Lasse Svan har skadesproblemer - højrefløj er ekstraudtaget - TV 2\n29. dec. 2017, 12:15\nSelvom Tim Sørensen er indkaldt som erstatning, tager Lasse Svan Hansen stadig med til landsholdssamlingen. Foto: .\nTim Sørensen er blevet efterudtaget til landsholdssamlingen, da Lasse Svan har fået en mindre fiberskade.\nLasse Svan Hansen kommer ikke til at spille Golden League i starten af januar, da han har fået en mindre fiberskade.\nDerfor har landstræner Nikolaj Jacobsen fredag formiddag indkaldt IFK Kristianstads Tim Sørensen. Lasse Svan møder dog stadig ind i landsholdslejren den 1. januar, da man har et håb om, at han bliver klar til EM.\nNikolaj Jacobsen fører Rhein-Neckar Löwen til tops\n- Lasse Svan er en vigtig spiller både på og uden for banen. Derfor møder han også ind sammen med alle de andre efter nytår, og så skal vores fysiske stab have kigget på hans lyske. Herfra lægger vi en plan, der forhåbentlig munder ud i hans deltagelse i hele eller dele af EM, siger Nikolaj Jacobsen i en pressemeddelelse.\n- Nu kommer Tim Sørensen ind, og ham kender vi allerede fra vores samling i sommers. Han skal nok løse opgaven sammen med Hans Lindberg.\nTorsdag viste en skanning, at der er tale om en mindre fiberskade. Dermed håber alle på, at et par ugers pause er nok til, at Lasse Svan bliver klar til kamp igen. Højrefløjen fortæller, at han ikke har store gener efter skaden.\n- De læger, jeg har talt med i Tyskland, ser et håb i, at jeg ikke har nogle smerter eller på anden måde er generet af skaden. Jeg har aldrig haft en skade af denne type, men generelt kommer jeg mig hurtigt over skader, og det, håber jeg også, er tilfældet med denne, siger Lasse Svan Hansen.\nLandsholdet samles den 1. januar til træning, inden turen går til Golden League. Efter træningsturneringen i Frankrig rejser spillere og stab direkte til Kroatien, hvor Danmark åbner EM mod Ungarn den 13. januar.\nEksperterne har talt: Her er efterårets mest værdifulde spiller


SE MIT SOVEVÆRELSE | Indretning | Olivia Salo Indretning – Olivia Salo\nFarve: Flügger – “Daydream IN-758” / Lamper: Jysk og Ikea / Slyngplante: Interflora / Sengetæppe: Hay / Dynebetræk: Ikea / Billeder: Posters.dk\nJeg har så kæmpe optur over dette rum. Efter jeg fik det malet det lyserødt og min far fik smækket disse fantastiske lamper op i loftet, er det seriøst blevet mit favorit rum i hjemmet.\nI læseretning fra top: Ternet jakke / Beige vest / Sorte bukser / Beige top / Beige bukser / Sort top / Jeans / Stor Lampe / Lille lampe\nEr der noget jeg hader, så er det altså at shoppe. I fredags udkom mit program “Olivia og sexmyterne” – både responsen og streamings er gået udover AL forventning, så derfor valgte jeg at forkæle mig selv, med lidt efterårstøj fra Asos også valgte jeg endelig at købe lamper til mit soveværelse.\nJeg har købt 2 af de runde lamper også én af den større, og planen er at de skal hænge i forskellige nivauer over min seng, sammen med nogle slyngplanter, så mit soveværelse bliver meget hulet. Hvilket jeg elsker. Projektet skal først laves her d. 11, da jeg skal have hjælp af min kære far. Mere om det på min insta!\nHylder – Knager – Blomster\nJoakim og jeg havde virkelig et dillema i forhold til opbevarings “indretningen” i vores gang. Vi har alle vores egne jakker hængende i vores walk in, men hvor skulle vores gæster hænge deres overtøj når de kom på besøg. Jeg har søgt på nettet, være i butikker, alt uden at finde en ordentlig og dekorativ “knagerække” indtil jeg fandt disse. Hele vores walk-in er fra RackBuddy og da jeg spottede disse hylder, mens jeg udvalgte vore rack system, tænkte jeg at de ville give perfekt mening, som opbevaring af overtøj. Da rørene netop er super smarte til at hænge kroge på, i vores tilfælde i guld, samler det hele vores lejlighed med materialer der går igen.\nHvad synes i om vores valg af “knager”?\nLænge ventet første del af vores skønne lejlighed. Alle links til møbler, nips og andet er linket under hvert billede! Kan i lide vores nye lejlighed og hvordan vi har indrettet den?\nPlante / Potteskjuler (lignende) / Fåreskind / Højtaler / Kurv / Gardiner / Gulvtæppe\nJeg mangler stadig at knække koden til at kunne skjule ledninger på den flotteste måde. Midlertidig løsning er en smuk fletkurv imens den ikke så diskrete sorte ledning fra vores anen højtaler bryder væggen på den grimmeste måde.. Åh, jeg må købe ledning skjulere snart. Lammeskindet i vores lave vindueskarm, ligger Joey på, altid. Pufferne er der simpelthen så mange der har spurgt ind til! Det er faktisk bare resultatet af Joakims om mit lille DIY projekt. Det er nemlig bare små skumgummi firkanter, som er blevet betrukket af dette lyserøde og gule velour stof. Både stoffet og firkanterne er købt i Stof 2000, men jeg kunne desværre ikke opstøve det på nettet.. Elsker kreative projekter!\nLamper / Plakater / Hylde / Sofa\nUha, jeg har det jo faktisk en smule svært ved hele det her hjørne, noget jeg først fandt ud af da vi modtog vores nye sofa. Da, fandt jeg nemlig ud af, at jeg simpelthen har brug for en flyder og ikke en pyntesofa som vi har nu. Hmm, måske jeg stadig skal vende mig til den. Gardinerne er gulv til loft lange og valgt i lys farve, så der stadig kan komme lys ind. Indtil vi har beplantet mere i vores “have” så har vi brug for at lukke til engang imellem, så vi ikke underholder alle vores naboer fra vores stuelejlighed. Maleriet, som mange har spurgt til, er et Joakims venner har malet til ham mange år tilbage. Ligesom pufferne, er vores puder også “selvvalgt”, da det er gamle puder som vi har ombetrukket, også stof fra Stof 2000.


Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: -Et afstemt VEU-Udbud? - PDF\nSammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: -Et afstemt VEU-Udbud?\nDownload "Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: -Et afstemt VEU-Udbud?"\n1 KvaliNord Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: -Et afstemt VEU-Udbud? Oline Pedersen og Morten Lassen CARMA Aalborg Universitet 2007\n3 Indholdsfortegnelse Indledning...5 Hvad var det, vi gerne ville undersøge?...7 Hvordan skulle det undersøges?...9 Hvad kom vi frem til?...11 Centrale dilemmaer for udbydere af VEU...11 Hvad vil vi på den baggrund anbefale?...15 Koblet policy...15 Koblet organisation...15 Koblet praksis...16 Konklusion...17 Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 3\n5 Indledning Med denne sammenfatning af rapporten Et afstemt VEU-udbud? vil vi på en kortfattet måde trække hovedbudskaberne i rapporten op. Det vil vi gøre under følgende overskrifter: Hvad var det, vi gerne ville undersøge?, Hvordan skulle det undersøges?, Hvad kom vi frem til?, Hvad vil vi på den baggrund anbefale? og Konklusion. Vi vil i dette resumé ikke gå i detaljen med beskrivelsen af situationen på vores case- institution, AMU Nordjylland, idet der derimod med resuméet søges at præsentere nogle af de overordnede problemstillinger og dilemmaer, udbydere af voksen- og efteruddannelse må forholde sig til i arbejdet med at skabe det kvalificerede udbud. Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 5\n7 Hvad var det, vi gerne ville undersøge? Vi ville gerne undersøge, hvordan en uddannelsesinstitution arbejder med at skabe et kvalificeret udbud af voksen- og efteruddannelse. I denne undersøgelse var det centralt for os, at have øje for både den vertikale og den horisontale dimension i organisationen. Man kan sige, at kernen i skabelsen af udbudet findes i den proces, hvor kursusbehov afdækkes, omsættes til kurser, der efterfølgende følges op på. Det er således en proces, der finder sted horisontalt i organisationen. Men for at denne proces kan finde sted, så kræver det, at man har en ledelse, der har gjort sig nogle strategiske tanker om, hvad det er for udfordringer, man står overfor, og hvordan man vil gribe dem an. Derudover kræver det ikke mindst, at man som ledelse organisatorisk har banet vejen for at dette kan finde sted, ved at udforme de rette strategier og tillige sikre, at man har de rette enheder, der kan udføre arbejdet, og de rette procedurer for at gennemføre arbejdet. Derfor var det vigtigt for os at se på hele organisationens virke, fordi skabelsen af det kvalificerede udbud er en kompleks størrelse, der er afhængig af både ansattes og lederes indsats og samarbejde. Valget faldt på, at AMU Nordjylland, som hovedinstitution for Kompetencecenter Nordjylland, skulle være case-institution. Man har fra AMU Nordjyllands side velvilligt stillet op til interviews med medarbejdere i alle dele af organisationen. Således er der som led i dataindsamlingen til denne rapport foretaget interviews med i alt 17 medarbejdere og bestyrelsesmedlemmer fra AMU Nordjylland. Udover interviewmaterialet baseres analyserne på dokumentstudier, hvor udbudspolitikken og strategiplanen for 2006 samt årsrapporterne for 2005 og 2006 indgår som datamateriale. Formålet med at foretage en indgående analyse af en enkelt uddannelsesinstitutions udbudshåndtering har været, at man gennem analysen af en case ville kunne komme frem til nogle problemstillinger, som gælder mere generelt for at løfte opgaven med at skulle agere som uddannelsesinstitution på markedsvilkår og samtidig servicere arbejdsmarkedet med et kvalificeret udbud af voksen- og efteruddannelse. Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 7\n9 Hvordan skulle det undersøges? For at få greb om de forskellige processer, der finder sted i så kompleks en størrelse som et stort AMU-center, har vi valgt at skabe en analytisk ramme, som kunne rumme denne kompleksitet på flere niveauer. Koblingsbegrebet har i analysen en overordnet status, idet vi bruger koblingsbegrebet som målestok for, hvor koordineret og sammenhængende udbudshåndteringen sker. Kobling er velfungerende samarbejdende enheder i organisationen, der derigennem sikrer organisationens målopfyldelse. Sagt med andre ord, betyder kobling, at der for en organisations vedkommende er sammenhæng mellem de ting, man siger, man gerne vil, de vilkår man giver de enheder, man har sat til at realisere dette, og så den faktiske realisering. I denne kæde kan der være kobling mellem både strategi og de praktiske vilkår for handlen, og der kan være kobling mellem de enheder i organisationen, der realiserer strategiplanernes intentioner. Modsat kan der også være løs kobling et eller flere steder, og hvis der er tale om udbredt løs kobling, kan det være lig med de-kobling. Korporatisme. For at forstå den type af organisation, som AMU Nordjylland er, er det væsentligt at kende til korporatismen, fordi arbejdsmarkedets parter spiller så central en rolle på flere niveauer af organisationens virke. De partsstyrede institutioner får legitimitet fra parterne, og de får mulighed for at få hurtige og præcise tilbagemeldinger fra brancherne omkring den aktuelle udvikling, ligesom parterne er med til at sikre, at institutionerne ikke kun forholder sig til snævre geografiske hensyn, men også lever op til de mere overordnede funktionelle krav, der stilles til offentlige voksen- og efteruddannelsesinstitutioner. Det er således positivt for institutionerne med den tætte kontakt til arbejdsmarkedets parter, men ikke kun. Der er i hvert fald udfordringer forbundet med at skulle skabe og udvikle en uddannelsesinstitution indenfor en ramme af, hvad parterne kan blive enige om; det mulige handlerum for partsstyrede institutioner begrænses således af de tilknyttede parters vilje til samarbejde og kompromis. Samtidig stiller den korporative organisering også krav til parterne om at løfte opgaven, eksempelvis i forhold til at klæde institutionerne på i forhold til udviklingen inden for de respektive brancher. Passendeheds-logik er et begreb, der er medtaget i vores analytiske ramme for at have et begreb til at forstå den handlen, som udføres af de mennesker, der udgør en organisation. Den væsentlige pointe i dette begreb er at slå fast, at mennesker ikke nødvendigvis handler så rationelt og konsekvent-logisk, som man måske forventer. Det, som ifølge denne forståelse, er i fokus, når mennesker handler, er tre spørgsmål: Hvilken type situation er dette? Hvilken slags person er jeg? Hvad gør en person som jeg i en situation som denne? Der er således fokus på personens position og tolkningen af den aktuelle situation. Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 9\n10 Oline Pedersen og Morten Lassen At forstå situationen kræver, at man har en tolkningsramme at forstå den indenfor, og den skabes i kraft af rutiner, regler, vaner, kultur og viden, det er en ramme, som er skabt over tid, og som kun virker, fordi den både fungerer på et kollektivt og et individuelt plan. Det afgørende for handlen bliver således, hvad der opleves som passende eller meningsfuldt i situationen. Dette kan være med til at forklare, at medarbejdere ikke nødvendigvis altid handler sådan, som man synes de skal, fordi det ikke opleves som passende at gøre det, og det kan være med til at forklare, hvorfor det er så vigtigt at inddrage folk i de forandringsprocesser, der uvægerligt finder sted i en organisation, der skal udvikle sig. Hvis ikke man får medarbejderne med, er der stor sandsynlighed for, at de ikke indarbejder de nye takter i deres rutiner, vaner og kollektive forståelse af, hvad der er passende og meningsfuld adfærd. 10 Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud?\n11 Hvad kom vi frem til? Overordnet kan man sige, at AMU Nordjylland fungerer, idet man leverer et omfangsrigt og varieret udbud, men man kan dog ikke sige, at der er tale om en fuldstændig afstemt og koblet udbudshåndtering. At man i store træk lykkes med at lave et omfangsrigt og varieret udbud skyldes i høj grad, at man har en bestyrelse og ledelse, der samarbejder godt. Man formår at foretage kvalificerede analyser af den situation, institutionen befinder sig i og på den baggrund lægges kvalificerede strategier, der søger at matche disse. Dette er af afgørende positiv betydning for AMU Nordjylland som institution. Samtidig er det åbenlyst, at udbudet kun kan realiseres, når der er faglærere og virksomhedskonsulenter m.v., der lægger et stort og professionelt stykke arbejde i dette, og det skal der ikke herske tvivl om, at der er. Årsagerne til at man så alligevel ikke kan tale om fuldstændig kobling i AMU Nordjyllands udbudshåndtering, vil vi ikke gå i detaljen med her. Det vil vi ikke, fordi vi i denne sammenhæng finder det mere relevant at se nærmere på, hvad det er for overordnede dilemmaer, der kan tegnes op på baggrund af analysen af AMU Nordjylland. Der er tale om dilemmaer, som nok er fundet i forbindelse med case-analysen, men som samtidig forventes at gå igen hos andre udbydere af voksen- og efteruddannelse. Centrale dilemmaer for udbydere af VEU De tre dilemmaer, vi har valgt at fremhæve her, handler om Selvstyre versus ledelse, Er korporatisme en fordel for en AMU udbyder?, og: Kan intentionerne bag Nyt AMU realiseres inden for de givne rammer?. Selvstyre versus ledelse I analysen så vi et dilemma mellem en meget decentral organisering, hvor de enkelte faggrupper har udbredt selvstyre, hvilket på den ene side giver dem plads til kreativitet og selvstændige initiativer, noget som mange medarbejdere holder meget af, og på den anden side, så bevirker det udbredte selvstyre, at grupperne kan være svære at få til at arbejde i samme retning. Der nævnes flere eksempler på, at der er grupper, der kører deres eget løb uden at indoptage de nye takter, man fra ledelsens side søger at slå an. Dette kan eksemplificeres ved, at man på strategi-siden er meget optaget af, at man gerne vil have AMU Nordjylland som organisation til at arbejde bedre sammen på tværs af faggrupperne. Det er der mange, der kan se store fordele ved, særligt at man derved vil kunne servicere virksomhederne med udbud, der svarer til deres behov (som må forventes indimellem at gå på tværs af faggrænser). Denne del af AMU Nordjyllands strategi bliver ikke efterlevet lige entusiastisk i alle faggrupper, idet man i nogle faggrupper vælger at lægge fokus et andet sted. Der er gode grunde til, at det ikke er let for faggrupperne at tænke på tværs, eksempelvis at man har en incitamentsstruktur i måden med opregner aktivitet på, der tilskynder til at holde aktiviteter i egen gruppe. Men samtidig kan man se forskelle på gruppernes velvilje til at imødekomme ledelsens intentioner, og disse forskelle bunder i høj grad i, at de enkelte grupper selv sætter dagsordenen for deres arbejde. Dette peger hen på en bagvedliggende problemstilling, som er relevant i alle store organisationer, nemlig at få udviklet en fælles forståelse af, hvad man som organisation er, og løbende at få udviklet definitionen af organisationens kerneydelser og mål, og ikke mindst en fælles forståelse af, hvordan man overordnet set når disse mål. På AMU Nordjylland så Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 11\n12 Oline Pedersen og Morten Lassen vi forskelle mellem ledelsen og medarbejderne, og vi så, hvordan de forskellige grupper af faglærere og konsulenter heller ikke arbejder efter samme handlerationale. Der er flere, der giver udtryk for, at de ved for lidt om, hvad de andre grupper har af kvalifikationer, og hvad de bruger dem til i praksis. Det er i forbindelse med en snak om det manglende kendskab mellem organisationens grupper og mellem ledelse og medarbejdere, at der er en konsulent, der giver udtryk for, at der er meget snak i huset, men for lidt dialog. Det er nok en meget rammende betragtning, i hvert fald kan man konstatere, at den fælles forståelse af, hvilken retning AMU Nordjylland skal udvikles, og hvorfor man skal det, ikke er den samme i hele organisationen. Dette kunne formentlig forbedres ved en mere systematisk og direkte dialog og ved indførslen af mere systematiserede samarbejdsflader og læringsrum mellem grupperne. Hvis man kunne lykkes med dette, så var der større sandsynlighed for, at de selvstyrende grupper ville handle på måder, som ikke kun giver mening i deres egen forståelse af, hvad AMU Nordjylland er og bør være, men som samtidig er koblet til den samlede organisations overordnede selvforståelse. Med en klar fælles forståelsesramme, ville man således have en større sandsynlighed for at opnå kobling mellem de selvstyrende gruppers ageren. Dette dilemma mellem selvstyre og ledelse og udviklingen af en fælles forståelsesramme for organisationen formodes at være aktuelt for andre uddannelsesinstitutioner også. Er korporatisme en fordel for en AMU udbyder? Dette gives der ikke et entydigt svar på i analysen, men man kan sige, at i og med at AMU Nordjylland har en bestyrelse, der bakker op om institutionen og som formår at samarbejde og dermed give handlerum, så får AMU Nordjylland utvivlsomt meget ud af, at have en tæt tilknytning til både arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne. Man får i kraft af denne kontakt og de pågældende organisationers kendskab til og loyalitet overfor institutionen en slags indflydelsesrige ambassadører blandt både de virksomhedsledere, der skal vælge at sende deres medarbejdere på efteruddannelse, og ikke mindst blandt de medarbejdere, der skal deltage i kurserne. Denne opbakning til institutionen skal ikke undervurderes, idet den giver legitimitet. Samtidig kan AMU Nordjylland drage nytte af den viden og de kontakter, som parterne har, dette er i særdeleshed centralt i de lokale uddannelsesudvalgs arbejde. Dog er det også her, at vi ser det svage punkt i forhold til AMU Nordjyllands gavn af at være en del af et korporativt system; da det slet ikke er alle de lokale uddannelsesudvalg, der fungerer efter hensigten. Man kan formulere det sådan, at hvis det korporative system virkede i alle led, så ville det være en ubetinget fordel for AMU Nordjylland at være en del af dette system. Men som det er nu, hvor der er flere af de lokale uddannelsesudvalg, der ikke løfter opgaven, så kan man godt forestille sig, at der var andre måder, hvorpå man kunne få den nødvendige viden og sparring, som skal til for at udvikle et kvalificeret udbud inden for de respektive fagområder. Som allerede nævnt så er svaret på dette spørgsmål ikke entydigt, for det kunne være meget givtigt for en udbyder af arbejdsmarkedsuddannelser, hvis det korporative system fungerede i alle led, men når det nu ikke er tilfældet, så melder spørgsmålene sig, som vi kan se det ovenfor, om man skulle finde en anden løsning. Man kan omkring de lokale uddannelsesudvalg tilføje, at man muligvis i AMU-systemets opbygning har lagt en meget vigtig opgave i hænderne på nogle aktører, som ikke pr. definition er kvalificerede til at løfte den. Det drejer sig om opgaven med at informere institu- 12 Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud?\n13 Hvad kom vi frem til? tionerne om virkeligheden i de respektive brancher og opgaven med at omsætte relevante analyser til konkrete strategier i relation til vilkårene i branchen. Det er ikke nødvendigvis sådan, at en repræsentant fra en given virksomhed eller fagforening har overblik over branchen som sådan, og det kan være med til at forklare, hvorfor kvaliteten af de lokale uddannelses udvalgs arbejde er svingende. Kan intentionerne bag Nyt AMU realiseres inden for de givne rammer? Det tredje dilemma er, om det i forhold til udbudshåndteringen er muligt at realisere Nyt AMU s intentioner om et kvalificeret udbud inden for de givne rammer? Dette spørgsmål kan ikke besvares fyldestgørende her, men det er på baggrund af denne analyse ikke til at overse, at nogle af de barrierer, der ligger for det at skabe et kvalificeret udbud, er at finde i rammerne. Her har vi set, at det store fokus, der ligger på at drive institutionerne på økonomisk rentabel vis, lægger visse begrænsninger i forhold til at brede udbudet ud til at omfatte kurser, der giver underskud, fordi de enten er dyre at afvikle (eksempelvis hvis de er virksomhedsforlagte) eller fordi, der er få kursister på hvert hold. Samtidig er der ikke afsat midler til før- og efter-aktiviteter, hvilket bevirker, at disse aktiviteter ikke foregår helt så systematisk, som det kvalificerede udbud ville have godt af. En anden problematik, der ligger indbygget i rammebetingelserne, er de fælles kompetencebeskrivelser. Dem er AMU Nordjylland på den ene side meget begejstret for, fordi de giver gode muligheder for at finde fleksible løsninger, men på den anden side kan de risikere at være så fleksible, at de aktiviteter, som foregår i regi af de fælles kompetencebeskrivelser bliver så virksomhedsbundne, at de burde være IDV-aktiviteter frem for AMUaktiviteter. Dette kan gå hen og blive en hindring for at leve op til Nyt AMUs formål, idet institutionerne kan vælge at strække sig meget langt i forhold til at tilgodese virksomhedernes ønsker. Dermed overses forpligtelsen til også at varetage lønmodtagernes interesser om, at man som AMU-udbyder er forpligtet på at tilføre medarbejderne overførbare kvalifikationer. Dette kan hvis det bliver udbredt praksis - på sigt underminere selve ideen med arbejdsmarkedsuddannelserne som offentligt finansieret system, og dermed er det et element i rammebetingelserne, man bør være opmærksomme på. Opsummering af analysens fund Vi fandt i analysen af AMU Nordjylland, at der er både er muligheder og barrierer i deres måde at skabe et kvalificeret udbud på. Det blik vi har undersøgt udbudshåndteringen med, har været med øje for kobling. Vi har søgt efter at finde koblede praktikker, og vi har søgt efter kobling mellem strategi og praksis. Det har vi, fordi vi mener, at kobling er altafgørende for, at der er sammenhæng i organisationens arbejde med at skabe udbudet, og det er også med den baggrund at vi i det følgende vil komme med nogle anbefalinger til udbydere af voksen- og efteruddannelse. Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 13\n15 Hvad vil vi på den baggrund anbefale? Vi vil på baggrund af analysen af vores case-institution, AMU Nordjylland, komme med nogle forslag til, hvilke elementer udbyderinstitutioner bør have med i både overvejelser og praksis for at kunne leve op til de samfundsmæssige forpligtigelser, der er forbundet med at udbyde voksen- og efteruddannelse. Vi har givet disse elementer overskrifterne: Koblet policy, Koblet organisation og Koblet praksis, og de vil kort blive beskrevet i det følgende. Koblet policy Som ledelse bør man forholde sig til de betingelser, der er til stede i organisationen for at kunne yde en koblet indsats i udbudshåndteringen, og hvilke betingelser man har som mål at skabe. Mere konkret kan man sige, at hvis de besluttende lag i organisationerne tænker udbudshåndteringen igennem led for led - både vertikalt og horisontalt i deres organisation - og reflekterer over hvilke barrierer og muligheder, der findes der, så stiller det dem i en situation, hvor de i højere grad kan gå målrettet ind og understøtte udviklingen i retning af bedre kobling i organisationen. Dette analysearbejde skal afspejle sig i udbudspolitik og strategiplan. Koblet organisation Kobling vertikalt i organisationen er både et spørgsmål om, hvordan ledelsen kommer igennem til medarbejderne og om hvor godt et overblik ledelsen har over medarbejderne. For at ledelsen kommer igennem til medarbejderne er det afgørende, at man i høj grad deler forståelsen af, hvad organisationen er og skal være. Ledelsen skal have overblik over medarbejdernes kvalifikationer, sørge for at holde disse ved lige i form af efteruddannelse. Dette er særligt vigtigt inden for de fag, hvor der er sket store forandringer i kravene til lærerne, som det blandt andet er tilfældet indenfor AMU-systemet. Derudover er der nogle funktioner i uddannelsesinstitutionerne, som ledelserne skal sørge for bliver varetaget, hvis man skal løfte opgaven med at skabe et kvalificeret udbud af VEU med de krav, der stilles i dag. Der stilles eksempelvis store krav til det opsøgende arbejde. Overordnet set er det formålet, at udbydere af VEU skal kunne generere og gribe kvalificeret efterspørgsel og omsætte dette til relevante kurser. Det betyder på den horisontale akse, at det gælder om at have en organisation, som på kvalificeret vis håndterer både før-, under- og efter-aktiviteter. Dette kræver samtidig, at man har en organisation, der formår at tænke og handle på tværs af faggrupper, når kurserne skal sammensættes, hvilket samtidig kræver at medarbejderne har naturligt indarbejdede berøringsflader, der gør, at de kender hinanden og hinandens kvalifikationer. Overordnet kan man sige, at udfordringen ved at skabe en koblet organisation er at få koblingsbegrebet i spil i organisationens strukturer; at begrebet bliver indtænkt i de betingelser, man giver den praktiske udførsel af arbejdet. Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 15\n16 Oline Pedersen og Morten Lassen Det er særligt vigtigt, at man i en organisation bruger tid og opmærksomhed på at tage den dialog, der skal til for at skabe en fælles forståelsesramme, som kan være del af den baggrund de enkelte medarbejdere arbejder og handler ud fra. Således er der større sandsynlighed for, at man arbejder efter de samme mål, eller med andre ord, at der sker en mental koordination i medarbejdernes handlinger, hvilket er nødvendigt for at sikre kobling imellem de overordnede strategier og den mangfoldighed af handling, som sker i en stor uddannelsesinstitution. Koblet praksis Den koblede praksis er snævert forbundet med de betingelser, den gives. Modsat er der ingen garanti for, at der vil forekomme en koblet praksis i en organisation, der ellers har de rette betingelser; koblet praksis kræver, at de mennesker, der udfører praksis, løfter opgaven. Der ligger således et ansvar hos medarbejderne i forhold til at udfylde de rammer, der gives. Samtidig skal man som ledelse sikre, at de værdier, man gerne vil have til at gennemsyre arbejdet, er værdier, som medarbejderne kan genkende som relevante og meningsfulde i deres konkrete arbejde. Koblet praksis kræver således, at de værdier, der ligger i det begreb, bliver indarbejdet som en kollektiv norm. Dette gælder for den menige medarbejder, og det gælder for ledelsen. Hvis begrebet skal bidrage med noget reelt, så kræves det, at det er den koblede indsats fra medarbejderne, der belønnes og sættes i tale som en succes af ledelsen (i modsætning til eksempelvis at have et mere ensidigt fokus på drift i tanke, når succeserne skal tælles op). 16 Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud?\n17 Konklusion I rapporten stilles indledningsvist det mål at komme nærmere best practice i håndtering af udbud, gennem analysen af en case-institution, og at man derved ville bidrage til en kvalificering af nordjyske uddannelsesinstitutioners udbud af efteruddannelse. Det er sket på den måde, at AMU Nordjylland har inviteret os indenfor og på alle leder og kanter - både vertikale og horisontale - har ladet os se efter, hvordan det konkret står til hos dem, når de som organisation skal skabe et kvalificeret udbud. Denne indbydelse til at gå ind med lup og stille skarpt på hvad, der måtte være relevant, har været en vigtig informationskilde til at få mere kvalificeret viden om de udfordringer, udbyderinstitutionerne står overfor. Således har case-studiet klædt os på til at komme med nogle bud på, hvad der kunne tilføre udbudet af voksen- og efteruddannelse et løft. Det bud gemmer sig ovenover under overskrifterne Koblet policy, Koblet organisation og Koblet praksis, og det handler overordnet set om, at man går systematisk til værks, når man arbejder med at tilrettelægge udbud på de uddannelsesinstitutioner, der udbyder VEU. Med systematisk menes, at man gennemtænker de mål, man har, og sætter dem over for de betingelser, man i praksis gives for at indfri målene. Med betingelser tænkes her både på de eksternt givne rammebetingelser og den måde, hvorpå de respektive institutioner forvalter sin opgave. Til en sådan analyse eller gennemtænkning er koblingsbegrebet egnet, fordi det både kan bruges til at tale om graden af overensstemmelse mellem målene og betingelserne, og det kan bruges til at vurdere kvaliteten af den praksis, der finder sted. Som nævnt ovenfor så ligger der ikke en indbygget garanti for at begrebet reelt får den ønskede funktion og anvendelighed rundt omkring på de institutioner, der måtte tage det til sig. Det skal være et indarbejdet og levende begreb for til fulde at få sin berettigelse. Dermed kan man sige, at det bud på best practice, som der slås til lyd for i rapporten, ikke er et værktøj, der kan puttes direkte ned i værktøjskassen, men nærmere en forståelsesramme, som kan give udbudshåndteringen et kvalitativt løft, hvis den bliver bragt aktivt i anvendelse i alle dele af en institution, der udbyder voksen- og efteruddannelse. Afslutningsvist kan man konkludere, at for udbydere af voksen- efteruddannelse gælder, at det ikke er nok, at institutionerne er udstyret med stærke lederresurser - men uden går det heller ikke. Det er ikke nok med intern kobling - men uden går det heller ikke. Det er ikke nok med ekstern kobling - men uden går det heller ikke. Det er ikke nok med kvalificerede og motiverede medarbejdere - men uden går det heller ikke. Det er ikke nok med fremmende institutionelle og økonomiske betingelser - men uden går det heller ikke. Med andre ord har vi med undersøgelsen vist, at det er denne kompleksitet af faktorer, der spiller sammen, når uddannelsesinstitutionerne skal servicere arbejdsmarkedet med et kvalificeret udbud af voksen- og efteruddannelse. Sammenfatning af resultater fra udbudsdel af KvaliNord-projektet: Et afstemt VEU-udbud? 17\nEt afstemt VEU-udbud?\nKvaliNord Et afstemt VEU-udbud? En analyse af AMU Nordjylland som VEU-udbyder Oline Pedersen og Morten Lassen CARMA Aalborg Universitet 2007 Kvalinord-projektet Forskningsprojekt om erhvervsrettet voksen-


Brug af cookies - Anglodan Services\nVi indsamler anonym statistik om dit besøg, f.eks. hvilke sider du har besøgt.\nNogle tredjeparts tjenester som Facebook og Twitter kan registrere at du har besøgt denne side, hvis du bruger deres tjenester. Vi kan ikke kontrollere dem, men vi mener ikke, dette udgør nogen trussel for dig.\nVi gør vores yderste for at holde dine private oplysninger sikkert, og vi vil aldrig dele dem med andre uden din udtrykkelige tilladelse.\nVi deler aldrig dine data med tredjepart, undtagen når det er nødvendigt for at vi kan levere vores egne tjenester.\nDisse er blot de vigtigste punkter. Hvis ønsker flere oplysninger, læs videre nedenfor.\nVi måler vår besøgende på vores hjemmeside ved hjælp af Google Analytics. Det registreres hvilke sider du ser på, hvordan du ankom til vores hjemmeside og nogle grundlæggende oplysninger om din computer. Alle disse oplysninger er anonyme – så vi ved ikke hvem du er; bare at nogen besøgte vores hjemmeside.\nDe oplysninger vi indsamler fra Google Analytics hjælper os med at forstå hvilke dele af vores hjemmeside som fungerer godt, hvordan folk finder frem til vores hjemmeside o.s.v. Som de fleste andre hjemmesider bruger vi disse oplysninger til at gøre vores hjemmeside bedre og til at planlægge vores reklamekampagner.\nFacebook, Twitter og andre sociale netværk\nDisse tjenester levere sociale dele-knapper og lignende funktioner, som vi bruger på vores hjemmeside – f.eks. “Like” og “Tweet”-knapper.\nFor at gøre dette mulig anvendes kode som leveres af disse tjenester, og som vi ikke selv kontrollerer. For at fungere må de fleste af disse tjenester vide om du er logget ind. Vi har ikke adgang til disse oplysninger, vi kan heller ikke kontrollere hvordan disse tjenester bruger oplysningerne.\nSociale netværk/tjenester kan derfor vide at du har besøgt denne hjemmeside, hvis du bruger deres tjenester (det betyder ikke nødvendigvis at de gør det, og deres politik kan ændre sig fra tid til anden). Da vores hjemmeside på ingen måder er kontroversiel, mener vi ikke dette vil være et problem for vores brugere.\nVi benytter en række forskellige betalingsløsninger for vores produkter. Disse virksomheder vil have adgang til dine personlige og betalingsoplysninger.\nDe tredjeparts tjenester vi bruger er WorldPay (til at behandle kreditkort) og PayPal (til at behandle kreditkort og modtage betaling via PayPal).\nVi deler kun oplysninger med disse selskaber i det omfang det er nødvendigt med henblik på behandling af betalinger du foretager via vores hjemmeside.\nOpdateringer af vore persondatapolitik\nVores persondatapolitik kan blive opdateret fra tid til anden, især p.g.a. teknologiske ændringer. Du kan altid finde nyeste version på denne side. Vi kan også give dig besked om ændringer i vores persondatapolitik via e-mail.\nHvis du har spørgsmål om vores persondatapolitik eller om dine egne personlige data, så skriv til os via e-mail til\neller med post til Anglodan Services Ltd, Jupiter Drive, Battersea Reach, Ensign House, London SW18 1TA, United Kingdom.\nKlik her for at se vores generelle privatlivspolitik.


Red Barnet: Forældre skal parkere egen nervøsitet om skolestart - Avisen.dk\nRed Barnet: Forældre skal parkere egen nervøsitet om skolestart\nBørn fra 0.-5. klasse er igen startet i skole, efter frygt for coronavirus og lukkede Danmark ned. (Foto: Mikkel Berg Pedersen/Ritzau Scanpix)\nSkoleklasserne for de fem første klassetrin er åbnet. En snak med barnet om skolestart kan hjælpe på trivslen.\n17. april 2020 04:30\nBørn fra 0.-5 klasses skolegang var noget af det første, der blev genåbnet af regeringen.\nOg børnene har da også haft deres første skoledage, siden samfundet blev lukket ned på grund af coronavirus.\nDet er derfor en anden hverdag, der møder børnene i skoleklassen, da det er nogle helt andre retningslinjer om afstand og afspritning af hænder, der også fylder på skoleskemaet.\nDerfor mener Red Barnet, at det er afgørende, at forældrene tager en snak med børnene om, hvad der venter dem. Det er også vigtigt, at forældrene ikke putter deres egen nervøsitet eller bekymringer over på barnet.\n- Børn i særligt de små klasser er i en alder, hvor de kigger mod deres forældre, hvor de skal finde ud af, hvad der er rigtigt og forkert i verden, siger Naja Kinch Sohn, der er seniorrådgiver i Red Barnet og arbejder med skolebørns trivsel og fællesskaber.\n- Derfor vil det påvirke barnet meget, hvis man selv er meget bekymret og fortæller om det, siger hun.\nIfølge Naja Kinch Sohn er det vigtigt, at der bliver taget en stille og rolig snak med børnene, om hvad de kan forvente at møde henne i skolen.\n- Det er en vigtig del af børns trivsel, at de kender rammerne, som de skal indgå i. Det kan ellers skabe en enorm utryghed. For nogle børn vil utrygheden betyde flere konflikter. Så vil der komme flere skænderier og slåskampe, siger seniorrådgiveren.\nBarnet kan dog godt udtrykke mere nysgerrighed eller stille spørgsmål, som forældrene ikke nødvendigvis kan svare på.\nDet kan også være en anden virkelighed, der møder dem henne i skolen, eller der er modsatrettede beskeder fra læren og forældrene.\nHer er det vigtigt, at man ikke fortæller barnet mere, end hvad man ved som forældre.\n- Det vil højst sandsynligt skabe forvirring for barnet, og derfor vil vi også i Red Barnet opfordre til at se, hvad der står på Aula (skolernes intranet), siger Naja Kinch Sohn.


Sådan får du græs til at vokse på stejle banker - Interessant - 2021\nSådan får du græs til at vokse på stejle banker\nAt dyrke græs i stejle skråninger er altid en udfordring at komme i gang. Kommercielt bruger udviklere lastbiler udstyret med kraftige sprøjtedyser, der spreder frø, gødning og vand i en blanding over området fra hundrede meter væk. Du kan frø en stejl bank på din ejendom ved at ansætte et firma, der bruger denne type lastbil eller ved at følge et par instruktioner.\nForbered en skyttegrav øverst i skråningen for at holde måtterne på plads. Fjern ca. 6 tommer jord i dybden og 6 tommer i bredden. Fjern eventuelle pinde eller store sten fra skråningen, så måtten har god jordkontakt.\nAt dyrke græs i stejle skråninger er altid en udfordring at komme i gang.\nFjern eventuelle pinde eller store sten fra skråningen, så måtten har god jordkontakt.\nFrø området med et dybt rodfæstet græs, der kan modstå vind og regn. Hvis skråningen er for stejl til at klippe, kan du tilføje nogle flerårige blomsterfrø til blandingen for en måde at naturalisere skråningen på. Spred frøet ved at kaste frøet over området og forsøge at holde det så ensartet som muligt.\nFastgør måtten til toppen af skråningen i skyttegraven med store hæfteklammer, der er mindst 8 inches lange. Udskift det snavs, du fjernede tidligere, ved at placere det i renden over måtten.\nRul måtten ned ad bakken, og fastgør med flere hæfteklammer i bunden. Blide skråninger har kun brug for en hæfteklammer hver firkantede gård, mens meget stejle skråninger har brug for to.\nFrø området med et dybt rodfæstet græs, der kan modstå vind og regn.\nFastgør måtten til toppen af skråningen i skyttegraven med store hæfteklammer, der er mindst 8 inches lange.\nDrys måtten med et godt lag hø og vand let hver dag, indtil du ser grøn vækst. Stop med at vande, og lad rødderne vokse dybere ned i jorden. Halm eller hø forsvinder til sidst, enten fra vind eller ved at nedbrydes i jorden.\nSe videoen: Anlæg af ny græsplæne (December 2021).\nHvordan man dræber bladlus på blomster\nDe bedste stauder til zone 7\nSådan reduceres størrelsen af en enorm hortensia\nSvampe: Lactarius piperatus\nHvilke blomster tiltrækker guldfinker?\nGæs: Guinea Swan eller Chinese Goose\nSådan blandes sand og kompost\nSådan gendannes gamle traktorer\nHjørne landskabspleje ideer\nDyreliv i Italien: Italiensk træfrø\nSådan identificeres vestlige Washington-træer\nCopyright 2021 \_ Sådan får du græs til at vokse på stejle banker...


Sådan får du en flot og funktionel indretning af din stue\nDette er en sponsoreret artikel fra Bovel Magasinet og Møbler\nHjem > Artikler > Indretning > Sådan får du en flot og funktionel indretning af din stue\nOpdel i mindre rum\nStuen er ofte et multifunktionelt rum, og dermed følger ofte, at de forskellige funktioner har hver deres ”rum i rummet”. Et klassisk eksempel er at have spisestue og opholdsstue i samme rum. Dette kan dog let blive en lidt rodet affære hvis ikke du klart markerer de mindre rum i rummet. En sådan rumopdeling super vigtig for at skabe overblik, undgå rod og generelt skabe et lækkert indrettet rum. Der er en række måder denne ruminddeling kan gøres på, og vi skal se nærmere på to senere.\nFørst skal vi dog se på hvordan man kan gøre dette gennem placeringen af møbler. En god løsning er at lade et større møbel, som en sofa, stå som en slags rumdeler. Alle sofaer kan i princippet bruges, men særligt en højrygget sofa fra Tango løser opgaven ekstra godt. Et tæppe under for eksempel sofabordet er også smart til at markere rumopdeling. Her kunne Stavangers håndvævede runde tæppe være en elegant løsning.\nEt godt lys er vigtigt\nLys er vigtigt i alle rum, og dette gælder så sandelig også stuen. Ordentligt lys har en række fordele, og kan for eksempel også bruges til bedre at skabe rum i rummet. Dette gøres bedst ved at have lamper der meget klart oplyser kun dele af rummet, for eksempel en loftslampe der rammer præcis spisebordsområdet. På denne måde kan du vælge kun at have lys i ét rum ad gangen.\nDet er også vigtigt at have endnu mere ”lokale” lyskilder end dette. Gulvlamper er ofte et godt valg, da disse kan stå lidt forskellige steder, og kan give forskellige former for lys – alt fra læselys i sofaenden, til hyggelys fredag aften. Går du all-in på lys kan du også overveje at investere i smartlys. På den måde kan du styre lysstyrke og eventuelt også farve.\nNogle populære løsninger herpå er Philips Hue og LIFX, der hver især tilbyder forskellige lyskilder til bedre belysning i din bolig.\nFarver i boligindretning er for alvor in. Væk er tiden hvor alt var i gråtoner, nu skal der gerne peppes lidt op i boligindretningen. Farver er igen noget der kan hjælpe med ruminddelingen, ved for eksempel at male en væg i en anden farve end resten af rummet. Det kan dog for mange være svært at vide helt hvor man skal starte.\nEr du typen der gerne vil med på farvebølgen, men gerne starte lidt stille ud, kan du med fordel vælge farver på mindre genstande i stuen, som for eksempel sofapuder eller en lampe. Er du derimod klar til at tage skridtet videre, kan du vælge farver på større ting, for eksempel en væg eller en lænestol. Stressless London lænestolen er et glimrende eksempel på en lænestol der kommer i en række farver, hvor eksempelvis Cherry-farven i palomalæder er særligt lækker.\nEt lidt indlysende, men også ofte lidt overset aspekt af boligindretningen, er møblernes placering. Folk tænker selvfølgelig over placeringer, men der er et par ting mange ofte gør forkert, eller bare ikke har med i deres overvejelser. Disse er dog vigtige at have med, når man indretter stuen. Første tommelfingerregel er, at du bør sikre god plads mellem møbler, men også mellem møbler og vægge – det sidste gerne med omkring ti centimeter.\nDet kan virke lidt mærkeligt at lade der være ti centimeter ind til væggen, men der er en mening med denne ”spildplads”. Sådanne mellemrum og mere fritstående møbler får værelset til at virke større, og giver en god følelse af plads. En anden ting du bør have i tankerne når du placerer møbler i stuen, er hvor de gode udsigtspladser er. Hvor i stuen kan man se ud på noget flot, og når du har fundet disse steder, bør du placere gode siddepladser der, for eksempel sofa eller lænestole.


Torsdag, 05. november 2009 00:00\tPeter Poulsen\nSÃ¥ nÃ¦rmer tiden sig til den traditionsbundne julefrokost. Julefrokosten finder sted fredag den 11. december. Tilmelding kan allerede nu finde sted. Se indbydelsen her.\nSenest opdateret: Tirsdag, 24. november 2009 19:44\nLørdag, 31. oktober 2009 00:00\tPeter Poulsen\n2. holdet var i tirsdags i SkÃ¸dstrup og det blev et "hÃ¦derligt" nederlag pÃ¥ 3-5. Se et referat pÃ¥ holdskaksiden.\n3. holdet havde besÃ¸g af Randers III og trods ihÃ¦rdig indsats var marginalerne ikke pÃ¥ vores side og det blevÂ til et nederlag pÃ¥ 1-7. Steen Konradsen sÃ¸rgede for vores enlige point mens bl.a. Kurt Nielsen ogÂ IverÂ Liin mÃ¥tte seÂ lovende stillinger gÃ¥ den forkerte vej.\nLørdag, 24. oktober 2009 00:00\tJohnny Rasmussen\nI næste uge starter holdskaksæsonen og Silkeborg Skakklub deltager med 3 hold.\n1. holdet er endnu engang i skrapt selskab i 1. division og lægger ud med en udekamp mod sidste års nr. 2 fra Viborg søndag d. 8 november.\n2. holdet vil formentligt også væe "underdogs" i alle kampe i Mesterrækken. Holdet starter på udebane næste tirsdag mod Skødstrup 2.\n3. holdet har hjemmebane i de to første runder. Vi lægger ud med at møde Randers 3 næste torsdag.\nSenest opdateret: Søndag, 20. november 2016 08:02\nLørdag, 26. september 2009 00:00\tPeter Poulsen\nMidtjysk Skoleskak fik en god start ved det fÃ¸rste grandprixstÃ¦vne i Hinnerup lÃ¸rdag den 26. september 2009. Hinnerup havde i Ã¥r samlet 86 deltagere.\nMidtjysk Skoleskak havde 6 skoleskakspillere med: Christopher Magnussen i Gruppe B, Oliver Glasscock, Anders Lauridsen og Cecilie Nielsen i Gruppe C, mens Nina Lauridsen og Tascha PuggÃ¥rd spillede i Pigegruppen.\nTascha, Nina og Anders fik alle prÃ¦mier med hjem. Anders fik en 4. plads og var med 4 point af 6 mulige kun 0,5 point fra oprykning til B-gruppen. Nina fik en 2. plads i Pigegruppen.\nSenest opdateret: Tirsdag, 24. november 2009 18:54\nFredag, 25. september 2009 00:00\tJohnny Rasmussen\nFor fÃ¸rste gang i mange Ã¥r lykkedes det for Silkeborg at placere sig foran Kjellerup i 4-byturneringen. Det var dog de debuterende deltagere fra Herning Skakklub der lÃ¸b af med prÃ¦mien. Stort tillykke til Herning og tak til alle for en god turnering (til nÃ¦ste Ã¥r hÃ¥ber vi at Skanderborg er klar igen - og sÃ¥ mÃ¥ vi se om vi ikke kan fÃ¥ besejret Herning ogsÃ¥!).\nHerning fik 34Â½ point, Silkeborg 27 og Kjellerup 10Â½.\nDe enkelte resultater kan ses her.\nAlexander Almasy og Kurt Nielsen scorede max (3/3) for Silkeborg og det samme gjorde Sten V. Bering, Martin Noe, Adam Vergara og Alexander Jessen for Herning.\nSenest opdateret: Tirsdag, 24. november 2009 18:56\nSide 149 af 149


cskreativ: juli 2014\nJeg ved ikke om det giver mening, men jeg fik sådan lyst til at lave et bryllups kort.. mest af alt fordi der noget flot lilla papir med i min papir pakke i dagens handel...\nPå det hvide papir er der blomster tryk, som man desværre ikke kan se... papiret er noget jeg har haft liggede længe. Men ellers så er det et typisk Christina kort men knapper og blomster..\nIndsendt af Christina S kl. 12.06\nFarvet papir (120stk til 10 kr )\nPaper pad til at scrapbooking,stort papir 24 sider + en cut out( 25kr)\nFimo til (10 kr)\nMetal Perler (10kr)\nJa det blev en lidt blandet omgang af hvad jeg lige gik og manglede og syntes er billigt\nIndsendt af Christina S kl. 09.59\nNogle tilbud kan man bare ikke gå fordi... min kup kommer i et indlæg når jeg kommer hjem men skynd jer piger... hun satte mange af tingene yderligere ned mens jeg var i butikken.. så de er nok hurtigt væk..\nOg normalt betyder det en masse kreative indlæg...men dagen er blevet brugt ved vadehavet med mine drenge. En fantastisk dag, hvor vi har soppet, fanget krapper, fisk, gået i mudder. Så nu må vi se hvad ferien ellers bringer med sig... men noget kreativt skal det nok blive til...\nIndsendt af Christina S kl. 04.14\nIndsendt af Christina S kl. 13.10


Hvorfor bliver øjnene gule? | Rob Kettenburg\nHar du lagt mærke til, at hos nogle mennesker får sclera (den hvide del af øjnene) en gullig farve? Du har sikkert set nogen med denne særhed mindst én gang, eller måske endda dig selv. Ved du, hvorfor det sker? Hvorfor får nogle mennesker gult i det hvide i øjnene?\nHvis du ikke ved det, er det i din bedste interesse at være opmærksom på det, og hvis du ikke ved det, så bør du alligevel opfriske det lidt. I dag vil jeg i store træk fortælle dig om nogle af de årsager, der kan føre til gulfarvning af sclerae hos mennesker, og om forløbet af den medicinske tilstand, der er kendt som gulsot.\nGule øjne som indikatorer for sundhed\nDu har sikkert set nogen med gule sclerae, hvad enten det er en ældre person, en person på tv eller på et fotografi. Rygere har f.eks. ofte gule sclerae med alderen, men oftest som følge af leversygdom eller leversvigt hos personen, er det ikke normalt og kan ofte indikere et risikabelt problem.\nSe mere: Sådan fungerer det menneskelige øje\nAf mig og sysop\nMåske er det et problem med leverens funktion, når det hvide i øjnene bliver gult, kaldes det gulsot, og blandt mange andre lidelser kan det være et advarselstegn på sygdomme som hepatitis eller skrumpelever.\nC gulsot, videnskabelig forklaring\nI medicin er gulsot ikke kun den gullige farve af det hvide i øjnene under visse omstændigheder, men også af huden og slimhinderne. Denne gule farve kommer fra et galdepigment (bilirubin-biomolekylet) af samme farve, som stammer fra nedbrydningen af hæmoglobin og ophobes i kroppens væv som et biprodukt fra ældre røde blodlegemer.\nSe mere: 5 mærkeligste sygdomme i dag\nKort sagt er bilirubin en naturlig forekomst, et naturligt resultat af den nødvendige nedbrydning af aldrende røde blodlegemer, som ikke længere er brugbare og dør for at blive erstattet af nye. Disse ubrugelige blodceller filtreres af leveren og udskilles derefter gennem fordøjelseskanalen i form af galde.\nMen når der er problemer med nedbrydningen af disse blodceller, eller leveren på en eller anden måde er i fare på en eller anden måde, begynder alt dette bilirubin at ophobes i vævet og efterlader den karakteristiske, ubehagelige gullige farve. Så gulsot i sig selv er ikke noget, man behandler eller forsøger at afhjælpe, men er konsekvensen af et andet problem.\nDet er mere en alarm, der advarer om problemer i leveren, galdeblæren eller bugspytkirtlen. Det advarer også om infektion, brug af visse lægemidler, kræft, blodsygdomme, sten og fødselsdefekter.\nKort sagt opstår gulsot som et overskud af bilirubin, når for mange røde blodlegemer i blodet dør, når leveren er beskadiget eller overbelastet, eller når bilirubin ikke kan bevæge sig ordentligt i fordøjelseskanalen. Det er igen det, der får øjnene til at blive gule, og det samme gælder mange andre dele af kroppen.\nDet er virkelig interessant, ikke? Menneskekroppen og dens komplekse og fuldstændige funktioner ophører aldrig med at forbløffe os, så meget, at f.eks. et leverproblem kan være bestemmende for farven på øjnenes sclera. Hvad mener du?


Primair i Grimaud til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Primair\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Primair et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Port Grimaud. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Port Grimaud. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab. Hotellets udendørs pool, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Primair er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Port Grimaud.


Remo Silentstroke 10'' Drum Head | Gear4music\nHøjkvalitets 10 '' Mesh Design\nRemo Silentstroke 10'' Drum Head Oversigt\nRemo Silentstroke 10 '' Trommehoved er et lavt volumen tromlehoved fra Remo, der er udstyret med et højkvalitets mesh design med en blød, fjederagtig følelse, der giver en akustisk følelse med utrolig lave mængder med øget varme. Trommehovedet har et enkelt lag af mesh film. Remo Silentstroke Tromme Heads giver det ultimative i tromlehoved med lavt volumen og tilbyder ideel funktionalitet til eksterne elektroniske tromler. De er tilgængelige i et stort udvalg af størrelser, så du kan vælge de rigtige hoveder til opsætningen.\nProdukt Ref: 51921\nKlik her for at købe Remo Silentstroke 10'' Drum Head og dit valgte tilbehør\n54.152 produkter fra


Kandu.dk - Raw! Igen igen\nRaw! Igen igen\n07-05-05 14:10 : tedd\n07-05-05 14:13 : Fijala\n07-05-05 14:16 : tedd\n07-05-05 14:20 : Fijala\n07-05-05 14:28 : Fijala\n07-05-05 14:38 : tedd\n07-05-05 14:41 : Fijala\n07-05-05 14:43 : tedd\n07-05-05 14:44 : Fijala\n07-05-05 14:46 : tedd\n07-05-05 14:49 : Fijala\n07-05-05 14:56 : Fijala\n07-05-05 14:57 : Fijala\n07-05-05 14:59 : tedd\n07-05-05 15:02 : Fijala\n07-05-05 15:06 : tedd\n07-05-05 15:10 : Fijala\n07-05-05 15:27 : tedd\n07-05-05 15:29 : tedd\n07-05-05 15:29 : Fijala\n07-05-05 16:27 : emesen\n07-05-05 23:16 : Fijala\n07-05-05 23:35 : emesen\n19-05-05 18:51 : Fijala\n19-05-05 18:56 : Fijala\n19-05-05 18:57 : Fijala\n19-05-05 19:07 : emesen\n19-05-05 21:55 : rotw\n19-05-05 23:03 : Fijala\n19-05-05 23:41 : emesen\n20-05-05 20:16 : Fijala\n20-05-05 20:17 : Fijala\n20-05-05 20:21 : Fijala\n20-05-05 20:23 : emesen\n20-05-05 20:27 : emesen\n21-05-05 10:25 : Fijala\n21-05-05 17:59 : Fijala\n21-05-05 18:53 : emesen\n21-05-05 19:02 : emesen\n21-05-05 19:39 : Fijala\n21-05-05 19:45 : emesen\n29-05-05 20:40 : Fijala\n29-05-05 20:46 : Eyvind\n29-05-05 21:08 : emesen\n31-05-05 19:46 : Fijala\n31-05-05 21:31 : emesen\nFra : Fijala Vist : 357 gange\nDato : 07-05-05 14:04\nSe mit forrige spørgsmål http://kandu.dk/dk/spg/64610\nNu er det bare en kammerats dvd drev der driller. Figurerer som et dvd drev i oversigten med ukendt fulformat som det skal. Når jeg sætter en skive i firurerer det som et cd-rom drev med filformat RAW, hvorfra man ikke kan læse.\nHar hentet ny firmware og opdateret med succes, men det hjalp ikke på fil formatet.\nDato : 07-05-05 14:10\nen skive i?? Hvad mener du mere præcist Er der noget på? DVD eller cd?\nja selvfølgelig er der noget på. Har prøver med drivere, musik anden software\nDato : 07-05-05 14:16\nEr det en ekstern DVD?\nDato : 07-05-05 14:20\nnej indbygget "NU DVDRW DDW-082"\nher en test af drevet\nDato : 07-05-05 14:38\nOg hvad sker der hvis du smider en anden skive i?\nDato : 07-05-05 14:41\ndet er det samme med alle type skiver\nDato : 07-05-05 14:43\nKan den overhoved brænde?\nnej man kan intet med det hverken læse eller brænde\nEr det et 80 pins kabel den er sat til? Står den til master og cd drevet som slave? Optræder den i bios?\nDato : 07-05-05 14:49\nAlle kabler er ok. og den står som slave på primær. Det er med et fingerknips den ikke virker mere. Jeg har endog renset læsehovedet korrekt rensevæske.\nDer står endog i enhedslisten at den fungerer korrekt. Problemet er RAW\nDato : 07-05-05 14:57\nOg der er ikke noget cd drev i\nDato : 07-05-05 14:59\nsæt den som master på sekundær! Og hvis der er en anden hardisk på sekundær så sæt den over som slave på primær!\nDato : 07-05-05 15:02\nalt det er afprøvet uden held. Det skal dog siges at da jeg kom sad dvd drevet som master på primær og hd som slave, da jumperne var sat til kabel select og begge som auto i bios\nDato : 07-05-05 15:06\nOk! Så er mit sidste forslag at bytte den!\nDato : 07-05-05 15:10\nJa jeg tror du har ret, men hvad i h..... er det der sker med det forbandede RAW. Nu har jeg været udsat for det 2 gange på kort tid og ingen ved hvad det er der sker. Der før har jeg aldrig hørt om det.\nDato : 07-05-05 15:27\nNæh det noget møg!! Er der forøvrigt gule advarslestrekanter i enhedshåndtering bare for et sidste skud til hvad der kunne være galt?\nDato : 07-05-05 15:29\nOg er det en original windowsversion? Man kunne få nogle crackede versioner på nettet engang, der var det rene møg!\nNej som sagt så fungerer den korrekt. Jeg har for øvrigt ikke prøvet systemgendannelse. Det gør jeg lige\nDato : 07-05-05 16:27\nDet er set før med HD at der står RAW.\nJeg mener at årsagen var primær/secundær og master/slave indstillingerne der gjorde det.\nHD (C:) på primary kabel sat som master (ved IBM HD = no slave present)\nEvt. CD/DVD på primary kabel sat som slave (dog ikke koblet til endnu)\nHD (nr2) på secundary kabel sat som master (ved IBM HD = no slave present)\nCD/DVD brænder på secundary kabel sat som slave\nStart og få styr på drivere inden CD/DVD kobles på primary kabel.\nlæs lige mit forrige spørgsmål hvor du også selv var med\nDato : 07-05-05 23:35\nJeg tror lige nu at dette RAW er = ulæselig enhed.\nDa det ikke er nogen HD men bare en medielæser.\nOg det må være "kludder" i IDE kabler/master/slave. og eller driveren til drevet som er "tabt"\nJa - jeg er vist ude i den store gættekonkurrence.\nDato : 19-05-05 18:56\nNu har jeg forsøgt systemgendannelse uden held,men er dog blevet lidt klogere.\nDer kan ikke læses fra drevet, men godt brændes. Hvis jeg kopierer en cd hvor jeg bruger drevetsom både læser og brænder, fungerer det helt ok, men vil jeg så læse den cd jeg lige har kopieret kan den ikke læse den. Cden virker da den godt kan læses i en anden pc???????????\nDato : 19-05-05 18:57\nDato : 19-05-05 19:07\nDet lyder helt skørt................det plejer at være omvendt.\nDet program CD'en skal læses med, er vel ikke på din comp.\nNår den copierer/brænder er den ligeglad med hvilken program det er.\nDu har måske på et tidspunkt valgt hvilket program der skal åbne den bestemte type CD\nDato : 19-05-05 21:55\nden kan ikke læse alle enheder formater cd+\nDato : 19-05-05 23:03\nOm det så er min Win XP cd jeg sætter i, viser drevet at der ingen ting er i eller på cd-en, men den læse både + og - dvdskiver.\nDet er kun cdrom og musik cder den ikke kan læse. Som tidligere skrevet ændrer filformatet sig til RAW når jeg sætter en cd i.\n1: hvor kan jeg ændre det med hvilket program jeg skal vælge til at åbne med, nu hvor den ikke kan læse\n2: når man kopierer en cd i et og samme drev, skal den vel læse først, og så brænde bagefter\nDato : 19-05-05 23:41\n1. sikke noget vrøvl - den kan jo slet ikke læse den.\n2. Når den læser og kopierer fra samme drev læser den men tyder ikke det der står - derfor kan den brænde.\nMen der må være rod i dine master/slave og eller drivere til CD/DVD drev\nH-klik denne comp>administrer>dishåndtering>her skal der stå hvad der er hvad og drevbogstaver og om drevene er online.\n(jeg lukker for i dag)\nDato : 20-05-05 20:16\njeg har nu kigget i diskhåndtering igen igen, og alle mine drev, både harddiske og dvddrev er online, Dvd drevet kan godt se i diskhåndtering hvor meget der er på en cdrom men hvis jeg kigger i denne computer kan den ikke se noget.\nMine drev sidder som flg.\nPrimær master: 30gb harddisk med styresystem XP Pro/SP2, jumper sidder som cable select\nPrimær slave: Dvd drev, jumper sidder som slave\nSekundær master: 120gb harddisk, jumper sidder som cable select\nSekundær slave: 120gb harddisk, jumper sidder som cable select\nDato : 20-05-05 20:17\nJeg kommer til at tænke på om det har noget at sige om dvd sidder i første eller anden stik på primær ide kabel?\nDato : 20-05-05 20:21\nDer er ikke rod i min driver til dvddrevet da jeg har fjernet og geninstalleret op til flere gange og jeg bliver fortalt at alt fungerer korrekt. Jeg har endog som tidligere skrevet opdateret firmware uden den store succes,\nAlle harddiske fungerer korrekt og kører med NTFS\nDato : 20-05-05 20:23\nJa der er fejlen\nDVD skal være cable select (du blander to systemer)\neller sådan her som jeg vil foretrække:\nPrimær IDE HD 30GB (C:) som master (ikke med slave present hvis det er en IBM)\nPrimær IDE DVD som slave\nDato : 20-05-05 20:27\nMen jeg ville nok hellere sætte DVD drevet på sekundær Cabel som slave\naltså bytte om på HD og DVD\nFor når DVD skal snakke med harddisk via cpu/ram er det nu over to kabler i sted for at skiftes over det samme kabel.\nDato : 21-05-05 10:25\nHvis jeg sætter dvd som cable select vil den være primær master, så 30gb harddisk bliver slave. Det er netop derfor jeg spørger om det har noget at sige om hvilket stik på primær kabel det sidder på. Jeg kan selvfølgelig godt afprøve det og skal også til at have ryddet op i kablerne i maskinen. det hele er drevet ind på må og få. Problemet er at kablerne ikke er særlig lange. (selvlysende runde kabler). Den eneste måde det hele kan nå på er med kabler forbundet på denne måde. Jeg må vel bare til at ommøblere i kabinettet. Jeg vender tilbage når jeg har afprøvet de forskellige ting, lige nu råber konen på noget med en hel trailerfuld sommerblomster jeg skal ud og hjælpe med plante i krukker., så det varer nok lige lidt inden jeg vender tilbage.\nDato : 21-05-05 17:59\nJu hu er færdig med blomsterne.\nJeg har nu haft det hele skilt lidt ad og ligegyldigt hvordan det er sat sammen fungerer det ikke. Enten det er det ene eller det andet stik, om jumperne sidder enten det ene eller andet sted.\nMen en ting der undrer mig. Hvis jeg sætter bios op til at first boot device skal være cdrom kan den godt boote op på min XP cd og læse fra den???????\nDato : 21-05-05 18:53\nDet første stik på kablet bør være master\nog det ude i enden være slave\nAltså hvis både HD og DVD er sat til CS\nDato : 21-05-05 19:02\nOg hvis du skal brænde sådan her:\nDVD med noget....brænder....til HD.....fra HD.....til brænder....\nSå bør brænder og den HD som skal agere temp være på hvert sit kabel.\nEr det IBM HD / står der noget om slave present\nForslag til test.\nHD (C:) på primær kabel sat som master.\nHD nr 2 på sekundær kabel sat som master.\nStart og afprøv comp.\n???? er der kørende programmer på disse ekstra HD eller er det bare lager.\nHvis................så skal der lige tænkes\nDato : 21-05-05 19:39\nDe to harddiske på sekundær er bare lager og begge er Seagate Barrecuda,\nPrimær master harddisk er Maxtor\nSom jeg nævnte tidligere er kabler meget korte og kan ikke umiddelbart nå. Havde nogle gamle flade kabler, men de kunne ikke læse så store harddiske??????\nEr det mig der er noget i vejen med eller kan det forholde sig sådan.\nDato : 21-05-05 19:45\nhvor det er ligemeget hvad der er først og sidst\nDato : 29-05-05 20:40\nIntet af ovenstående ting virker/hjælper. Jeg er nok nødt til at skifte ud.\nHar også spurgt inde hos Komputer for alle og de havde heller ingen hjælp, undtagen at sende til rep.\nHar også spurgt i 3 computerforretninger, men de rystede bare på hovedet og ville sælge nyt eller have pc.en ind til eftersyn.\nJeg ved ikke rigtig hvordan jeg skal give point da denne tråd jo skal lukkes, så giv mig et tip om hvorfor netop du skal have dem.\nDato : 29-05-05 20:46\nDet er nemt - jeg kan ikke bruge de point.\nDato : 29-05-05 21:08\nJeg afstår også fra point -\nDu får pointene alligevel , (bare nu ikke arne.jakobsen ser jeg giver point til et ikke helt brugbart svar)\nDu havde da i det mindste tålmodighed til at vente i næsten 4 uger.\nDato : 31-05-05 21:31\nØh selv tak.


Ferielejlighed 50 m2 i Dovregade, Amager, København\nFerielejligheder København Lejligheder med 2 soverum Amager Dovregade ferielejlighed\nHyggelig og lys lejlighed på 3. sal med en enkel og beroligende indretning. Nyt køkken med indbyggede elementer. Et stort soveværelse med morgensol og en stor stue med eftermiddagsol og hyggelig vindueskarnap. Lille badeværelse med bruser. Der er tv, som du skal slå din medbragte computer til via HDMI for at se kanaler eller dine smartphone for at kunne benytte min HBO konto og se serier og film. Der er ingen tv-kanaler. Yderligere er det muligt at høre musik via computer eller smartphone, idet der er højtalere med subwoofer, som kan tilsluttes begge dele.\nSoverum 1: Soveværelse med lille dobbeltseng (180 cm bred) til 2 personer.\nSoverum 2: Stue med mulighed for opredning på sofa (90 cm bred) til 1 person.\nStørrelse 50 m&#178\nCentrum 2891 m.\nAmager: Lejligheden ligger i gåafstand til Islands Brygge og havnebassinet. 2 Metro stop fra Amager Strand. Du kan gå til Rådhuspladsen på 1/2 time og til Kongens Nytorv på 20 min. Amager shopping center ligger 7 min. gang fra boligen. I nærområdet finder du alt, hvad du har brug for af cafeer, indkøbsmuligheder og butikker. Hvis du er glad for naturen findes Amager Fælled i 10 min. gåafstand.\nDu kommer lettest rundt i byen med busserne 5A, 350S og 2A, der alle kører på Amagerbrogade, 2 min. fra lejligheden. Det tager 5 min. at gå til metroen, og der er kun 2 stop til Kongens Nytorv og 3 stop til Nørreport Station. Fra Lufthavnen tager det 10 min. til Amagerbro station. Der er offentlig betalingsparkering i gaden, men holder du på den anden side af Sundholmsvej er der gratis parkering.\nKøbenhavn Centrum: 2891 m.\nMeget imødekommende værtinde med en lille, rigtig hyggelig lejlighed central beliggende på Amager, hvor vi følte os meget velkomne. Nemt til Metro og bus og med gratis parkering 100 meter væk. Tak for nogle dejlige dage.\nLyng Grann, Højbjerg (5/5)\nEn hyggelig ældre lejlighed med rigtig fin beliggenhed i et meget stille område, på trods af at det er centralt byområde på Amager. Der var dog lidt "larm" fra døre og gulvbrædder, som vi især bemærkede om natten, når man mindst ville forstyrre de øvrige.\nJette Burstein, Odense C (4/5)


At træne en handicaphest? - Træning - Heste-Nettet.dk\nAt træne en handicaphest?\nDato: 27-06-2017 15:41\nJeg er den periodevis lykkelige ejer af en fjordhoppe på 9 år. Hun blev købt ca. 2,5 år gammel hos avler. Vi har selv tilredet hende - og hun har alle dage været en meget speciel hest.\nFra starten krævede hun en meget fast og konsekvent håndtering. Hun var slem til at stejle ved håndtering, og det fulgte desværre med op i sadlen.\nEfterhånden som hun blev uddannet mere og blev redet regelmæssigt, viste hun sig at være meget ridelig og lærenem. Dog krævede hun stadig en meget konsekvent rytter.\nNu er hun så blevet 9 år gammel. Hendes unoder under rytter kan opstå med halve års mellemrum, hvis man ikke formår at holde konsekvensen. Hun er en hest med en god balance og meget selvtillid, som generelt er cool og sjov at arbejde med.\nIgennem alle årene har jeg redet hende selv med bistand fra min søster, som har klaret tilretningerne, når det har været nødvendigt. Hun er væsentlig dygtigere, hurtigere og modigere, end jeg nogensinde har været (B rytter i dressur).\nJeg har dog lært enormt meget af hesten og udviklet mig mere i min tid med den - end i tiden før. Jeg har haft eget hest i 18 år - og har redet siden barndommen, er nu 36 år gammel.\nNu har jeg så en 11 måneder gammel datter. Jeg red i det meste af min graviditet og havde undervejs kun en ufrivillig afsidning i starten, hvor hesten bukkede mig af. Den pågældende dag havde jeg ikke været hurtig nok til at korrigere, at den gik lidt igennem den ene skulder - og så måtte jeg smage sandet.\nDa faldet var tidligt i graviditeten, lå barnet stadig i mit bækken - og jeg kravlede stortudende op og færdiggjorde ridtet. I slutningen af graviditeten nedtonede jeg ridningen, og efter at hesten en dag begyndte at hoppe rundt og blive utidig, måtte jeg opgive ridningen. Jeg måtte blive på og korrigere, hvilket betød, at jeg knap kunne gå bagefter.\nHesten var stadig oppe på mærkerne over den vandingsmaskine, som havde sat den i gang, og kun med møje og besvær fik jeg den bugseret fra banen med min store mave. Derefter stoppede jeg med at ride den.\nMin søster tog over, men kom selv til skade med en anden hest og måtte opgive. Jeg genoptog selv ridningen nogle uger efter fødslen.\nDesværre nåede jeg ikke at genoptage ridningen længe, før jeg blev syg. I en lang periode måtte jeg sætte ridningen på stand-by.\nMit problem er nu, at jeg ikke rigtigt er kommet mig. Jeg har haft hesten på stand-by i næsten 2 år. Mit bækken er svagt, mine kognitive evner er nedsatte og jeg er stadig deltids sygemeldt på grund af mine problemer.\nVi har hestene hjemme og jeg har egen ridebane. Udover den nævnte hest har jeg en gammel hoppe på 23, som er ved at være lidt slidt og egentlig er pensionist. Hende skridter jeg lidt ture på, og så prøver jeg at holde den "unge" i gang med longearbejde.\nFor nyligt smed den unge mig af, og en uge senere styrtede den med mig på banen. Begge gange gik det udover mit ene knæ, i styrtet fik hesten nogle flænger, men var ellers ok.\nJeg er nu igen sat tilbage, da jeg i snart en måned har måttet slås med en bihulebetændelse - oven i mine andre issues.\nPå det seneste er jeg begyndt at tænke på, om jeg burde revurdere mit hestehold. Jeg har tidligere startet en del distance på let plan og været rigtigt glad for det. Den unge er imidlertid aldrig rigtigt blevet trænet i at gå ud alene - og den kan være særdeles spændende, når den udviser konfliktadfærd.\nDen kan stejle, bukke som ind i helvede - og smide sig med rytter. Ergo er modet til at træne de vanskelige situationer udeblevet. Det er dog en trænet hest - og den kan mange øvelser - og er også ofte blevet redet i skov og ved strand med den gamle som håndhest.\n...men, jeg skranter tilsyneladende kontinuerligt og har egentlig brug for en mere tilgivende hest. Det er super lærerigt at have en hest, som kræver meget konsekvens, men det er også krævende og hårdt, når krop og hjerne ikke fungerer optimalt.\nPå den gamle kan jeg godt være på 50% og stadig ride, på den unge skal jeg helst være min. 95% - og helst helt klar.\nJeg er meget glad for mine heste og har endnu aldrig solgt en hest, så helst ville jeg gerne træne min "unge" hoppe til mit nuværende niveau, men kan man det? Og hvordan?\nDet skal siges, at ser man bort fra hendes voldsomme tendenser, så springer hun sjældent til siden for noget, hun er trafiktrænet, glor sjældent - og har ikke tendens til at stikke af eller lignende.\nLivet er godt -\nDato: 27-06-2017 17:08\nOg det skal det have lov til at blive ved med!\nDet er hvert fald mit motto.\nTidligere var mit motto "Problemer er til for at blive løst - virker det ikke, brug en større hammer" (= antagelse, alt kan løses, men kan kræve skifte af teknik og tilgang, brug det rigtige redskab frem for at hamre videre med et forkert redskab) Men nogen gange er der bare så meget arbejde i at få succes med det man har gang i, at det ikke er værd at fuldføre på den måde. Man må gerne skifte til at fokusere på, hvad var det egentlig som virker? Og så gå efter det.\nDu opsummerer, at du har fået meget ud af den unghest. Men du argumenterer også meget stærkt for, at den hest ikke skal være din ridehest: Den kræver at man fysisk og psykisk er på hele tiden, det kan de færreste, og slet ikke hvis man har noget med hoved og/eller krop.\nJeg synes, at du skal finde dig en bundstabil hest, som egner sig til det der giver dig glæde og bygger dig op.\nDen unge hest kræver at du skal være på vagt, og jeg læser det somom at det sted i livet er du slet ikke.\nOm du beholder unge til avl, hyggehest eller finder en ny, god ejer- der en anden historie.\nMen jeg synes at du skal finde en hest, der allerede kan det som du har brug for.\nGå efter det som virker.\nDu holder hest fordi dyrene kan gøre noget fantastisk. Gå efter det. Og det er ok hvis de to nuværende heste ikke er de rette, og du har brug for en anden hest. Du holder ikke mindre af dem, for at vælge en hest til.\nDato: 27-06-2017 20:03\nJeg vil give Dr Who HELT ret!!! Som ganske almindelig dødelig amatørrytter, som kaster den ene mere eller mindre surt tjente og skattelettede krone efter den anden i sit hestehold - så må det altså godt give smil på læben og gode oplevelser\nJeg har også pga. div. tilragede "defekter" måtte sande at mit rideniveau ikke er hvad det var engang Bare at komme til DEN erkendelse tager tid og kræfter! Jeg var i lang tid i tvivl om jeg overhovedet skulle have heste fortsat...\nMen - heldigvis så er min hjemmeavlede røde hoppe den ultimative komforthest! Den kan stå i et halvt år hvorefter man kan klatre ombord og skridte en tur for lange tøjler uden at være i livsfare. Hun er ikke selvdød og kan da også springe rundt hvis hun bliver møgforskrækket (og det har også resulteret i et par afsidninger som jeg før mine skader aldrig ville være trimlet af for! )\nFORDELEN er, at jeg ikke bliver bange for hende - fordi der er en reel grund når hun har kastet sig rundt, gjorde hun det "bare fordi hun kunne" - så var hun ikke min ridehest mere!\nDet er måske lidt der jeg mellem linierne fornemmer at du er strandet - du har faktisk ikke rigtig lyst til at risikere liv og lemmer på at ride den her hest (fuldt ud forståeligt!) - men har ikke et alternativ - jeg siger VÆR EGOISTISK - og kan du ikke det, så tænk på din familie!\nJeg har så også valgt at sætte min i avl - så med tiden bliver ridedelen mindre og mindre, og måske overgår den til kørsel i stedet - hvem ved?\nUanset hvad du vælger - så bare vær sikker på at du først tænker på dit helbred - derefter på hesten! Om den skal blive, gå i avl, videre, aflives eller hvad du nu end vælger - så er det den rigtige beslutning hvis du får glæden tilbage ved ridning/omgang med en anden (bedre) komforthest\nDato: 27-06-2017 22:14\nuha det er skisme aldrig sjovt at stå i det du står i....\nDet er så vigtigt at du er ærlig overfor dig selv - hvorfor har du hest og hvad vil du gerne?\nHvis din krop siger fra må du overveje om den unge skal sælges eller lånes ud eller gå derhjemme og "fede den"..\nmht ridningen ville jeg så nok nyde den gamle mens jeg gennemsøgte markedet for en dejlig konehest - den behøver jo ikke være "bovlam" - men skal være sikker - og kunne det du også gerne selv vil.\nHåber du finder en god løsning for dig og dine hyppere\nDato: 28-06-2017 22:24\nTrist at du skal så meget igennem igen med dit hestehold - kan godt huske din lange kamp med dv'eren.\nJeg tror langt hen af vejen, at du vil trives bedst med en god gammel rutineret hest, som er så rutineret ud i håndtering og ridning, at den vil være tilgivende overfor tidsmangel, og manglende rutine.\nJeg har set det efter hånden med en del veninder, som i deres unge dage syntes en "vågen kvik og gerne halvtosset hest" var noget af det mest spændende og interessante. Hvor buk og stejl blev grinet af, og hvor det bare ikke gjorde ondt at blive tyret af kræet.\nI dag har de valgt ældre "bombesikre" heste, som er total rutinerede/gamle rutinerede stævneheste, og det gør ikke så meget hvis de skal stå nogle dage, fordi barnet er sygt, og man ikke lige kan ride. Der går heller ingen skår af hesten, hvis fokus er knap så meget på konsekvent opdragelse af hesten, som på hvornår man skal ind og lave aftensmad og putte unger.\nDe heste har fået en luksustilværelse som "halv-pensionist" - og mine veninder har fået rideglæde tilbage efter år med "kamp".\nDato: 15-07-2017 20:52\n...for jeres input. Jeg er ikke kommet så meget videre, desværre, men har genoptaget ridningen af hesten. Hun arter sig og er pt. lidt til den flegmatiske side.\nJeg kan sagtens følge jer - livet er for kort til trælse heste - og jeg sætter mig ikke op på noget, som bukker eller stejler (altså, med mindre mit navn står på ejercertifikatet. )\nMit problem er, at der er så mange følelser involveret i mit hestehold. Måske for mange - så det med at være objektiv fornuftig er svært.\nMin mand taler også meget for at beholde hesten, eftersom han ved, hvor glad jeg er for den. Han er ikke begejstret for ideen om flere heste, eftersom jeg i så fald vil have to rideheste, der skal holdes i gang.\nDe pokkers følelser\nDato: 16-07-2017 11:29\nEndte selv i en situation, hvor jeg efter en kikset hofteoperation, blev væsentlig mere sårbar ift ridning. Siden er det gået stille og roligt ned af bakke, og efter mange og lange overvejelser har jeg besluttet, at det skal være slut med min gamle hoppe.\nHun er BRED og hver gang jeg forsøger at ride hende laver det uorden i mit bækken. Jeg kan skridte hende, men desværre er hun meget eksplosiv at ride ud på, og at skridte rundt på banen evig og altid bliver bare for træls. Hun har en del skavanker, så salg kommer ikke på tale i hendes tilfælde.\nTilbage har jeg et afkom efter hende, som passer mig bedre ridemæssigt. Desværre har hun haft en skidt start på livet, og frygten for at hun ikke holder, gør at jeg er nødt til at have en ridehest nummer to. Den er jeg igang med at finde, men hold da op! rolige, ikke for brede heste som er redet, så jeg kan magte dem, hønger godt nok ikke på træerne. Derfor ender jeg nok med en ret rå hest, men hvor sindet bare er helt rigtigt.\nOptimalt set burde jeg aflive den ene og sælge den anden, men da jeg selv har lavet hende, så kommer det aldrig på tale. Og det er faktisk svært at forklare andre, for de tænker mest på mit fysikse helbred, mens jeg ved at det ville slå mig fuldstændig ud at komme af med hende.\nJeg ved ikke hvad du skal vælge, men når man er en sårbar rytter, så handler det meget om at være tryg. Om hesten er ung eller gammel er lidt ligemeget, bare man kan være helt sikker på dens reaktioner. Det fornuftige ville helt sikkert være at sælge din hoppe og finde en fornuftig erstatning. Men KUN hvis du kan leve med at sende den anden videre.\nPøj pøj med at komme frem til den rigtige løsning.\nDato: 09-12-2017 12:25\nDer er nu næsten gået et halvt år siden mit oprindelige indlæg.\nJeg tog en principiel beslutning om, at min hoppe skulle bruges til de ting, jeg gerne ville - og ellers ville jeg have en hest, der kunne og ville.\nDrømmen var oprindeligt at hun skulle afløse den gamle som Distancehest. Det krævede dog, at hun kunne rides alene ud - og det havde jeg aldrig været vild med på hende.\nLang historie kort har jeg fået redet mange ture ud på egen hånd. Vi har startet et par distancestævner og et enkelt Trec POR ridt.\nMin krop er blevet mærkbart stærkere, og jeg forsøger at være konsekvent i min håndtering og ridning af hesten.\nHun er stadig, som hun altid har været - speciel, men vi har passeret nogle hurdler, og planen er, at videreuddanne hende i håbet om, at vi til næste år kan starte flere distancestævner - måske endda på egen hånd.\nDato: 09-12-2017 19:39\nHvor er det en fed opdatering.\nStor cadeau til dig for at tage kampen op - og få success med det\n© Copyright 1997 - 2019 heste-nettet.dk Siden tog 0.0644 (0.0616) sekunder at lave.


I denne kilde kan du læse forløbet af Carla Hansine Petersens sterilisationssag, der tog sin begyndelse i 1930 med en indstilling til Justitsministeriet. Carla var en ud af cirka 13.000 personer, størstedelen kvinder, der blev steriliseret i Danmark i årene mellem 1929 og 1967. Baggrunden var Lov om Adgang til Sterilisation, der trådte i kraft den 1. juni 1929. Denne lov åbnede op for, at personer med handicaps kunne steriliseres for at forhindre, at de satte børn i verden. Loven var en central del af mellemkrigstidens danske eugeniske/racehygiejniske politik. Eugenik og racehygiejne fremgik ikke eksplicit i lovteksten, men var tydelig i den politiske debat om forslaget. Danmark var dermed det første land i Europa, der gennemførte en sådan lovgivning, og i løbet af 1930’erne blev lovgivningen udbygget og fik tydelige racehygiejniske formål.\nCarla blev født den 21. juni 1903 i Hangbyrd Fattighus ved Ringsted. Da hun var to år, døde hendes mor, og hun blev derfor anbragt uden for hjemmet. I en alder af 20 år endte hun på Kvindehjemmet Sprogø, der hørte under Den Kellerske Åndssvageanstalt. Hun kom i familiepleje, men blev gravid og igen anbragt på Sprogø. Her fødte hun i 1929 en datter, der blev anbragt i pleje. Carla Hansine Petersen blev steriliseret som 27-årig i 1931, idet man bl.a. mente, at der var risiko for, at et fremtidigt afkom ville blive defekt på intelligens- eller karakterområdet. Ofte var sterilisation en adgang til og en betingelse for at blive udskrevet fra forsorg, og Carla kom derfor også i familiepleje forskellige steder og blev udskrevet i 1934 til selverhverv, hvorefter hun fik arbejde som husassistent i København.\nFørste side af Carla Hansine Petersens sterilisationssag. Se hele den originale sag som PDF her. Fra: Rigsarkivet\n[Indstilling om sterilisation af Carla Hansine Petersen til Justitsministeriet, 12. december 1930]\nHoslagt fremsendes Andragende om Sterilisation af Carla Hansine Petersen, p.t. Sprogø, født den 21. Juni 1903.\nDen 12. December 1930.\n[underskrevet i hånden med W]\nBestyrelsen for Den Kellerske Aandssvageanstalt.\nJeg tillader mig at indstille til det høje Ministerium, at der gives Tilladelse til at foretage en operativ Aflukning af Æggelederne, Salpingectomie, paa Carla Hansine Petersen, med det Formaal at hindre fremtidige Svangerskaber.\nCarla Hansine Petersen er født den 21. Juni 1903 i Hangbyrd Fattighus i Ringsted Landsogn, Datter af Arbejdsmand Hans Peter Petersen og Hustru Christiane Frederikke, f. Andersen. Der var ialt 12 Børn, men af disse døde 6 som smaa. Dødsaarsagerne er mig ubekendte.\nDa Moderen døde ca. 1905 blev Hjemmet opløst og Carla anbringes af Ringsted Landsogns Sogneraad i forskellige Hjem, dels i Ringsted Landsogn, dels i Sneslev, dels tilsidst efter sin Konfirmation hos en Skovfoged. Her var hun fra 1. November 1918, hun var sløset i sit Arbejde og løgnagtig og hun havde omgang med Soldater i Næstved. Af den sidste Grund sendes hun hjem til sin Kommune. Denne overgav Sagen til Værgeraadet, som den 1. Marts 1919 anbragte hende paa Kvindehjælpens Optagelseshjem, hvorfra hun 1920 flyttes til Kathrinebjerg. Hun løber bort 5. April 1919, blev 15. Maj s.A. af Politiet fundet i København, hun ernærede sig i den Tid ved Rengøringsarbejde og boede hos Faderen i Dronningensgade. Det fremgaar, at hun inden Værgeraadsanbringelsen har været Kæreste med en Soldat, havde Samleje med ham 3 Gange paa Kasernen efter at der var visiteret og 1 Gang paa Hotel Dania i Næstved. Endvidere har hun haft Samleje med en Mælkekusk.\nDen 3. August 1920 undersøges hun af Dr. Gulstad, Aarhus, der concluderer: Efter Binet-Simons Prøve svarer hendes aandelige Standpunkt til en 13aarigs. Hun er et noget nervøst og uligevægtigt Individ, mest tilbøjelig til Hæmning og let Nedtrykthed. Uden Viljestyrke. Hun er svagt begavet, nærmere Sinke, men ikke aandssvag. Et relativt Resultat vil kunne opnaaes ved at holde hende paa Opdragelseshjem endnu et Par Aar.\nHun overflyttes 4. Maj 1921 til Vejstrup Pigehjem. Herfra noteres 1. November 1921: Karakterløs, meget smaa aandelige Evner, udygtig til alt Arbejde, naar undtages Malkning (hvor hun opnaar l. Præmie) og Markarbejde. Hun tager sig forbavsende sammen under Opholdet paa Vejstrup og anbringes 1. Maj 1923 i Prøvetjeneste. Allerede 20. August s.A. maa hun tages tilbage, da hun var for løsagtig, enten havde hun Karlene hos sig om Natten, eller ogsaa hjemsøgte hun Omegnens Karlekamre, desuden var hun grænseløs løgnagtig og ikke fri for at rapse, hendes daglige Arbejde kunde der ikke klages paa.\nHun indstilles da til Sprogø. I Ventetiden løber hun fra Vejstrup, men indfanges kort efter.\nHun indkom paa Sprogø den 19. Oktober 1923.\nHerfra noteres 2. December 1923: Hun er i høj Grad Øjentjener og forfægter en Usandhed med de mest troskyldige Øjne. Hun kan godt gøre rent, men skal stadig være under Tilsyn. Hendes Opførsel er god og hun er meget tjenstvillig, men hun har svært ved at enes med Kammeraterne.\n26/3 1925: Stadig tjenstvillig og vil gerne gøre sit Arbejde saa godt som muligt. Hun er en Del selvglad og glemsom. Bliver let hidsig og opfarende, hun savner Viljestyrke.\n14. Juni 1926: Er lunefuld, tvær og ofte ret umulig. Kan godt gøre sit Arbejde naar hun faar den Ros, at ingen er saa dygtig som hun.\n5. Maj 1928: Anbringes forsøgsvis i Familiepleje i Kolding.\n27. September 1928: Genindlægges, da hun er blevet forlovet. Var forlovet - inclusive Samleje - i 4 Maaneder, saa slog Kæresten op. Derover blev hun saa fortvivlet, at hun laante en Cykle og kørte mod Fredericia, lagde sig til at sove i et Skur, vaagnede Kl. 3 Morgen, cyklede tilbage til Kæresten, som bragte hende til Plejestedet.\n24. April 1929: Som Resultat af Forlovelsen fødte hun en levende Pige.\n29. Januar 1930: Hun savner en Del sin lille Pige og er altid glad for at sy lidt at sende hende. Hun er flink til sit Arbejde og altid tjenstvillig. Opfører sig rolig og pænt.\n17. Juli 1930: Har jeg foretaget Intelligensprøve a.m. Brejning III og noteret følgende: Hun viser sig meget overfladisk og flygtig, er jappet, giver sig ikke Tid til ordentlig Overvejelse, er upaalidelig. Hun er i sit Væsen let fjantet, gør sig stor Umage for at være "yndig". Hun er ordrig, veltalende. Hendes Fantasi er livlig, letløbende, hun tager det ikke saa nøje, om hun digter lidt til, eventuelt helt forandrer Virkeligheden. Der er betydelig Spredning, begyndende paa 7 Aars Trinnet. Det kniber med Indprentningsevnen, Hukommelsen og selvstændig Tænkning. Hun opnaar Intelligensalder 11 Aar med Intelligensquotient 68.8.\nMed Porteus Labyrintskala understreges ovennævnte Karaktertræk. [H]un er overfladisk, mangler planlæggende og forudseende Evner, er altfor jappet. Hun opnaar kun 8½ Aar.\nMed Hensyn til Slægten kan jeg oplyse følgende:\nFaderen var meget fordrukken, vagabonderede, udeblev fra Hjemmet i dagevis, turede da rundt. Naar han var hjemme, pryglede han Konen. Nu lever han ude ved Københavns Losseplads, hvor jeg har besøgt ham. Han synes at være holdt op med at drikke, har et Avissalg, bringer Blade ud til Kolonihavebeboerne. Selv bor han i et Lysthus, hvor der er ret uordentligt og snavset. Naboerne angiver, at han er meget godlidende og godmodig, han kan aldrig indkassere Penge for Avisabonnement, da han stadig giver Udsættelse. Ved Samtale med ham faar jeg Indtryk af en smaatbegavet, havareret Person, der hutler sig igennem som Haandlanger og "Bud-dreng" for de andre Beboere.\nModeren skal have været meget skikkelig, yderligere vides ikke.\nDer var ialt 12 Børn, af disse er 6 døde som smaa. Faderen husker ikke naar og af hvad, de døde. De 6 levende er følgende: l. Kvinde, er gift med en Parcellist, skal altid have været flink. 2. Kvinde, er nu skilt, hun menes at være "arrig", nærmere vides ikke. 3. Kvinde, har været ret letlevende, hun har et Barn, som No: 1 har taget sig af. Senere er hun blevet gift og menes nu at være falden til Ro. 4. Kvinde, har været paa Kathrinebjerg Opdragelseshjem, er nu gift med Arbejdsmand. 5. Mand, er gift Havnearbejder. Tjener han noget, hører Faderen intet til ham, tjener han intet, kommer han og Konen ud og bjerger fra den fattige Fader, hvad de kan bjerge. Iøvrigt skal de have flere Børn i Pleje og menes herpaa at tjene noget. No: 6 er Carla. Carla's Barn er anbragt [i] Pleje. Det er nu 1½ Aar gammelt, men angives at være en Del tilbage, er først nylig begyndt at lære at gaa, har ingen Tænder, kan ikke sige noget.\nAf ovenstaaende fremgaar, at Carla Hansine Petersen er en nu 27aarig i lettere Grad aandssvag Kvinde. Foruden Aandssvagheden viser hun Karakterbrist, idet hun er overfladisk og sjusket, selvovervurderende, selvtilfreds. Hun hører til den veltalende Type, der ved letløbende Tale overfor Lægmand med Held tilslører Intelligensdefekter. Til praktisk Aarbejde er hun yderst anvendelig, naar der føres Tilsyn med hende. Hendes Arbejdsevne under Tilsyn er saa stor, at jeg anser det for forsvarligt at søge hende anbragt ude i Samfundet. Vel er hun med Aarene blevet meget mere afbalanceret og stadig, men man kan næppe udelukke, at hun ude i Samfundet, trods Tilsyn, let kan fristes sexuelt, ikke kan mobilisere de fornødne Hæmninger mod Fristelser og derfor atter vil blive gravid.\nJeg tillader mig derfor at anbefale hende til Sterilisation, idet samtlige 3 Retningslinier for Sterilisation formentlig kan besvares bekræftende:\n1. Der er Risiko for at fremtidigt Afkom vil blive defekt paa Intelligens- eller Karakteromraadet.\n2. Hendes Anvendelighed i Samfundet er god, naar hendes Arbejdsevne ikke ødelægges af Graviditet, der tillige vil nødvendiggøre Genanbringelse i Anstalt. Dog bør hun efter foretagen Sterilisation holdes i kontrolleret Familiepleje foreløbig.\n3. Familieplejens større Frihed vil betyde overordentlig meget for hende, idet der næppe er Tvivl om, at hun føler Interneringen uretfærdig og unødvendig.\nJeg vedlægger Erklæring fra Pigen saavel som fra den særligt beskikkede Værge.\nPigen er ubemidlet, hvorfor jeg udbeder mig meddelt, hvem der skal afholde Udgiften ved den eventuelle Operation.\nGodkender det høje Ministerium Indstillingen, foreslaas Operationen udført paa Rigshospitalet.\n[Tilladelse til sterilisation af Carla Hansine Petersen fra Justitsministeriet, 13. marts 1931]\nI Skrivelse af 5. December 1930 (J.Nr.2666/1930) har Hr. Overlægen i Henhold til § 2 i Lov Nr.130 af 1.Juni 1929 om Adgang til Sterilisation indstillet, at Carla Hansine Petersen, som er født den 21. Juni 1903, og som er indlagt paa Anstalten paa Sprogø, underkastes Indgreb i Kønsorganerne.\nForanlediget heraf skal man meddele, at Justitsministeriet efter stedfunden Brevveksling med Retslægeraadet og Sundhedsstyrelsen tillader, at den paagældende underkastes en operativ Aflukning af Æglederne (Salpingectomie), saaledes at Operationen foretages paa Rigshospitalet i København, og saaledes, at de dermed forbundne Udgifter afholdes efter Fattiglovgivningens almindelige Regler, dog uden Fattighjælps Virkning for den paagældende.\nDet tilføjes, at Justitsministeriet kan tiltræde, at den paagældende efter Operationens Foretagelse anbringes i kontrolleret Familiepleje, hvorhos man skal anmode Hr. Overlægen om at foretage Efterundersøgelse af hende overensstemmende med det i Justitsministeriets Skrivelse af 5. Marts 1931 udtalte i hvert Aars April Maaned, første Gang i April Maaned 1932, samt paalægge hende, saafremt hun senere endeligt udskrives, at lade sig underkaste disse aarlige Efterundersøgelser og anmelde Forandring af Opholdssted for Retslægeraadet.\n[Efterundersøgelse af Carla Hansine Petersen efter sterilisationen, 13. april 1932]\nEfter paa Sprogø at være helt restitueret efter Operationen anbragtes hun i en Plads som Husassistent paa en Proprietærgaard, hvor der blev ydet hende en maanedlig Løn paa 20 Kr. Lønnen blev administreret af Husmoderen, saaledes at det ikke forbrugte indgik paa en Bankbog. Hun var stadig undergivet mit Tilsyn. 17/9-31 noteres : Husmoderen er glad for Carla, der passer sit Arbejde flinkt. Hun kan til tider være lidt mut og uvillig, men det gaar hurtigt over. Carla er mindre tilfreds, hun er ikke saa ivrig efter Arbejde, ikke udholdende og mener, der forlanges for meget af hende. Der forlanges sikkert en Del, da Husmoderen selv er flittig og dygtig. Carla skal i Vinter være Enepige og lover mig at holde ud et Aar.\n5/12-31 telefonerer Hudmoderen, at Carla har pakket sit Tøj og straks vil rejse. Der aflægges straks Besøg. Det oplyses, at Carla under Menses er i mindre godt Humør. Iøvrigt vil hun ikke tage mod Irettesættelser, bliver fornærmet, svarer igen eller bliver mut og tvær. Af Dovenskab har hun benyttet Kloaken som W.C. Iøvrigt er hun flink til Arbejde og har paa egen Haand passet Huset i 4-5 Dage, da Husbonds var rejst ud, sørgede for Mad til Folkene. Carla forklarer, at Fruen herser og koster med hende, klager over for lidt Frihed. Da man confronterer Parterne synes Grundlaget for Carlas Klager lovligt spinkelt og man enes om at prøve nogen Tid endnu. 14/12-31 Carla er bortgået fra Pladsen. Efterladende sit Tøj og en Sparekassebog paa 75 Kroner, der var opsparet Løn.-- hun tager til Kolding til en anden Sprogøpiges Søster, bor her i 3 Dage, indtil der kommer Rejsepenge fra en Onkel i Nyborg. Hun rejser saa til Nyborg, hvor Onklen sejler over til Sprogø med hende og afleverer hende der.-- Forespørgsel til Kolding Politi, der undersøger Forholdene, giver ikke Holdepunkt for, at hun har levet usædeligt i Kolding, ellers havde hun vel ogsaa tjent Penge til Rejsen til Nyborg, i Stedet for at skrive efter dem.\nDet er nu lykkedes til 1 Maj d.A. at skaffe Carla en ny Plads som Husassistent, saaledes at hun anbringes i Familiepleje, der ydes Plejehjemmet en aarlig Plejeløn paa 300 Kr. og udbetales Carla af Plejehjemmet en maanedlig Løn paa 25 Kr., som hun selv skal administrere under Husmoderens Vejledning.\nSprogø Kvindehjem den 13 April 1932\n[underskrevet af Hans Otto Wildenskov]\nDen Kellerske Aandssvageanstalt.\n[Anden efterundersøgelse af Carla Hansine Petersen, 30. april 1934]\nEfter sidste Efterundersøgelse 15/4 1932 kan følgende tilføjes :\nHun blev atter anbragt i Familiepleje 1/5-32, men maa genindlægges 12/7 s.A. da Plejehjemmet ikke kan styre hende længere og angiver, at hun har indledet Bekendtskab med Naboens Søn. Imidlertid oplyses senere, at Plejemoderen var meget nervøs og at nævnte Bekendtskab med Naboens Søn var overdrevet fra Plejemoderens Side. Man tog Karla tilbage og anbragte ikke senere Elever i dette Hjem.\n15/8 1933 anbragt i Familiepleje, hvor det gaar godt med hende. Udgaar 1/1 1934 til Selverhverv under Tilsyn fra Anstalten. Er og har sidste 5 Mdr. været Husassistent i København med en mdl. Løn paa 50 kroner. Hendes Forhold giver ikke Anledning til Paatale.\n(...) Hun oplyser, at hun har en fast Ven, der er Jernbanemand, men for Tiden faar Hjælp efter et Ophold for Tuberculose, for hvilken han skal være helbredt. Hun indrømmer at hun (selvfølgelig) staar i Forhold til denne Ven og jeg udtaler overfor hende, at jeg intet har mod dette Forhold, naar kun hun vil holde sig til denne ene Mand. Saa snart hun giver sig hen til flere, gaar fra Arm til Arm, vil jeg gribe ind og genindlægge hende paa Sprogø. Hun er nydelig og pænt klædt, høflig og aaben i sit Væsen.\nKøbenhavn den 30 April 1934\nDen Kellerske Aandssvage-Anstalt\nBrejning pr. Børkop\n Hans Otto Wildenskov (1892-1959): overlæge ved Den Kellerske Aandssvageanstalt i Brejning ved Vejle 1929-1957.\n De Kellerske Anstalter: forsorgsanstalter for psykisk udviklingshæmmede. Hovedafdelingen lå i Brejning nær Vejle, mens der var afdelinger for ’moralsk aandsvage’ kvinder og mænd på hhv. Sprogø og Livø. Anstalten var i en periode af 1900-tallet en af Nordeuropas største.\n Værgeråd: fra 1905 til 1933 kommunale råd til varetagelse af socialt belastede og forbryderiske børn og unge, nedsat iht. Børneloven af 1905.\n s.A.: samme år.\n Binet-Simons intelligensprøve: udviklet af Alfred Binet (1857-1911) og Théodore Simon (1873-1961). Intelligensprøven hvilede på den antagelse, at intelligens var en global egenskab, der øvede indflydelse på næsten alle mentale processer; prøven bestod derfor af forskelligartede opgaver for at kunne dække bredt. Den antog også, at barnets intelligens voksede med alderen, og at der således var en bestemt mental alder, som var typisk for den pågældende biologiske alder.\n Sinke: person der er svagt begavet i forhold til sine jævnaldrende.\n Vejstrup Pigehjem: statslig opdragelsesanstalt for unge piger, oprettet i 1908 ved Svendborg.\n Pigehjemmet på Sprogø: anstalt der husede udviklingshæmmede og ’moralsk defekte’ kvinder mellem 1923-1961.\n Øjentjener: person der opfører sig indsmigrende og slesk.\n Porteus Labyrintskala: Intelligensprøve udviklet af psykologiprofessor Stanley Porteus (1883-1972). Den består af en række labyrinter, som testpersonen skal løse.\n Parcellist: person der ejer og driver et mindre landbrug.\n Internering: tvungen tilbageholdelse på opholdssted.\n Indtil Socialreformen i 1933 medførte modtagelse af fattighjælp ofte tab af civile rettigheder som ejendomsret og stemmeret.\n Proprietærgaard: en større gård; mellem 12 og 20 tønder hartkorn.\n Enepige: ung kvinde, der er den eneste tjenestepige i en husholdning.\nRigsarkivet: Den Kellerske Åndssvageanstalt, Brejning. Sterilisationssager 1930-1973, sag nr. 12 (pakke 1986-1).\nLæs hele Carla Hansine Petersens sterilisationssag via Rigsarkivet


Ting at lave i julen på Tenerife - Bananapalmbay.com\nJuledanse på Tenerife\nDe tre vise mænds ankomst\nPå Tenerife kan du tilbringe julen på en anderledes måde, da vi har et varmt klima, der gør os til den bedste mulighed for at flygte fra vinterens glubske kulde. Vejret på Tenerife i december er perfekt til at tage til havet og nyde solen og sandet.\nGaderne over hele øen er fyldt med lyspærer, juledekorationer og koncerter, der giver en ideel atmosfære til at byde Jesusbarnet velkommen og nyde det sammen med familie og venner.\nFor at få mest muligt ud af solen er det mest almindelige at tage til stranden for at slappe af og dele med familie og venner. Både lokale og besøgende lejer ofte en båd på Tenerife i december for at tage en pause på havet.\nMange byder det nye år velkommen på en båd med god musik, og når de 12 klokkespil ringer ud, spiser de druer og ser fyrværkeriet. Til sidst går alle i vandet for at tage årets første dukkert.\nPå Tenerife forbereder alle hjem og restauranter sig på at præsentere deres bedste retter. En populær dessert er Trucha de batata (sød kartoffelørred), som man ikke må gå glip af. Du kan også nyde turrones, mantecados de vino og rosquetes.\nTil hovedret spiser vi som regel iberisk skinke og ost, som er øens stjernestykke. Der findes også fisk, svinekød, kanin og kidretter.\nI alle huse fyldes juletræerne med gaver og gode ønsker. Men udenfor i gaderne er julestemningen også til stede.\nPå øen med det evige solskin begynder julen allerede i de første dage af december. Julesange er de første tegn på, at den mest specielle tid på året er begyndt.\nDet er traditionelle julesange, der synges i grupper. På Tenerife går folk gennem gaderne og synger og spreder deres glæde til resten af indbyggerne fra de tidlige morgentimer.\nDet er danse til ære for Jesusbarnet, hvoraf den mest kendte er Baile de la Cunita, som afholdes hver 24. december. Her samles folk omkring barnet for at synge julesange og lade som om, at de vugger barnet i vuggen.\nMange skuespillere klæder sig ud efter årstiden for at iscenesætte de tre vise mænds ankomst, de viser et optog gennem gaderne, og nogle går ind i husene for at efterlade gaver.\nAf disse og mange andre grunde er Tenerife det bedste sted at tilbringe julen, god mad, festlig stemning, masser af traditioner og bedst af alt en strålende sol, så man kan gå på stranden og dykke i vandet.