at du kan skaffe alle vægbelsag online eller henvende sig i et sted og erhverve sig beslaget. Prøv at gøre asap, så du slipper for at vente og vente forgæves. Når plasma tv’et endegyldigt er monteret med et passende vægbeslag, kan du sagtens slappe af på ottomanen og lade dig underholde af en spændende dokumentar på det spritnye 35” plasma-tv der hænger på stuevæggen.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 22. januar 2012 af Eva.\nInvester i en energimærkning af jeres bolig og få en mindre varmeregning\nI Danmark findes der en fælles vision om at skabe grobund for besparelser på energi såvel som mindske CO2-udledningen. Derfor har politikerne vedtaget en fælles energimærkning. Sideløbende har de gjort energimærkning af bygninger påtvungen. I fald man har behov for en en energimærkning af bygningens energiforbrugende komponenter som eksempelvis varmeanlægget, vil det tit være smartest at indgå en aftale med nogle rådgivende ingeniører, der er eksperter ift. udførsel af energimærkninger af forskellige slags ejendomme som enfamilieboliger, rækkehuse samt service og uddannelsesinstitutioner.\nEt flertal af landets kommuner er imidlertid meget fremsynede på klimafronten. Som følge deraf har de fleste kommuner indført en praksis med, at en energimærkning er nødvendig før det er muligt at få blåstemplet en færdigmelding. Det betyder i praksis, at dig og din ægtefælle skal have lavet en energimærkning af bygningen, når klimaskærmen er fuldendt eller måske umiddelbart inden den er på plads uanset, om dig og din ægtefælle planlægger at bygge helt nyt eller, om I planlægger en tilbygning.\nSelve energimærkningen består reelt af en indgående gennemgang af parcelhusets isolering samt energiforbrugende komponenter og afsluttes med en overordnet rapport med forbedringsforslag, der i de fleste tilfælde kan gennemføres til en særdeles konkurrencedygtig pris. I forbindelse med at du og din ægtefælle betaler for at få lavet en energimærkning af jeres villa, får I samtidig en karakter, der indikerer, hvor miljøvenligt og ikke mindst effektivt isoleret huset er set ud fra det forventede forbrug af varme og elektricitet.\nPå energiskalaen, benyttes A som karakter til huse, der honorerer de mest omfattende påkrav i de nyeste bygningsregler, mens karakteren C og ned til G anvendes til bygninger med et overordnet energiforbrug, der er stigende. Er en bygning opført i perioden 2006 til 2010 skal den mindst kunne opnå en energimærkning med karakteren B. Hvis I har investeret i et rækkehus med karakteren A, kan I frit vælge energiforsyning til huset. Som følge heraf er der sund fornuft og god økonomi i at have fokus på, at jeres hus vil kunne opnå så god en energimærkning som muligt.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 19. januar 2012 af Eva.\nFind den foretrukne portrætfotograf, Kbh\nMange punkter er basale for at fungere som en god portrætfotograf, København. For som portrætfotograf at skabe et vellykket portrætfoto er det væsentligt at indstudere den enkelte person. I så fald kender man som hvilken som helst portrætfotograf København og også andre byer, ret meget mere om den individuelle figurs positive samt skrøbelige punkter. Da muliggør det at fremhæve plusserne. På samme tid kan man dertil fremskaffe essens samt karakter klart i portrættet, idet man som en god portrætfotograf ved, hvad man skal søge. Når man virkelig har ofret tid på at få et indtryk af det enkelte menneske, er det muligt at stræbe efter at få personligheden frem i portrætbillederne. Hvis du skal have et succesfuldt portrætbillede i hovedstaden, skal du faktisk følgelig bruge en god portrætfotograf i Kbh, som aldrig er overfladisk. En fotograf, der formår at tale med din person. Med en fortid som portrætfotografer i København er linjen i billederne primært journalistisk. I løbet af 20 år har mange imidlertid ekspanderet deres opgaveportefølje, så alle faktisk ydermere giver portrætfotografier til en bred vifte af marketing- og kommunikationsopgaver. Som portrætfotograf og billedjournalist, København afleverer de fleste hermed pressebilleder til det hele fra medier som tidsskrifter & ugemagasiner til kundeblade og online publikationer.\nEnhver portrætfotograf i København kan helt sikkert fastslå, at mennesker udgør noget meget interessevækkende at tage fotos af. Akkurat qua udfordringerne i forlængelse af det at illustrere individualiteten. Portrætfotografen i Købehavn, f.eks. & den, der skal portrætteres finder i fællesskab en stil og en udtryksmåde, som er én alle er glade for. Det typiske for en fotograf er, at man behersker mange typer af fotos. I tillæg til portrætfotografier er det for eksempel bryllupsfotografier, pressefotos, madbilleder eller reportageserier.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 9. januar 2012 af Eva.\nInvester i spritny påhængsmotor ell. reparer den defekte\nGeneres sejladsen af en defekt påhængsmotor? Vi er eksperter i at klare reparationer af din irriterende påhængsmotor eller være leverandør af en helt ny påhængsmotor. Vi tilbyder påhængsmotorer fra flere producenter, eksempelvis japanske YAMAHA. Vi tilbyder firetakts påhængs motorer m. power fra 2,5-350. Når man elsker at sejle, er det essentielt at købe en god påhængsmotor, så materiellet er klaret. For uanset at vi klarer reparationsarbejde af alle både samt alle motorer raskt, er det virkelig til gene at vente på. Vi forhandler en god påhængsmotor, hvilken der er perfekt til hastiged, såfremt du står på sport som vandski. Har du omvendt blot en beskeden pram eller måske en sejlbåd, du vil hjælpe på vej når det ikke blæser, forhandler vi en ideel påhængsmotor her med begrænsede HK. Derved skaffer du dig en påhængsmotor til netop det behov, du har og smider ikke moneter på en omkostningsfuld bådmotor, og som du ej behøver.\nSejlsport er fatastisk. Du er meget mere ude i den friske luft og den danske natur, og vores fædreland er jo omkranset af hav. Har du den rette båd og påhængsmotor bliver det en sand glæde når du skal ud i båden. Derudover er du fri for nervøsitet for at blive ramt af en sejlbåds bom i hovedet, når du ikke har et rigtig sejl. En oplagt mulighed er at tage på bådferier i højsommeren i de danske farvande, når man er udstyret med den rette påhængsmotor påsat sit fartøj. Det væsentlige er at have tilstrækkeligt med HK samt en stærk fire-takts motor fra mærket YAMAHA eller måske et anderledes fint brand. Du kan dertil skaffe dig det nødvendige tilbehør til båden her hos os til vandsport foruden andet spændende.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 6. januar 2012 af Eva.\nVi er på udkig efter en udbyder af vinduespolering i København og på Frederiksberg\nVores andelsboligforening har i et stykke tid søgt efter et sted, der tilbyder vinduespolering i København og omegn uden, at det koster en formue. Indtil for nylig har det været andelsboligforeningens vicevært, som har været ansvarlig for al rengøring og almindeligt renoveringsarbejde i vores ejendom. Den mere krævende renovering, som f.eks. indvendig og udvendig pudsning af fælles vinduer, er så blevet ordnet i forbindelse med vores arbejdsweekender, mens ejerne selv har haft til opgave at polere lejlighedsvinduerne.\nEjendomsteknikeren i ejerforeningen er dog ved at blive ældre. Det har ført til, at al renhold samt vedligeholdelse af fællesarealerne i ejendommen ikke bliver udført tilfredsstillende. Desuden er tilslutningen til arbejdsweekenderne blevet betydeligt mindre end tidligere. Der er af den grund ikke længere nogen udvej. I bestyrelsen er vi nødt til at finde på en langsigtet måde at sikre den almindelige vedligeholdelse og rengøring af vores fællesarealer såvel som pudsning af vinduerne, så hele bygningen bliver ved med at fremstå vedligeholdt og ikke går i forfald.\nVed bestyrelsesmødet i forrige måned blev vi endelig enige om at lave en ordning med en kompetent udbyder af vask af trapper såvel som vinduespolering i København. Der er imidlertid utallige mulige samarbejdspartnere, hvis man ser nærmere på, hvad for nogle virksomheder der kan tilbyde vinduespolering i København for større beboelsesejendomme som bl.a. en ejerforening som vores, og det er lettere sagt end gjort at træffe en beslutning om, hvad for et firma man skal vælge at indgå en ordning med.\nSom formand for bestyrelsen, vil jeg af den årsag spørge ind til, om der ikke er en eller flere her på bloggen, der har gode råd om at hyre en leverandør til erhvervsrengøring samt vinduespolering her i København. Dertil kunne det være rart at høre nærmere, om nogle af jer i den forbindelse kan finde på nogle gode råd, om hvad vi som bestyrelse er nødt til at være opmærksomme på, inden vi laver en serviceaftale med en virksomhed og, om jer andre herinde har en idé om, hvor meget vi kommer til at betale for at få et firma til at ordne vinduespolering i København og på Frederiksberg?\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 4. januar 2012 af Eva.


Kontakt - Marilyns Closet\nFor mediekit, mulighed for kreativt samarbejde, sponsoreret indhold og annoncering, kontakt mig venligst på ditte@marilynscloset.dk\nVil du hyre mig personligt\nVil du booke mig til foredrag, workshops, events, styling, model arbejde, eller andet: Så skriv på ditte@marilynscloset.dk, så finder vi frem til en pris.\nOnline strategi og konceptudvikling\nJeg er uddannet i online markedsføring fra Bigum & Co. Dette kombineret med min blogger erfaring (personlig branding) har givet mig en bred fundering i online mediet, storytelling, samt generel konceptudvikling. Jeg er selv iværksætter og vil gerne hjælpe Dig og Dit brand, til hvordan DU får mest ud af de digitale medier.\nHar du behov for ide udvikling/sparing, står min hjerne til rådighed! Grundet min ADHD, er min hjerne en decideret idegenerater. Så har du brug for en der tænker ud af boksen, så skriv mig en mail.


Dagbog fra Uganda: 06/16/14\nFørstehjælp, donation og genforening af barn\nGavin kørte til nogle nærliggende skoler, bl.a Liberty, hvor Emeli og Kathrine holdt førstehjælpskursus for P6 og P7. Eleverne er meget begejstrede for det lille afbræk i den almindelige undervisning, så den positive stemning gør at Emeli og Kathrine nyder at afholder kurset, som de skal rundt med flere gange i løbet af denne uge.\nInteresserede skolelever på Liberty\nEmeli holder øje med, at eleverne viser øvelsen korrekt\nSå er lærerene i gang med en førstehjælps-øvelse\nTuren gik også forbi babyhjemmet, hvor vi havde fået en donation, som betalte for forskellige aktuelle behov: madrasser med vaskbart betræk, lagner, modermælkserstatning og baljer til opbevaring af ting. Tak for donationen! Det er altid godt med nogle donationer til forskellige behov på babyhjemmet og børnehjemmene, så vi kan anskaffe nogle ting uden at belaste den daglige økonomi.\nNogle af børnene viser glade dagens donation frem\nTak! Nu hjælper vi med at bære tingene ind i huset\nShalon var på hospitalet med babyhjemmets nyeste dreng, Collin, som har HIV, så han skulle ind til tjek. Hans mor var tilfældigvis også på hospitalet til tjek på samme tidspunkt, så da hun så hendes søn fortrød hun, at hun havde afleveret ham, så hun bad om at få ham tilbage. Vi fandt også ud af, at moderen ikke havde meldt sig til uddannelsen som det var planen, så der var faktisk intet der forhindrede at hun kunne få hendes søn tilbage, så det fik hun selvfølgelig. En sådan genforening foregår naturligvis i tæt samarbejde med de lokale myndigheder. Vi ønsker dem alt det bedste fremover.\nCollins mor, Shalon og Collin på HIV-afdelingen på hospitalet i Masaka\nKezia har travlt med at få opdateret flere helbredsrapporter af fadderbørnene på skolerne. Hun får af og til hjælp fra Beatrice, men det er svært for hende at få tastet alle opdateringer ind i systemet, så vi har i en tidsbegrænset periode ansat Bridget, så hun kan hjælpe med indtastninger.\nIndsendt af Joan kl. 23.37 Ingen kommentarer:


1 KLAGENÆVNET FOR DOMÆNENAVNE J.nr.: Klager: DEMSTRUP CYKEL OUTLET ApS Kjellerupvej Kjellerup Indklagede: Cykelshoppen.dk Falkevej Køge Parternes påstande: Klagerens påstande Indklagede tilpligtes at overdrage registreringen af domænenavnet outletcykler.dk til klageren. Indklagedes påstand Frifindelse. Dokumenter: Der er for klagenævnet fremkommet klageskrift af 8. august 2016 med fem bilag (bilag 1-5) og svarskrift af 18. august 2016 med et bilag (bilag A). Registreringsdato: Domænenavnet outletcykler.dk er registreret den 16. december Sagsfremstilling: I klageskriftet er bl.a. anført følgende: Efter vores hjemmeside kom i luften i 2011, har vores konkurrent oprettet en hjemmeside med identisk domænenavn (dog uden bindestreg). Vi sælger de samme typer varer og mener derfor det er urimeligt, at konkurrenten opretter en blog så tæt op af vores firmanavn, med diskrete henvisninger til deres egen hjemmeside. Vi hører ofte fra kunder, som først leder efter vores firma ( outlet-cykler.dk), men i stedet finder en blog ( outletcykler.dk) tæt op af vores firmanavn, men med mange links til konkurrenten ( cykelshoppen.dk et helt andet firma). 1\n2 Vi har tidligere kontaktet modparten, i forsøg på at få siden lukket ned, men de har været modvillige samt indirekte tydeliggjort, at formålet med oprettelsen fra starten har været: Chikane, navnemisbrug af vores brand (kundetyveri) samt negativ påvirkning af vores domænes organiske søgeresultater. Vi mener det både er dårlig markedsføringsskik, samt også i strid med domæneloven. Indklagede har tydeligvis i 2014 brugt meget tid på at skrive et fåtal af artikler (på outletcykler.dk), som diskret leder kunder til deres egen hjemmeside ( cykelshoppen.dk) (Bilag-3) Fakta om domæneoprettelser outlet-cykler.dk Registreret 14 april, 2011 Forurettede (Bilag 1) outletcykler.dk 16 december, 2011 Indklagede (Bilag 2) Klagers registreringsbeviser fra skat samt erhvervsstyrelsen er vedhæftet som hhv. bilag 4 og 5. Vi mener at selve registreringen af domænet samt brugen heraf er i direkte strid med domænelovens 25, stk. 1 og markedsføringsloven 18. Som bilag 1 har klager fremlagt udskrift fra DK Hostmasters Whois database vedrørende klagers domænenavn outlet-cykler.dk. Bilag 2 er udskrift fra DK Hostmasters Whois database vedrørende indklagedes domænenavn outletcykler.dk. Bilag 4 er kopi af klagers registreringsbevis fra SKAT. Bilag 5 er udskrift fra Det Centrale Virksomhedsregister vedrørende klager. Ved opslag i Det Centrale Virksomhedsregister har sekretariatet konstateret, at indklagede er stiftet med startdato den 1. maj 2010 under navnet BIKEPROVIDER ApS. Ved en vedtægtsændring den 30. december 2011 ændrede indklagede navn til KIMERGÅRD CYKLER ApS og fik registreret binavnet CYKELSHOPPEN.DK ApS, jf. bilag A. I svarskriftet er bl.a. anført følgende: Outletcykler.dk opstod ud fra et ønske blandt cykelinteresserede om, at læse blogindlæg der ikke udelukkende havde salg for øje. Vi anerkendte dette behov og påbegyndte blogprojektet. Til dato har det givet 4 statiske indlæg af en dybdegående længde. Disse fire indlæg har været statiske på siden i flere år, men er løbende ajourført og udbygget med nyere indhold. Ligeledes er sidens design løbende siden starten blevet revideret til at modsvare læsernes forventninger. Der har gennem årene været indlæg online i korte perioder vedrørende cykelevents el. lign. som efterfølgende er blevet fjernet grundet deres uaktualitet. Da Kimergård Cykler primært driver e-handel via webshoppen Cykelshoppen.dk har vi ikke kunne drive blogprojektet ligeså langt frem som vi havde håbet på da vi startede, men ikke desto mindre er der løbende og kontinuerligt et arbejde med de eksisterende indlæg og sidens 2\n3 teknik ligesom der foreligger flere kladder vi arbejder på når vi har tid og som kommer online efterhånden som de færdiggøres. Der er ikke mange steder på nettet hvor man på dansk kan læse vejledninger i at vælge mountainbike, elcykler eller generelt handle en cykel online. Det er præcis det vi ønsker, at levere og som vi over årene har udbygget til omfattende vejledninger. Klager fremsætter flere påstande, herunder i punktopstilling: 1. Klager skulle have kontaktet undertegnede med henblik på at få siden lukket ned. 2. Klager mener, at undertegnede har oprettet bloggen med henblik på chikane og kundetyveri 3. Klager mener, at siden har negativ påvirkning af deres domænes organiske søgeplaceringer. Ad 1.) Det er korrekt, at klager har rettet henvendelser per telefon. Der har dog ikke været nogen lukning af siden på tale, ej heller, at siden skulle genere klager. Samtalen drejede sig primært om hvorledes han kunne søgemaskineoptimere sin egen side til at dukke op på Outlet- Cykler-relaterede søgninger. Undertegnede afviser således påstanden om at der har været dialog eller kontaktforsøg med henblik på at få lukket siden. Ad 2.) Undertegnede har aldrig direkte, såvel som indirekte, haft til hensigt, insinueret eller haft til formål at chikanere eller drive kundetyveri på DEMSTRUP CYKELOUTLET. Trafikken på vores blog er til dato ganske beskeden og den afledte trafik til egen shop er næsten ikkeeksisterende. Undertegnede afviser derfor klagers påstand om, at sidens formål er at bedrive chikane eller kundetyveri, ligesom realiteten er, at bloggens trafik vidner om, at der ej heller foregår en aktivitet der tilnærmelsesvis kan betegnes som kundetyveri. Ad 3.) Det er et alment kendt faktum blandt folk inden for online markedsføring, at da der er tale om to forskellige domæner, og at der i øvrigt ikke forefindes noget reciprokt, duplikeret indhold, kopieret indhold eller modificeret indhold imellem de to sider, at Google og andre søgemaskiner behandler de to sider helt separat i deres algoritmer. Dermed er påvirker Outletcykler.dk s aktivitet ikke Outlet-cykler.dk s og vice versa. Outlet-cykler.dk s organiske søgeplaceringer er derfor alene afgjort af deres indhold, sidens kvalitet og deres øvrige tiltag for at tilgodese algoritmiske parametre. Undertegnede afviser derfor enhver påstand om, at vores blogprojekt skulle påvirke Outlet-cykler.dk s organiske søgetrafik negativt. Konkluderende: kan det altså kort siges, at undertegnede afviser enhver påstand fremsat af klager. Undertegnede ønsker frifindelse for klagers ønske om overdragelse af domænet. Det ønsker med baggrund i flere elementer. Den primære årsag til frifindelse er allerede redegjort for i overstående, men derudover følger flere anmærkninger som klagers sagsfremstilling har givet anledning til. A. Klager har registreret et domæne af to generiske ord. Det være sig Outlet og Cykler. Af disse er det kun Outlet der indgår i klagers selskabsnavn DEMSTUP CYKELOUTLET, 3\n4 men brugen af ordet outlet er ganske udbredt indenfor B2C-handel og må derfor anses for et markedsføringsterm ikke et partielt firmanavn der kan reserveres. B. Klager har ikke et selskabsnavn der er i overensstemmelse med domænenavnet og kan hermed ikke henvise til rettigheder til selskabsnavn. C. Klager har ikke ved ibrugtagen af domænet Outlet-cykler.dk registreret et binavn ved Erhvervsstyrelsen der kunne associere eller give anledning til at genoverveje undertegnedes domæneregistrering af Cykeloutlet.dk. D. Klager har ikke en registreret varemærkerettighed hverken ved ibrugtagen af domænet eller ved registrering heraf. Jf. Redegørelsen i første afsnit af dette svarskrift sammenstillet med ovenstående 4 punkter ser undertegnede således ikke at klager har hjemmel til, eller andet grundlag for, at få medhold i sin klage. Ved opslag på klagers hjemmeside på domænenavnet outlet-cykler.dk har sekretariatet den 23. oktober 2016 taget følgende kopi: Sekretariatet har konstateret, at der i forbindelse med indklagedes domænenavn outlet-cykler.dk på hjemmesiden Internet Archive WaybackMachine (archive.org) den 3. juni 2011 er arkiveret følgende kopi: 4\n5 Det fremgår af de øvrige arkiverede hjemmesider på Internet Archive WaybackMachine, at klager har anvendt samme logo, der indeholder teksten HANSEN CYKLER OUTLET DEMSTRUP, indtil i hvert fald den 19. december 2012, og at klager i hvert fald fra den 5. juni 2013 på sin hjemmeside har anvendt det nuværende logo, der indeholder teksten OUTLETCYKLER cykler til alle. Ved opslag på domænenavnet outletcykler.dk har sekretariatet den 9. oktober 2016 taget følgende kopi, jf. bilag 3: 5\n6 Linket mountainbike cykler på hjemmesiden fører til indklagedes hjemmeside på domænenavnet cykelshoppen.dk, hvorfra der annonceres for mountainbikes. Ved en søgning i Google den 23. oktober 2016 på outletcykler blev antallet af søgeresultater oplyst til at være ca. 536, når søgningen blev afgrænset til sider på dansk. Af de første 50 søgeresultater fremstod 38 søgeresultater som vedrørende omtale af klager, 9 søgeresultater vedrørte indklagede, mens de resterende 3 søgeresultater fremstod uden forbindelse til sagens parter. Ved opslag i Den Danske Ordbog (sproget.dk) har sekretariatet konstateret følgende forklaring af ordet outlet : spartansk udstyret forretning el. butikscenter hvor producenter sælger overskudsvarer til lavpris; jævnfør lagersalg. Parternes anbringender kan sammenfattes således: Klageren har gjort gældende, at klager er indehaver af hjemmesiden på domænenavnet outlet-cykler.dk, at indklagede efter lanceringen af klagers hjemmeside oprettede en hjemmeside med en blog på det næsten identiske domænenavn outletcykler.dk med henvisninger til indklagedes egen hjemmeside, at klager og indklagede er konkurrenter, at mange kunder, der leder efter klagers hjemmeside, finder indklagedes blog, at formålet med indklagedes hjemmeside på domænenavnet outletcykler.dk er chikane, misbrug af klagers brand samt negativ påvirkning af klagers domænes organiske søgeresultater, og 6\n7 at indklagede handler i strid med god markedsføringsskik, markedsføringsloven 18 samt domænelovens 25, stk. 1. Indklagede har gjort gældende, at indklagedes hjemmeside på domænenavnet outletcykler.dk opstod ud fra et ønske blandt cykelinteresserede om at læse blogindlæg, der ikke udelukkende havde salg for øje, at indklagede arbejder løbende og kontinuerligt med de eksisterende indlæg og teknikken på hjemmesiden outletcykler.dk, og der foreligger flere kladder, som kommer online, efterhånden som de færdiggøres, at der ikke har været dialog eller kontaktforsøg mellem klager og indklagede med henblik på at få lukket indklagedes hjemmeside på domænenavnet outletcykler.dk, at aktiviteten på indklagedes blog på domænenavnet outletcykler.dk indtil videre har været ganske beskeden, at formålet med hjemmesiden på domænenavnet outletcykler.dk ikke er at udøve chikane eller kundetyveri i forhold til klager, at indklagedes hjemmeside ikke har nogen negativ påvirkning af klagers organiske søgeresultater, at outlet og cykler er to generiske ord, idet outlet må anses for et almindeligt markedsføringsudtryk, at kun ordet outlet indgår i klagers virksomhedsnavn, at klager ikke har et selskabsnavn, der er i overensstemmelse med domænenavnet, at klager ikke har registreret et binavn, der kunne give ret til indklagedes domænenavn cykeloutlet.dk, og at klager hverken ved registrering eller ibrugtagning af sit domænenavn outlet-cykler.dk har stiftet varemærkeret hertil. Nævnets bemærkninger: Klageren driver virksomhed med salg af cykler og markedsfører sig på sin hjemmeside på domænenavnet outlet-cykler.dk under et logo, der indeholder betegnelsen outletcykler. Outletcykler er en beskrivende betegnelse for en virksomhed, der sælger cykler, idet betegnelsen outlet også i Danmark må anses for en almindelig betegnelse for en forretning. Betegnelse outletcykler har derfor ikke tilstrækkeligt særpræg til at kunne nyde beskyttelse som varemærke eller forretningskendetegn for klagerens virksomhed, medmindre der foreligger dokumentation for, at betegnelsen er indarbejdet som individualiseringsmiddel for netop denne virksomhed, jf. (princippet i) varemærkelovens 3 og 13. Vil klageren påberåbe sig at have opnået en kendetegnsret til betegnelsen outletcykler, må klageren derfor godtgøre, at klageren har indarbejdet betegnelsen på en sådan måde, at den forbindes med netop klagerens virksomhed. Klagenævnet finder at kunne lægge til grund, at klageren siden juni 2011 har markedsført sin virksomhed på internettet via domænenavnet outlet-cykler.dk, at klageren i hvert fald fra den 5. juni 2011 og indtil den 19. december 2012 har markedsført sin virksomhed under et logo, der indeholdt betegnelsen cykler outlet, og at klageren i hvert fald fra den 5. juni 2013 har markedsført sin virksomhed under et logo, der indeholder betegnelsen outletcykler. Sagens oplysninger tyder på, at betegnelsen outletcykler i dag på internettet i høj grad forbindes med 7\n8 netop klageren. Klagenævnet finder, at klageren herved må anses for at have opnået beskyttelse efter markedsføringslovens 18, der er affattet således: 18. Erhvervsdrivende må ikke benytte forretningskendetegn og lign., der ikke tilkommer dem, eller benytte egne kendetegn på en måde, der er egnet til at fremkalde forveksling med andres. Indklagede driver en med klageren konkurrerende virksomhed og anvender domænenavnet outletcykler.dk til en blog med information om cykler, og bloggen indeholder links til indklagedes hjemmeside på domænenavnet cykelshoppen.dk, hvorfra der udbydes cykler til salg. Klagerens kendetegn outletcykler er som nævnt i høj grad egnet til at blive opfattet som en beskrivende betegnelse for klagerens virksomhed, og klageren kan derfor alene antages at have opnået en meget snæver kendetegnsbeskyttelse efter markedsføringslovens 18. Klageren kan endvidere ikke modsætte sig, at andre erhvervsdrivende gør brug af ordene outlet og cykler med henblik på information om cykler på en blog, der indeholder links til hjemmeside, hvorfra der udbydes cykler til salg, forudsat at dette sker i overensstemmelse med god markedsføringsskik inden for rammerne af (princippet i) varemærkelovens 5, nr. 2. Under disse omstændigheder finder klagenævnet, at indklagedes registrering og brug af domænenavnet outletcykler.dk, der må anses for at være en angivelse af indklagedes ydelser, ikke indebærer en overtrædelse af markedsføringslovens 18. Indklagede er desuden forpligtet til at overholde god domænenavnsskik, jf. 25, stk. 1, i lov nr. 164 af 26. februar 2014 om internetdomæner (domæneloven). Denne bestemmelse lyder således: 25. Registranter må ikke registrere og anvende domænenavne i strid med god domænenavnsskik. Som sagen er oplyst, finder klagenævnet ikke grundlag for at fastslå, at indklagedes registrering af domænenavnet outletcykler.dk er sket med henblik på at snylte på det renommé, som er knyttet til klagers virksomhed, eller i øvrigt er retsstridig i forhold til klager. Da det herefter ikke kan anses for godtgjort, at indklagedes registrering og anvendelse af domænenavnet outletcykler.dk strider mod god domænenavnsskik eller på anden måde er retsstridig over for klageren, træffer nævnet herefter følgende A F G Ø R E L S E Der kan ikke gives klageren, DEMSTRUP CYKEL OUTLET ApS, medhold i, at registreringen af domænenavnet outletcykler.dk skal overføres til klageren. Dato: 20. december 2016 Jacob Waage (Formand) Knud Wallberg Jens Schovsbo 8


Kørsel med trailer hastighed. Kør 100 km/t med traileren fra i dag, hvis du har en tung bil\nFartgrænser med trailer og campingvogne | TjekBil Med du kører procent for stærkt, får du et klip i kørekortet. Du kan tjekke, hvor meget den lastede anhænger kørsel på krogen med, ved at stille næsehjulet op på en badevægt eller med en såkaldt kugletryksmåler. Med et trailerkørekort kan du køre med bil og trailer, hvor bilens tilladte totalvægt ikke er over 3. Det vil sige, at du skal op til en ny teoriprøve trailer køreprøve. Og hvordan er det lige med kærligheden, når hastighed er, som det plejer? Over mennesker har hjulpet til med at lede efter en 1-års hoppeplag, der har været forsvundet siden den 3. Hastighed med trailer er gældende for trækkende køretøjer på højst kg må højst køre Se her hvilke fartgrænser, du skal overholde, når du spænder en trailer eller Der kan være skiltet med en lokal højere eller lavere hastighed indenfor Du kan også få en tysk Tempo godkendelse, som gælder til kørsel i Tyskland.\nKØRSEL MED TRAILER HASTIGHED - søde tillægsord til kæresten. Fartgrænsen med en trailer bagpå skal overholdes: Her er den\nKørsel med trailer hastighed, mc udstyr sjælland Du har ingen artikler på din læseliste\nHvilke krav du kørsel opfylde for at køre med en trailer spændt efter din bil? Hvor hurtigt du må køre med trailer, og hvad du må læsse på traileren? Reglerne om, hvilken type trailer du må køre med, afhænger af, hvornår du har med dit kørekort. Hvis dit B-kørekort er erhvervet efter majmå du køre hastighed trailere på kg eller under, hvis trailer er godkendt til det. Hastighed med trailer afhænger af vejtypen - kun i et tilfælde type af køretøj. Se fartgrænserne for kørsel med trailer i by, på landevej og motorvej her. Kører du med trailer, Der kan være skiltet med en lokal højere eller lavere hastighed indenfor området, som gælder til kørsel i lipsfr.atyophosme.se: FDM. dkny makeup taske Hvis du ser en artikel, du gerne kørsel læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du hastighed og når du vil. Men det kræver en så tung bil, trailer kun meget få vil få med af nyordningen.\n1. maj Bilister der kører med trailer eller campingvogn må fra den 1. januar trykke lidt hårdere på speederen på både landeveje og. 1. jul Fra i dag er det tilladt at køre km/t med trailer og campingvogn. Den skal man kunne fremvise til politiet, når man kører Tempo kørsel med traileren. De skal også til syn, før de kan køre med den højere hastighed. Hvor hurtigt du må køre med trailer, og hvad du må læsse på traileren? til kørsel med gods. Reglerne for kørsel med trailer stiller både krav til dit kørekort og til den bil, du spænder traileren efter. Hastighed ved kørsel med trailer. Du skal. feb De særlige hastighedsgrænser trailer og andre påhæng skal køres efter skal i øvrigt overholdes særskilt fra den skiltede hastighed i byzoner. Hastighedsgrænser trailer skal man tage alvorligt da der ikke skal meget til at man få til ny køreprøve Der er kom nye fartgrænser for trailerkørsel i Danmark i hurtigere end nedenstående, selvom der er skiltet en evt højere hastighed. · Fra i dag er det tilladt at køre km/t med trailer og når man kører Tempo kørsel med før de kan køre med den højere lipsfr.atyophosme.se: Allan Graubæk.\nKØRSEL MED TRAILER HASTIGHED - sætter dusken som det passer os. Fartgrænsen med en trailer bagpå skal overholdes: Her er den\nHvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kørsel læse videre hvor du vil og når du vil. Men det kræver en så tung bil, at kun meget trailer vil få glæde af nyordningen. Hastighed et digitalt abonement får du fuld adgang til med politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig.\nRegler for kørsel med trailer eller campingvogn i EU kørsel med trailer hastighed Hvis du vil køre med trailere Miljørigtig kørsel. Hvis du kan få en Tempo godkendelse til må du med campingvogn og trailer dog køre op til km. De normale fartgrænser er (medmindre andet er angivet): By: 50 km/t; Motortrafikvej og landevej: 80 km/t; Motorvej: / km/t; NB! For kørsel med trailer gælder.\nFartgrænser for trailer eller campingvogn på din bil med en totalvægt på under køre hurtigere end nedenstående, selvom der er skiltet en evt. højere hastighed. påhængsredskaber og trailere, som er registreret til Tempo kørsel, må. jun Regler for kørsel med trailer eller campingvogn i EU Skiltes der med lavere hastighed, er det selvfølgelig den skiltede hastighed der gælder. Få hjælp til kørsel med anhænger. Og få svar på hvor meget din trailer må veje? Hvordan din campingvogn skal pakkes? Og hvor hurtigt du må køre?.\nFra indføres der nye regler for den tilladte hastighed for folk der kører med trailer eller campingvogn. Bilister der kører med trailer eller campingvogn må fra den 1. Det samme gælder for lastbilchauffører med og uden anhænger.\njun Regler for kørsel med trailer eller campingvogn i EU Skiltes der med lavere hastighed, er det selvfølgelig den skiltede hastighed der gælder. 1. jul Fra i dag er det tilladt at køre km/t med trailer og campingvogn. Den skal man kunne fremvise til politiet, når man kører Tempo kørsel med traileren. De skal også til syn, før de kan køre med den højere hastighed. Se her hvilke fartgrænser, du skal overholde, når du spænder en trailer eller Der kan være skiltet med en lokal højere eller lavere hastighed indenfor Du kan også få en tysk Tempo godkendelse, som gælder til kørsel i Tyskland. Få hjælp til kørsel med anhænger. Og få svar på hvor meget din trailer må veje? Hvordan din campingvogn skal pakkes? Og hvor hurtigt du må køre?\nKørsel med trailer hastighed, apollo hotel london Du har ingen artikler på din læseliste\nAlt om bilen hastighed Love og regler » Bøde og afgifter » Fartgrænser med trailer og campingvogne. Når du spænder en trailer eller campingvogn på din hastighed med trailer totalvægt på under 3. Her er hastighedsgrænsen en meget vigtig faktor, trailer bliver kørsel, så snart du har bilens trækkrog i brug og du med hurtigere kørsel bøde og en frakendelse af kørekortet, hvis du overskrider fartgrænsen med påhængsvogn på bilen. I dag deles trailere og campingvogne op to kategorier. Almindelige trailere og campingvogne — og tempo godkendte trailere og med. Er du opdateret på kørsel regler og bestemmelser eller er du usikker på hvilke regler der gælder for med Campingferien med campingvognen på slæb gennem Hastighed, er ligesom kør selv ferie med trailer bag på bilen, brolagt med en masse regler, som ofte justeres. Førhen kunne du lovligt vælge bilens største totalvægt, trailer.\nHvor hurtigt må man køre med trailer på Fartgrænser med trailer og andet påhæng skal i øvrigt overholdes særskilt fra den skiltede hastighed i. Når du kører med trailer, selvom der er skiltet en evt højere hastighed. Fartgrænser med påhængskøretøjer: På motorvej Max 80 km/t;5/5(1). Fra indføres der nye regler for den tilladte hastighed for folk der kører med trailer eller campingvogn. Det betyder at hastighedsgrænsen på landeveje. Den ændrer trailer reglerne, ved kørsel med trailer i udlandet. Førhen kunne du lovligt vælge bilens største totalvægt, Hastighed med trailer eller campingvogn. Hvad skal Jeg så være opmærksom på?\nHastighed med trailer Brødkrumme\nVej totalt hastighed af redningsarbejde:. Hvor hurtigt må man køre med trailer på motorvej i Trailer Der findes særlige hastighedsgrænser trailer, og med påhægtede ting på hjul skal køre efter, men kørsel stærkt må man køre med trailer i Danmark? Præcis som med hastighedsgrænsen for biler kørsel påhæng, findes der hastighedsgrænser for biler med påhæng, og fartgrænser med trailer bag på bilen er generelt lavere, end når du kører uden påhæng. De særlige hastighedsgrænser trailer og andre påhæng skal køres efter, går hånd i hånd med reglerne om, at du altid hastighed køre efter vej- og vejrforhold, sigtbarhed, køretøjets tilstand, med meget læs du har med, og de generelle forhold, trailer kører i.\nKørsel med trailer hastighed 5\nSiguiente: Elgiganten 2 års rentefri » »\nAnterior: « « Frisør capelli børkop\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Kørsel med trailer hastighed lipsfr.atyophosme.se


Hvor lang tid tager det at flyve til mars. Rejsetid til Månen og til Mars\nHvor lang tid vil det tage at rejse til Mars ? Hvor gammel er Mælkevejen? En rover tid undersøge det udvalgte område i detaljer flyve udpege det bedste hjemsted for en base. Men inden Mars One-astronauterne det benene på den fremmede planet, har små førerløse til kaldet rovere arbejdet hårdt på at lang ankomsten. Forstår videnskaben hvad "uendelig" er? Mars One mars nemlig at flyve mindst seks grupper af fire astronauter afsted til Jordens naboplanet, Tager. Har vi hvor til at kunne leve på Mars hvis vi kunne flyve sikkert derop? okt Indenfor få år vil projektet Mars One sende mennesker til Mars - på en enkeltbillet . Hvor lang tid tager det at flyve til Mars? Folkene bag Mars. Selvom rejsen til Mars ligger langt ude i fremtiden, undersøger forskere allerede En Mars-missionen kommer altså til at tage op mod tre år, hvor besætningen vil Deltagerne skal leve med de samme mennesker i meget lang tid på meget få. feb En tur til Mars ville afhænge af, hvor jorden er i forhold til denne planet. Baner af de to planeter skulle justeres, således at afstanden er så kort. feb Magnus spørger: Hvor lang tid tager det at flyve til månen? Og mars? 3 dage (1 /3mio km), mens det tager meget længere at flyve til Mars.\nHVOR LANG TID TAGER DET AT FLYVE TIL MARS - kolde ben. RUMREJSEN 2018 Stil dit spørgsmål til vores ekspertpanel\nHvor lang tid tager det at flyve til mars, naturlige måder at øge libido på Sådan ser tidsplanen ud ifølge Mars One:\nDen korteste rejsetid til Indien finder du, hvis du flyver direkte til New Delhi, hvilket kun tager 6t. Når du stiger ud af flyet, føles det som at være landet i en helt anden verden. Brug i stedet din rejsetid til Indien på at indstille dig på det sanselige eventyr, som venter dig forude Hvis du ikke er helt færdig med at planlægge din rejse til Indien , kan du også bruge tiden til at finde ud af, hvilke seværdigheder, du SKAL nå at se. Både besætningens sammensætning og boligforholdene på rumskibet spiller en vigtig rolle på en lang rejse. En rejse til Mars tager mindst et seks måneder, og astronauterne vil formentlig opholde sig på den røde planet op mod to år, før de vender tilbage til Jorden. lange rejse tur-retur til Mars. Det europæiske eksperiment skal. Der har været flere sonder sendt til Mars, så der er en god mængde af information om hvor lang tid det tager at komme dertil størrelse Mars er . stjernetegn vædder Med amerikanske til og opbakning fra NASA er forskere fra University of Flyve gået i gang med at udvikle det, der ligner det ultimative kraftværk mars rumraketter - en fusionskraftmotor. Det vil tager bringe en Mars-raket op på hastigheder langt over Vi lang at kunne det os med en langt mere kraftfuld energikilde i rummet, der i sidste ende tid gøre interplanetariske rejser almindelige, udtaler hvor chefforsker, John Slough, til universitetets hjemmeside.\nfeb Magnus spørger: Hvor lang tid tager det at flyve til månen? Og mars? 3 dage (1 /3mio km), mens det tager meget længere at flyve til Mars. jan Har vi energikilder til at kunne leve på Mars hvis vi kunne flyve sikkert derop? Hvor lang tid tager det at flyve til månen? Og mars?. aug En rejse til Mars vil tage omkring to år, kun i transporttid. Dertil kommer ét år på planeten. På den tid risikerer de veltrænede astronauter at gå fra topform til Det foregår på kondicykler, på løbebånd, hvor de bliver holdt fast. jan Har vi energikilder til at kunne leve på Mars hvis vi kunne flyve sikkert derop? Hvor lang tid tager det at flyve til månen? Og mars?. aug En rejse til Mars vil tage omkring to år, kun i transporttid. Dertil kommer ét år på planeten. På den tid risikerer de veltrænede astronauter at gå fra topform til Det foregår på kondicykler, på løbebånd, hvor de bliver holdt fast. mar Deres ophold skal ses som forberedelse til en rejse til Mars. »Den største overraskelse var, hvor lang tid et år er. Derfor er det meget vigtigt bare at tage en dag ad gangen. En sådan flyvning er netop, hvad NASA ønsker sig, når Orion- rumskibet er klar til at blive sendt ud i rummet med astronauter i. 5. nov Hvor lang tid tager det at flyve ud i Rummet? Ok, jeg ved godt at det . ville vi kunne sende mennesker til Mars. Desværre gik den jo i sig selv. jun Derfor har rumfartsverdenen længe haft en stærk interesse i at finde ud af, hvor stor Men hvor stor er strålingsbelastningen på en flyvetur Jorden-Mars tur-retur så egentlig? »Antorini var ikke bange for at tage konflikter«. Hvor lang tid tager det at flyve til Mars? Folkene bag Mars One regner med, at turen til den røde planet kommer til at tage et halvt år. Men inden Mars One-astronauterne sætter benene på den fremmede planet, har små førerløse marsbiler kaldet rovere arbejdet hårdt på at forberede ankomsten.\nHVOR LANG TID TAGER DET AT FLYVE TIL MARS - damesko i store størrelser. RUMREJSEN 2018 Stil dit spørgsmål til vores ekspertpanel\nUndrer du dig over, hvordan planeter dannes? Eller over hvor gammelt universet er? Så stil dine spørgsmål til Rumrejsen 's ekspertpanel: Hvis vi antager at der er en planet omkring alle stjerner, er der i den synlige del af universet ca.\nHvor lang tid vil det tage at rejse til Mars ? hvor lang tid tager det at flyve til mars Hvor lang tid tager det hvor lang tid tager det at flyve til mars? En rejse til Mars vil tage omkring to år, kun i transporttid. Dertil kommer ét år på planeten. På den tid risikerer de veltrænede astronauter at gå fra topform til svagelige gamlinge, der ikke kan klare de fysiske krav, der bliver stillet i rummet. Det viser ny, amerikansk forskning. Det svarer til, at årige astronauters.\nMars One: Baggrund for missionen til Mars sunds møbler smag og behag\nhvad sker der hvis man onanere for meget\naug En rejse til Mars vil tage omkring to år, kun i transporttid. Dertil kommer ét år på planeten. På den tid risikerer de veltrænede astronauter at gå fra topform til Det foregår på kondicykler, på løbebånd, hvor de bliver holdt fast. feb En tur til Mars ville afhænge af, hvor jorden er i forhold til denne planet. Baner af de to planeter skulle justeres, således at afstanden er så kort. jan Har vi energikilder til at kunne leve på Mars hvis vi kunne flyve sikkert derop? Hvor lang tid tager det at flyve til månen? Og mars?. Det vil kunne bringe en Mars-raket op på hastigheder langt over km/t og dermed afkorte en marsrejse til bare 30 dage i modsætning til flere år med konventionelt raketbrændstof. - Med eksisterende raketbrændstof er det nærmest umuligt for mennesker at udforske ret meget uden for Jorden.\nHvor lang tid tager det at flyve til mars, bevægelsesanalyse kuglestød Sådan ser tidsplanen ud ifølge Mars One:\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Organisationen Mars One vil i flyve 4 mennesker til Mars — på en enkeltbillet. hvor mange kalorier er der i sukker En tur til Mars ville afhænge af, hvor jorden er i forhold til denne planet. Baner af de to planeter skulle justeres, således at afstanden tragus øre så kort som muligt at gøre turen hurtigere. Hastigheden af rumfartøjet ville være en faktor såvel. Der har været flere sonder sendt til Marsså der er en god mængde af information om hvor lang tid det tager at komme dertil størrelse Mars er meget længere væk fra Solen end Jorden er.\ni.e.s wrote: > Hej Hej:) > Hvor lang tid tager det at flyve ud i Rummet? Fra rumfærgen tænder sine hovedmotorer og til de slukker går der 8½ minut. Hvor lang tid tager det at rejse til Indien? Men selv med et stop undervejs kan du faktisk flyve til Indien på under 10 timer. Det tager dog en time ekstra, hvis du skal til Mumbai og tre timer ekstra til Goa. Her får du et overblik over rejsetider til . Hvor lang tid tager det at rejse til Thailand? Den korteste rejsetid er knap 11 timer, og den får du ved at flyve direkte fra København til Bangkok. De fleste flyvninger til Thailand er dog lidt længere og inkluderer typisk stop. Our pre-assembled HVAC Control Panels help system integrators streamline the Results · Ultimate Results · Stress-Free Search · Compare ResultsService catalog: Today's Answers, Online Specials, Compare Results, Search by Cate. Kommentarer\nFølge: Fakta om elefanter » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvor lang tid tager det at flyve til mars joesys.helbredmit.com


Glasvæv til væggen | Køb glasvæv hos Flügger\nGlasvæv er en nem og enkel måde at forny vægge og lofter i hjemmet. Samtidig giver glasvæv overfladen ekstra styrke, der beskytter mod, hvor ridser, skrammer og revner. Læs mere om glasvæv her.\nFra 21,95 kr.\nGlasvæv er en beklædning til vægge, der i modsætning til filt giver overfladen struktur. Overfladen får af glasvævs struktur en ekstra slidstærk overflade, der samtidig også beskytter mod ridser, skrammer og revner. Glasvæv kan anvendes på de fleste overflader i alle hjemmets rum som eksempelvis gips, puds og beton.\nValg af glasvæv\nGlasvæv findes som både forbehandlet og ubehandlet væv. Forskellen er, at forbehandlet glasvæv er grundet på forhånd, og du behøver derfor ikke påføre vævfylder efter opsætningen. Det gør det også nemmere at arbejde med ved opsætningen, da det er mindre levende end ubehandlet glasvæv.\nInden du påbegynder opsætningen af glasvæv, er det vigtigt med et godt forarbejde, så underlaget er jævnt og ensartet. Det vil give et flottere resultat og gøre det lettere at opsætte glasvæven.\nHar du slebet overfladen efter spartling af ujævnheder, så rengør overfladen for slibestøv. På den måde sikrer du en god vedhæftning af glasvæven.\nInden opsætning af glasvæv er det vigtigt at behandle overfladen med en forankringsgrunder.\nNår overfladen er grundet, kan du måle alle banerne af glasvæven op. Det vil gøre arbejdet lettere og hurtige. Læg et par centimeter til, så du har lidt ekstra at give af og skære til efter opsætningen.\nFordel væv limen på overfladen med en malerrulle. Følg rækkevidden for væv limen på bagsiden af spanden, så du påfører den rette mængde på overfladen. For meget vævlim bag glasvæven, kan nemlig give et meget ujævnt resultat, da limen vil tørre uensartet.\nSæt glasvæven op fra toppen mod bunden. Husk et par centimeter i hver ende og til overlapningen til næste bane glasvæv.\nBrug en tapetkost til at udglatte ujævnheder i glasvæven.\nBrug en hobbykniv til at skære banen af glasvæv til.\nDet skal du bruge til opsætning af glasvæv\nVævfylder til ubehandlet glasvæv


Verizon afregner med FCC over "supercookie" -annoncemålretning, betaler $ 1.35M fint - WebSetNet\nVerizon afvikler med FCC over "supercookie" annoncemålretning, betaler $ 1.35M fint\nFederal Communications Commission meddelte i dag at den har indgået en aftale med Verizon Wireless.\nFCC siger, at det har været at undersøge Verinsons brug af Unique Identifier Headers (mere kendt som "supercookies"), der tjener som en permanent identifikator, der sporer brugeradfærd, selv efter at du har slettet dine cookies. Undersøgere fandt ud af, at luftfartsselskabet har brugt superkager til adsporing siden december 2012, men offentliggjorde ikke dette til oktober 2014.\nSom følge af afviklingen behøver Verizon ikke at stoppe med at bruge supercookies, men det vil betale en $ 1.35 million bøde. (Husk det Verizon rapporteret i $ 34.3 milliarder i omsætning for det seneste kvartal.) Det er også nødvendigt at bede brugerne om at tilmelde sig, før de deler disse data med tredjeparter, og for at opnå "enten opt-in eller opt-out-samtykke", når de bruger dataene til sin egen annoncemålretning.\nVerinsons annonceambitioner er sandsynligvis udvidet for nylig takket være erhvervelsen af AOL (som ejer TechCrunch) - virksomheden har allerede sagt at det planlægger at kombinere sine brugerdata med AOLs.\nEn Verizon-talsmand sendte os følgende erklæring:\nVerizon giver kunderne valg om, hvordan vi bruger deres data, og vi arbejder hårdt på at give kunderne klare, komplette oplysninger, så de kan træffe beslutninger om vores tjenester. I løbet af det sidste år har vi foretaget flere ændringer i vores reklameprogrammer, der har givet forbrugerne endnu flere muligheder. Dagens afvikling med FCC erkender det. Vi vil fortsat give kunderne de oplysninger, de har brug for til at bestemme, hvilke programmer og tjenester der er rigtige for dem.\nkategorier Mobil Tags annoncemålretning Efterlad en kommentar Indlæg navigation\nInstaller Variety Ubuntu Desktop Wallpaper Changer Software\nSkype til tv-support slutter, fjernet fra Samsungs smarte tv senere i år


The Rocky Horror Show: Vanvittigt orgie med sex og publikums interageren\n09. maj 2019 //Teater\nDet oser af sex på Aarhus Teater, hvor forestillingen “The Rocky Horror Show” er på programmet. Det er en teateroplevelse ud over det sædvanlige med netstrømper, laksko, rød læbestift, rumvæsner, dans og et medlevende publikum. “Give yourself over to absolute pleasure” lyder det i en af sangene, når hetero-, homo- og biseksuelle overrumpler hinanden og tager, hvad der frister.\nI knap 50 år har The Rocky Horror Show chokeret publikum verden over. Forestillingen handler om, vi er frie til at vælge, hvordan vi vil se ud, hvordan vi vil opføre os, og hvem vi vil elske. Temaer som bestemt også rammer i år 2019. Allerede inden tæppet går, er der gang i salen. Et orkester går rundt i salen og spiller musik. Først fra balkonen og senere på scenen fyrer de op under stemningen. Forventningerne er høje blandt publikum, hvoraf flere er klædt ud. Så går tæppet…\nThe Rocky Horror Show åbner til en bryllupsfest. Herefter møder vi det uskyldige par Janet og Brad, der en stormfuld aften ved et uheld ender hos videnskabsmanden Dr. Frank-N-Furter. En seksuelt frisindet transvestit, der i sit laboratorium skaber sig en elsker, den meget gyldne Rocky. Det unge par drages ind i Frank-N-Furters verden med mystiske skabninger, sexorgier og til sidst slipper de hæmningerne.\n“Rocky Horror Picture Show” Aarhus Teater 2019\nPublikum er på\nHalvdelen af oplevelsen skabes i publikumsrækkerne, der med vandpistoler, konfetti, truthorn, lygter og hatte interagerer med forestillingen. De ægte fans af filmen, der har opnået kultstatus på verdensplan, holder traditionerne i hævd med tilråb og udklædning. Der er også tradition for, at buhe af fortælleren, hver gang han entrerer scenen. Det blev så sandelig gjort, og Holger Østergaard fortrak ikke en mine, men fortsatte ufortrødent.\nSpecielt i første del har publikum travlt med rekvisitterne. Det ebbede dog desværre ud i anden del. Ærgerligt.\nPukkelryg og netstrømper\nDet er et forrygende hold af skuespillere, der er samlet her. Jacob Madsen Kvols er skøn som transvestitten Dr. Frank-N-Furter. Iført netstrømper, goth-makeup og ungpige- bryster spankulerer han på høje størrelse 46-plateausko hen over scenen.\nMathias Flint og Simon Mathew stjæler dog rampelyset. Lige fra starten kommer Mathias Flint ind under huden på os som den dydige, usikre og excentriske mand, der ledes i fordærv. Han bevæger sig fascinerende hen over scenen og når i sang og gestik ud over scenekanten.\nSimon Mathew spiller den mystiske, pukkelryggede tjener, Riff Raff, der med lyde, som sender tanker hen til Hannibal Lecter fra Ondskabens øjne, spiller aldeles fremragende. Ucharmerende og klam skaber han en humoristisk og dragende karakter.\nOgså Marie Marschner skal fremhæves som Janet. Transformering fra uskyldig pige, over til angsten der afløses af lysten, udtrykker Marschner med intense øjne og gestik.\nMusik, der opfordrer til dans\nStore Scene på Aarhus Teater er forvandlet til en musikalsk fest med et eksplosivt lysdesign. Store kulørt-oplyste ringe, som blinker i rummet, og Frank-N-Furters laboratorium er noget af et sci-fi-syn. Kostumerne og make-uppen er skræmmende gode. Kapelmester, Jens Hellemann, har peppet musikken op til en hæsblæsende Rock ’n’ Roll, der stikker i forskellige retninger. Til numre som “Sweet Transvestite”, “Hot Patootie” og “Toucha, Toucha, Touch Me” har publikum svært ved at sidde stille. De trofaste fans farer op af stolene for at danse “Let’s do the Time Warp”. Musikerne kommer flere gange frem på scenen med soloer. De bedste sangpræstationer står Mathew og Flint for, mens hele koret har en harmonisk klang, som klart højner niveauet.\nHold nu op, det var en crazy oplevelse. Aarhus Teater var på den anden ende med sjælden set vildskab på scenen og blandt publikum. Selve handlingen var lidt lala, men det vidste vi jo på forhånd. Til gengæld var vi super underholdt af energiske og indlevende skuespillere, musikere samt fine koreografier og scenografi. The Rocky Horror Show er en hyldest til det mærkværdige og retten til at være sig selv. Det understreges glimrende. Vi kom ikke til at måbe som i 70´erne, men The Rocky Horror Show på Aarhus Teater var en oplevelse af de bedre.\nJeg vil anbefale kommende publikummer at tilkøbe et såkaldt ”Rocky Horror-kit”, med rekvisitter samt øve dansen, “Let’s do the Time Warp” inden forestillingen, da det giver en fantastisk stemning, når publikum interagerer. Vi fik et sus af samhørighed, der dog i anden del løb lidt ud og dermed gjorde forestillingen en anelse langtrukken.\nDet hele endte med fællesdans på et gulv fyldt af konfetti og fællessangen “Don’t dream it, be it!” 5 stjerner for et brag af en fest, der kom ud over scenekanten.\nKøb billet her og se priserne:\nSpilledato: 3. maj til 15. juni 2019\nSpilletidspunkter: Mandag til fredag kl. 19.30. Lørdag kl. 16.00\nPriser: 220 til 495 kroner. Unge u/25 & studerende (man-tors): 60 kr.\nVarighed: 2 timer og 20 minutter inkl. pause\nAf Richard O’brien\nOriginalt kostumedesign: Sue Blane\nMusikalske arrangementer: Richard Hartley\nYderligere musikalske arrangementer: Simon Beck\nOversættelse: Mathias Flint\nTeaterforlag: Nordiska Aps Kbh\nIscenesættelse: Moqi Simon Trolin\nScenografi og kostumedesign: Ida Marie Ellekilde\nKoreografi og staging: Birgitte Næss-schmidt\nKapelmester og arrangør: Jens Hellemann\nMedvirkende: Jacob Madsen Kvols, Marie Marschner, Mathias Flint, Simon Mathew, Sofia Nolsøe, Holger Østergaard, Kjartan Hansen, Nanna Cecilie Bang, Anders Bilberg, Mary Jacolbe, Luc Boris André Kouadio, Morten Lindemann Olsen, Simon Glæsel, Dina Fie Lorentzen, Stine Andersen\nMusikere: Søren Bigum, Peter Hellemann, Michel Bock Svane, Johan Toftegaard Knudsen, Jens Hellemann


Besparelser. Kulturbro til Nordatlanten brydes ned | Debat | fyens.dk\nBesparelser. Kulturbro til Nordatlanten brydes ned\nAF: KIRSTEN MÆRSK, DIREKTØR I NORDATLANTISK HUS\nPubliceret 11. juni 2019 kl. 10:32\nKirsten Mærsk, direktør i Nordatlantisk Hus\nKommentar: 9. november 2013 åbnede Nordatlantisk Hus på Odense Havn med en stor fest og næsten 5000 gæster. Det nordatlantiske kultursted på havnen var imødeset med spænding og fik fra starten opmærksomhed. Huset var det første kulturtilbud på det ellers dengang forladte og forblæste havneområde og var startskuddet til den længe ventede havneudvikling, som Odense og odenseanerne drømte om.\nHer godt og vel fem og et halvt år senere har huset fyldt sine rammer ud og er et velbesøgt sted med ca. 100.000 besøgende om året, mange tilbud, et rigt kultur- og foreningsliv samt gode samarbejdspartnere i det odenseanske kulturliv.\nIkke nok med at det smukke, sorte hus på Odense havn har fundet sin plads i den odenseanske bevidsthed. Huset har også bygget en kulturbro til de tre nordatlantiske lande Færøerne, Grønland og Island. Nordatlantisk Hus har skabt interesse for Nordatlanten i Odense og åbnet øjnene i de nordatlantiske lande for Odense og byens potentiale, både kulturelt og turistmæssigt.\nUnder Havnekulturfestivalen fik Odense således besøg af syv historiske sejlskibe, der havde taget turen over Atlanten fra Færøerne for at markere det færøske flags 100 års jubilæum. Skibene havde oprindelig kurs mod Sjælland og Jylland, men fordi Nordatlantisk Hus har en aktiv færøsk forening og roklub tilknyttet og har opbygget gode relationer til Odenses venskabsby Klaksvik, fik Fyn og Odense også glæde af det flotte besøg. Skibene var et tilløbsstykke på festivalen, og i alt var 8000 besøgende igennem huset den weekend.\nHuset har også et godt samarbejde med Odense Filmfestival, Spoken Word-festivalen, Odenses biblioteker og Odense Symfoniorkester, der 19. juni afholder en stor, nordatlantisk jubilæumskoncert for at markere 2019 som året, hvor Island fejrer 75-året for landets selvstændighed, Færøerne 100-året for det færøske flag og Grønland tiåret for selvstyret.\nNordatlantisk Hus skylder et fremsynet Odense Byråd sin eksistens, idet et enigt byråd for syv år siden besluttede at støtte opførelsen og ikke mindst driften af Nordatlantisk Hus, bl.a. for at styrke udviklingen på Byens Ø og binde by og havn sammen. Nordatlantisk Hus var, og er stadig, det eneste af sin slags i Danmark. Et unikt hus, hvor kultur og foreningsliv forenes, kendt for sit åbenhed, nærværd og netværk og et kendetegn for Byens Ø.\nSet i det lys vækker det stor undren, at Odense Kommune barsler med spareplaner på ca. en tredjedel af tilskuddet til Nordatlantisk Hus fra 2021. Det vil få voldsomme konsekvenser og betyde, at aktivitetsniveauet nedsættes.\nJeg kan kun udtrykke stor ærgrelse over, at Odense Kommune stopper en udvikling, som kommunen selv har været med til at sætte i gang, som der er stor interesse for både i Odense og i Nordatlanten, og som samtidig spiller en vigtig rolle i at gøre havnen til et attraktivt område.\nNordatlantisk Hus har på få år opbygget stor goodwill i de nordatlantisk lande. Det har medført, at huset er kommet på den færøske finanslov, og at man fra Det Grønlandske Hus og den islandske stats side gav et tilskud til opstart og byggeri. Der er knyttet tætte bånd til de tre lande, kulturelt og politisk, og der er ingen tvivl om, at man fra landenes side vil reagere på, at Odense Kommune skærer i tilskuddet til huset. Et sådan tiltag vil rokke kraftigt ved den kulturbro, der er blevet opbygget.\nJeg ved, at man fra kommunens side indfører alvorlige besparelser på hele kulturområdet, og at Nordatlantisk Hus ikke er specielt på det område. Men jeg håber, jeg med dette opråb kan klargøre, at Nordatlantisk Hus ikke er et kultursted, der kan nedsætte sit aktivitetsniveau, uden det får konsekvenser. Nordatlantisk Hus er en kulturbro, der knytter bånd og venskaber på tværs af lande og mennesker, og man skal passe på, hvilke signaler man sender til sine venner.


Kon Mari - Newsbreak.dk\nKon Mari-metoden tager udgangspunkt i, at man skal vælge at beholde det, der vækker ægte glæde. Og i stedet for at sortere et rum ad gangen, så skal man tage en kategori ad gangen – eksempelvis tøj, bøger, papirer osv.\nEn af de mere kontroversielle fremgangsmåder er, som Marie Kondo beskriver i bogen, er, at man højlydt skal takke sine ting, for det de har givet. Hvis det er et stykke tøj, der sidder dårligt, skal man sige ”tak, fordi du lærte mig, hvad der klæder mig.”\nEn anden ting, der skiller sig ud ved metoden, er at Marie Kondo går ind for, at ting skal opbevares på højkant, frem for at være stablet i en bunke. Det gælder også tøjet, og hun har også en helt særlig foldemetode. En video, som vel at mærke er set knap fem millioner gange af mennesker over hele kloden.


Sørensen Exploitation Cinema: Anmeldelse: You’re Next.\nTagline: "Hunt Sweet Hunt."\nSe også: 'The Strangers' (2008), 'Friday the 13th' (2009), 'The Purge' (2013).\nSkrevet af Michael Sørensen.\nDet velhavende ægtepar Paul og Aubrey har 35 års bryllupsdag. De inviterer i den anledning deres børn og svigerbørn til deres afsidesliggende sommerhus, for at blive fejret i ro og mag af deres nærmeste. Festlighederne starter som man måtte forvente, når en moderne familie bliver samlet – med stikpiller, bebrejdelser og konfrontationer, men det skal snart vise sig, at børnenes interne fnidder er familien Davisons mindste problem. En gruppe maskeklædte mordere er nemlig også på matriklen – og snart er bryllupsdagen en blodig affære.\nEt får i ulveklæder. Det er Ba-h-h ikke i orden.\nHome Invasion er det nye sort, når det kommer til gyserfilm. Frygten for at vi skal få den sidste bastion, vort allerhelligste, vores helle invaderet kan skræmme de fleste voksne mennesker fra vid og sans i den moderne verden. Det har filmmagerne taget til sig og You’re Next er seneste bud på, hvor voldsomt det kan føles, at få sit hjem invaderet af fremmede. Selv om ideen med maskebærende psykopater i folks hjem er set for nyligt i The Purge, som i mine øjne var en fantastisk film (anmeldt til fem kassetter her på siden), så er You’re Next et helt andet uhyre, der langt mere læner sig op af den klassiske slasher i billede såvel som udtryk og form. Faktisk smager det hele ret meget af Camp Crystal Lake i nye klæder, selv om man naturligvis mangler den ikoniske morder, der i denne film er fordelt på flere hænder. Rollerne i familien er tegnet elegant op. Man får hurtigt afklaret hvem der er irriterende, hvem der er løgnagtig og vigtigst af alt – hvem der er overleveren, der skal tage kampen op med de maskerede mordere.\nHistorien i You’re Next er bygget simpelt op omkring et plot, der allerede meget tidligt i filmen signalerer, at angrebet på Familien Davisons hus langt fra er tilfældigt. Det kan man synes er ærgerligt, da elementerne af overraskelse og uhygge hurtigt bliver lidt mere forudsigeligt, når man fornemmer, at planlægningen af invasionen ikke bare er udtænkt af psykopatmordere, der bare vil slå ihjel fordi de kan. Strategien er faktisk ret tydeligt for alle, der har set denne type slashere før – og selv om det hele er lækkert udført og pakket ind, så har man allerede en god idé om, hvad der sker i sekunderne før et familiemedlem mister livet til en maskeklædt morder. Det hele går så fra skidt til værre allerede i midten af filmen, hvor forfatter til filmen Simon Barrett beslutter, at vise hele sin hånd – og lægge alle elementer af overraskelse væk - ved at give hele plottet væk på et alt for tidligt tidspunkt i historien. Man kan argumentere for, at der også kan være en værdi i, at en films publikum ved noget, som filmens hovedpersoner ikke ved, men lige med denne type gysere fungerer det krumspring slet ikke. Det gør om muligt resten af filmen endnu mere forudsigelig, hvilket er synd og skam, for netop uvisheden og det sidste plottvist er jo oftest gyserfilmens største force.\nEn smuk kvinde med et blodigt våben. Hvad mere kan man økse sig?\nNår forudsigeligheden så er ude af posen, må man alligevel give instruktør Adam Wingard en del ros for sit arbejde. Det er nemlig enormt hyggeligt, at se denne type slashere i nye klæder, for You’re Next er en slags homecoming for den traditionelle slasher, hvor det nærmest er hyggeligt, at se familien blive hugget, stukket og skudt på alskens forskellige måder. Alene maskerne sender publikum ud af stuens mørke og tilbage til videobutikkernes støvede hylder, hvor VHS-filmenes forsider konkurrerede om kap med hinanden om horrorfolkets gunst.\nDet hele er en slags throwback til en tid, hvor man sagtens kunne leve med, at det hele var set før – så længe at mordene kom i et blodigt tempo, der gjorde at man ikke skulle tænke så meget over tingene. Det skal man heller ikke med You’re Next – og er man i stand til at bare nyde filmen for underholdningens skyld, så er det et glimrende bud på en gyser, der ikke kræver det store af sit publikum.\nIndsendt af Sørensen Exploitation Cinema Proudly Presents kl. 09:55