→ Køb Freds World Bukser – Bordeaux – 120 kr.\nFreds World Bukser – Bordeaux\nNavn: Freds World Bukser – Bordeaux\nKategori: Freds World AW19,Freds World Bukser,Pigetøj,Sweatpants\nFreds World AW19,Freds World Bukser,Pigetøj,Sweatpants fra Freds World\nEn lang række shops på nettet giver heldigvis en række forskellige fragtmuligheder. En af de mest moderne er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente dine produkter den dag der passer dig. Fragtløsningen er altså ret så fremkommelig, samt oftest ligeledes den mindst kostelige fragtløsning ved køb af Freds World Bukser – Bordeaux.\nDu bør tillige foretrække at få varerne leveret til din bolig eller til hvor du arbejder. Muligheden bliver ofte en sjat dyrere, men ligeledes ekstremt bekvem. Den prisbilligste leveringsmulighed vil dog utvivlsomt være selv at hente produkterne, hvilket er betinget af at du har bopæl med kort afstand til netbutikkens tilholdssted.\nLeveringshastigheden på Freds World AW19,Freds World Bukser,Pigetøj,Sweatpants kan i nogle tilfælde være usædvanlig bestemmende ifald vi har behov for varerne om få sekunder, og af den grund er det fuldt ud fornuftigt at du efterser den anslåede leveringstid for det aktuelle produkt.\nEn stor portion e-forretninger annoncerer muligheden for dag-til-dag levering på utallige varer, eksempelvis Freds World Bukser – Bordeaux, som imidlertid er betinget af at bestillingen gennemføres forud for et aftalt klokkeslæt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet forinden personalet får fri.\nEn hel del netbutikker lover fragtfri levering, men oftest gælder det kun hvis man shopper for en konkret sum. Derudover må du gribe den mest betalelige mulighed for fragt, der tit – uafhængig om man bor i Randers, Slagelse eller Ringkøbing – vil blive at få bragt dine produkter til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden vældig problemfrit for alle at finde information om priser i blandt forskellige netbutikker, og altså har mange Freds World online forhandlere været presset til at at nedsætte prisniveauet på en række af deres varer – til drenge og piger, og ligeledes til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange præstere portofri fragt.\nMen det kan immervæk vise sig fordelagtigt at kigge forbi nogle internet virksomheder i Danmark efter tilbud på Freds World Bukser – Bordeaux inden du handler, sådan at du er usvigeligt sikker på at modtage den mindst kostelige pris.\nMan bør ikke desto mindre være opmærksom på, at i tilfælde af at en forhandler på nettet frembyder deres varer til en salgspris som anses for urealistisk tiltalende, så er det for det meste være et symbol på en bedragerisk internet butik. Køb med betalingskort er imidlertid dækket ind under en vedtægt, hvilket redder kunden overfor snydagtige outlets på nettet.\nVi foreslår generelt shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du drage fordel af en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil dække regningen over tid.\nFør nogen bestiller på en Freds World e-butik behøver de de facto tage stilling til virksomhedens handelsbetingelser, det er dog uden tvivl ikke særlig sjovt.\nEt nemt alternativ kunne være at finde ud af hvorvidt internet virksomheden er tilsluttet e-mærket, som kan være en garanti for at internet webshoppen adlyder de danske regler, samt at internet shoppen regelmæssigt kigges til af fagfolk der er meget fortrolige de gældende regler. Desuden får du anledning til en hjælpende hånd, ifald du skulle få udfordringer med din handel.\nHerudover foreslår vi at man er vidende om de vigtigste reglementer der har indflydelse på købet, som fx den returneringsret hjemmesiden bruger. Derfor er det på samme måde essesentielt, at man stadig sikrer sin faktura e-mail, således man en anden gang kan påvise sin bestilling af Freds World Bukser – Bordeaux, uden hensyn til om man er på indkøb til en voksen eller et barn.\nTrustpilot fremskaffer tilpas gavnlige chancer for at bese ret mange tidligere køberes synspunkter og herved er det prisværdigt, at du kigger nærmere på webbutikkens omtaler af Freds World Bukser – Bordeaux før du lægger din bestilling.\nFacebook bringer dig endvidere en række habile metoder til at få indblik i online webshoppens popularitet. I øvrigt ser vi endda internet outlets hvor kunder kan nedfælde en bedømmelse af deres køb, som ligeledes må benyttes til at bedømme hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi har samarbejder med en gruppe e-forhandlere idet vi fremviser virksomhedernes tilbud, og indhenter betaling ifald den besøgende vi sender videre laver en transaktion.\nFakta om tilbud og online forretninger understøttes rutinemæssigt, men vi kan ikke give garantier imod reguleringer der måtte være udarbejdet efter at vi sidste gang opdaterede hjemmesidens informationer.


Vi passerede stadig enkelte isbjerge, men der var efterhånden langt imellem dem. Det havde nok været mere spændende at møde dem, hvis man sejlede nordpå og endnu ikke havde set de store ved Jakobshavn. Den sydligste del af turen gik indenom nogle øer, så vi nærmest sejlede i en skærgård. På skibet var der fuld forplejning. Der var et cafeteria. På et tidspunkt blev den ene halvdel lukket af og der blev dækket op til os med duge til en 3 retters menu med god og spændende mad.


Tema 1: Målstyret undervisning på mellemtrinnet og udskolingen. Helene Bang Appel - PDF\nDownload "Tema 1: Målstyret undervisning på mellemtrinnet og udskolingen. Helene Bang Appel"\n1 Tema 1: Målstyret undervisning på mellemtrinnet og udskolingen Helene Bang Appel\n2 Programmet for i dag: 8.30: Præsentation 8.35: Mål for de 2 dage 8.40: Minioplæg: Hvad er læringsmålstyret undervisning? 8.50: Deltagererfaringer 9.00: Velkomst-aktivitet 9.15: 10 min. pause 9.25: Teorioplæg: FFM 9.40: Gruppearbejde: FFM 9.55: Første teorioplæg: nedbrydningstrekanten : kaffepause 10.25:Teorioplæg: relationsmodellen 10.45: Gruppearbejde 2: Udfyld årsplan - del : nye gruppedannelse 11.40: Gruppearbejde 2: Årsplan del : (45 min.) Frokost 13.00: Fordele og ulemper ved de nye Fælles Mål? Hvor støtter læringsmålstyret UV jeres undervisningsplanlægning og hvor indskrænker målene jeres metodefrihed? 13.45: Kaffepause Opsamling og dagens program i morgen Farvel-aktivitet\n3 Præsentation En hurtig gennemgang af jer og mig Hvilke skoler kommer I fra? Hvilket klassetrin underviser I?\n4 Mål for de to dages kursus Deltagere, der har gennemført forløbet: Kan bruge den didaktiske model fra UVMs materialer om læringsmålstyret undervisning. Kan nedbryde og operationalisere Fælles Mål til læringsmål for undervisningsforløb i engelsk på mellemtrin og udskoling. Kan selvstændigt evaluere og redidaktisere allerede eksisterende undervisningsmaterialer, så det kan anvendes i læringsmålstyret undervisning Kan argumentere for hvordan man kan inkludere elevers bredere sproglige kompetencer som en ressource (herunder andre modersmål end dansk)\n5 Hvad er læringsmålstyret undervisning? Læreren sætter hele tiden mål for hvad eleven skal lære i undervisningen og justere løbende kursen ud fra målene. Målene tydeliggør over for eleverne, hvad de skal lære, og undervejs drøfter læreren og de enkelte elever, hvordan det går med at nå målene (side 3 i læringsmålstyret undervisning i folkeskolen - introduktion til forenklede Fælles Mål og læringsmålstyret undervisning) Er I tvunget til at undervise sådan? Hvad kan fordelene være?\n6 Deltagererfaringer (10 minutter) Hvad er jeres egne erfaringer? Hvad har været en udfordring for jer?\n7 Activity (10 minutter) Serendipity: How many words can you form out of the letters of this word?\n8 10 minutters pause\n9 Teorioplæg 1: Forenklede Fælles Mål og læringstyret undervisning Målene er ikke helt frie: I arbejder frem mod kompetencemål og videns- og færdighedsmål (UVM) Disse mål kender I for at kunne undervise. Derfor vil vi starte med at gennemgå selve dokumentet Forenklede Fælles Mål. Mål: Deltagerne kan navigere rundt i FFM (matrixen for faget) Deltageren kender de tre veje gennem FFM (1. kun kompetencemål, 2. klassetrin og 3. kompetenceområder)\n10 Gruppearbejde: FFM Læs FFM for engelsk: ( efter 7. klassetrin ) klasse ( efter 9. klassetrin ) Hvad er et vidensmål og et færdighedsmål? Hvilke færdigheds og vidensmål er sværest at nedbryde til konkrete forløb/aktivitet? Hvilke færdigheds og vidensmål er sværest at få eleverne til at opnå? Hvilke områder er nemmest at evaluere?\n11 Teorioplæg 2: Læringsmålstyret undervisning Intro til nedbrydningstrekanten (side 9) Pointen med modellen er at vise, hvordan man arbejder med målstyret undervisning. Modellen viser tre typer mål: de to øverste typer mål er fastlagt af UVM, mens læringsmålene skal formuleres af jer. Disse skal formuleres for hvert undervisningsforløb og for hver lektion og hver undervisningsaktivitet. Pas på med for mange mål på en gang (prioriter og nedton)\n12 Intro til nedbrydningstrekanten Formuleringen af målene er afgørende. 1. Eleverne skal kunne forstå dem. 2. Læringsmål skal kunne opfyldes. 3. Opfyldelsen skal kunne iagttages, dvs. eleven skal aktivt omsætte sin viden til konkret handling. Vi kan altså ikke bare tale om, at eleven kender eller har indsigt i noget - for det kan vi ikke observere!\n14 Hvilke læringsmålsformuleringer virker? Eleven har kendskab til Eleven kan illustrere Eleven lytter aktivt Eleven kan argumentere Eleven har indsigt i Eleven kan anvende\n15 Handlingsgivende verber Gode verber Eleven kan beskrive, finde, forklare, relatere, skelne, dramatisere, illustrere, anvende, vise, sammenligne, strukturere, stille spørgsmål til, kritisere, argumentere, vurdere, konstruere, reflektere, udvikle, planlægge NO-go verber Eleven kan Har kendskab til, lytter aktivt, lytter med forståelse til oplæsning, opnår passende læsehastighed og præcision, har indsigt i, viser indsigt i, stifter bekendtskab med..\n16 Husk elever med dansk som andetsprog, når I sætter mål i undervisningen Elever med dansk som andetsprog skal både tilegne sig faglig viden samtidig med at udvikle et sprog Gibbons: tænk jer selv som mediator: Lad eleven være igangsætter - lærer bidrager med nyt sprog med udgangspunkt i elevens talte sprog levere formuleringer og støtte Giv barnet tænketid og positioner barnet som en ekspert Stil åbne spørgsmål så eleven kan reagere autentisk\n17 Giv barnet mulighed for at arbejde med eget sprog og forbedre det aktivt Udvid samtalemønsteret og stilladser elevens output Giv plads til meningsforhandling og test hypoteser Det er afgørende for sprogudviklingen udvidet tale fra eleven\n18 : Kaffepause\n19 Bloom s taksonomi: fra det simple til det komplekse En klassifikation af læringsmål (6 niveauer) Man ser på elevens kognitive evne til at tænke et område igennem Det handler om viden og forståelse for et specifikt emne Verberne indikerer et bestemt abstraktionsniveau Et godt værktøj, når I skal sætte læringsmål op for undervisningen og tænker differentiering\n20 Blooms taksonomi Laeringsteknologi.dk\n21 Teorioplæg: Relationsmodellen (diamanten) I læringsmålstyret undervisning: sammenhæng mellem læringsmål, undervisningsaktiviteter, tegn på læring evaluering. De fire hjørner i diamantmodellen er indbyrdes afhængige (planlægning, gennemførelse og evaluering). Læringsmål: har vi lige talt om.\n22 Undervisningsaktiviteter Skal skabe læringsmuligheder for alle elever, så de kan nå fælles læringsmål. Aktiviteter må ikke længere fastlægges før læringsmålene\n23 Tegn på læring Noget, der kan iagttages, som viser at læringsmålene er nået. Det skal være noget eleverne kan kommunikere, færdigheder, de kan demonstrere i praksis, eller produkter, de kan skabe. Der er 3 niveauer\n24 Evaluering En vigtig pointe er, at både lærer og elever løbende skal vide, hvordan det går med at opfylde de opsatte læringsmål. Der skal altså evalueres både løbende, så eleverne ved, hvordan de skal arbejde, og til sidst, så eleverne ved, hvordan de har klaret arbejdet.\n25 Gruppearbejde: Årsplan, del 1 (45 minutter) Med udgangspunkt i FFM skal I lægge en årsplan for 5., 6., 7., 8. eller 9. klasse. I bedes i første omgang udvælge hvilket kompetenceområde, færdigheds- og vidensmål der er dit fokus Derefter laves de konkrete læringsmål for klassen (senere individuelle mål). Hvornår på året og i hvor lang tid? Hvilke kompetencemål vælger jeg? Er mine læringsmål konkret for klassen?\n26 Årsplan, del 2 Ny gruppedannelse Find makker fra en anden gruppe. Fremlæg jeres årsplaner, giv hinanden feedback og revider sammen.\n27 : Frokost\n28 Fordele og ulemper ved læringsmålstyret undervisning Det positive synspunkt: Skovgaard og Østergren-Olsen: Kan du give eksempler på at eksplicit målsætning fremmer elevernes motivation og læring? Forskningen viser at målstyret undervisning gør at elever opnår højere læringsudbytte er du enig? Kan du give eksempler på at eleverne udvikler flere konkrete færdigheder end før?\n29 Reflekter kort Hvor ser I pædagogikken og skolens almen dannelse i reformen? Er jeres undervisning anderledes? Er jeres dialog med eleverne anderledes?\n30 Niels Pasgaard: en kritisk stemme Pædagogikkens filosofi: dialogisk og polyfon Sammen med eleverne mødes vi i gensidig nysgerrighed på verden og forstå forskellige perspektiver Vi prøver at forstå elevernes interesser som afsæt til at føre dem ind i den fælles verden Flere ligeværdige perspektiver og forståelser er på spil hvor vores fælles viden udvikle sig Det centrale er hvad der bringes ind i deres fælles rum i undervisningen (ikke kun på hvad eleven skal lære)\n31 Skolereformens filosofi: de snævre og målbare mål Eleven skal opnå specifikke færdigheder og kompetencer som allerede er defineret i de ministerielle fælles mål Pædagogikkens opgave består i at holde fokus på disse mål. Vi kan ikke arbejde med faglige mål der ligger ud over lærerens fantasi - den viden der skabes i undervisningen begrænses til de ministerielle fælles mål Det begrænser den enkelte lærer i at stille mål, der bygger på egen interesse og personlige perspektiver Hvad mener I?\n32 Er I enige? Mindre ligeværdig dialog (monolog der ikke rummer indblik til andre emner, skæve svar og spørgsmål) Ny viden og nye ideer mistes og fælles erkendelse om et emne begrænses Læreren er bundet op på at sikre at alle lærer det, der er udstukket fra Ministeriet (centralt fastsatte og tydelige læringsmål) Der er ikke et ligeværdigt møde mellem lærer og elev og stoffet Pædagogikken er blevet en lukket monolog\n33 Pasgaards pointe Mål skal være pædagogiske og ikke snævert faglige - kan løbende tilrettes den enkelte elev og klasse uden hensyn til operative måltal - må gerne ligge udover elevens og lærerens forståelseshorisont så de er undrende og udfordres af undervisningens mål - vi må holde fast i pædagogikkens væsen og ikke reducere den til snævre tekniske færdigheder - skolen skal lære elever at indgå i ligeværdig dialog med andre gennem deltagelse i god undervisning fra Målstyret læring når dialogen forstummer, Folkeskolen, den 27. oktober, 2014\n34 : Kaffepause\n35 Opsamling af dagens program Agenda for i morgen? Hvad skal I medbringe?\n36 Farvelaktivitet Reflekter for jer selv i 5 minutter: En ting der har gjort mig klogere i dag? En ting der har hjulpet mig i min fremtidige planlægning? En ting der har fået mig til at reflektere over min egen lærerrolle i forhold til læremålstyret undervisning?\n37 Dag 2: Cultural greetings How many ways can we greet each other in the world? A great way of starting the day with a warm-up and discuss the potential for cultural meetings in class\n38 Dag 2: Plan for i dag 8.30: Welcome - culture greetings! 9.00: Dagens program og opsummering fra i går 9.10: Eksempel på brug af den didaktiske model (diamanten) til at omsætte et færdigheds- og vidensmål til undervisning. 9.30: Gruppearbejde 3a: I vælger selv et videns- og færdighedsmålspar, hvor I skal formulere læringsmål : Gruppearbejde 3c: I skal lave undervisningsaktivitet, der passer til 3a 11.05: Pause 11.15: Gruppearbejde 3d: I skal udarbejde evalueringsform, der passer til 3a 11.35: Pause 11.40: Gruppearbejde: Undervisningsforløb - nedbrydning af videns- og færdighedsmål til læringsmål (tag et forløb fra årsplanen fra i går) : Pause 10.15: BrainBreak 12.15: Frokost 13.00: Gruppearbejde - fortsat 10.20: Gruppearbejde 3b: I skal formulere tegn på læring, der passer til 3a på tre niveauer 13.20: vidensdeling 13.45: 15 min. pause 10.40: BrainBreak Opsamling og evaluering af kurset Farvel-aktivitet\n39 Den didaktiske model: Et eksempel på hvordan færdigheds- og vidensmål nedbrydes til et læringsmål i 8. klasse: Kompetenceområde: Mundtlig kommunikation (fase 1, 8. klasse: lytning) Læringsmål Eleven kan forstå varianter af engelsk fra udvalgte klip fra Neigbours og Dawson Creek og har viden om regionale og sociale varianter af engelsk - australsk og amerikansk.\n40 Aktiviteter Et lille oplæg fra læreren om forskelle mellem australsk og amerikansk udtale (vokaler, ordforråd). Lytteaktivitet: eleverne ser uddrag fra de to tv-serier uden nogen info om oprindelsesland og skal 1. lytte og tage noter om hvilken accent der er tale om. 2. tage noter til indholdet (uddragene kan ses flere gange) Opsummering om hvilke serie fra hvilket land og argumenter for hvorfor fra elevernes side. Eleverne skal i grupper nedskrive referat af indholdet til brug i næste opgave. Eleverne skal nu omsætte indholdet til en anden genre.\n41 Tegn på læring (formative feedback) Den nye tekst, der er skrevet, gengiver indhold fra den oprindelige serie, fx figurer, relationer, fakta, steder, handling mm. Eleven kan høre om det er amerikansk eller australsk og identificere kendetegn ved de to accenter, såsom ordvalg og udtale 1.a. eleven kan identificere mindst 3 kendetegn 1.b. eleven kan identificere mindst 6 kendetegn 1.c. eleven kan selvstændigt give eksempler på det fra andre serier eller film.\n42 Evaluering Feedback via klassesamtale: Kunne eleven identificere hvilken accent, der blev brugt? Kunne eleven identificere kendetegn ved de to accenter? En anden gruppe læser den nye tekst og finder elementer fra den oprindelige tekst (=tv-serien).\n43 Gruppearbejde: arbejde med nedbrydningstrekanten I vælger selv et færdigheds- og vidensmålspar, hvor I skal formulere læringsmål (20 minutter) Heckman: Skal kunne forstås af eleverne Genstand for feedback og evaluering\n44 Den didaktiske model Et eksempel på hvordan færdigheds- og vidensmål nedbrydes til et læringsmål i 7. klasse Kompetenceområde: kultur og samfund (fase 1): Eleven kan give eksempler på forskelle og ligheder mellem den amerikanske og den danske madkultur\n45 Aktiviteter Der læses tekster om den danske og amerikanske madkultur i fællesskab. I grupper holdes små oplæg i klassen af nogle tekster (nogle præsenterer, mens resten af klassen tage noter). Efterfølgende skal eleverne i rolleleg spille amerikaner og dansker og tale om ligheder og forskelle omkring deres dagligdagsvaner omkring mad. Eleverne skriver en fiktionstekst, hvor plottet handler om mødet mellem dem selv og en amerikansk teenager. Klassen ser udvalgte klip fra filmen Super Size Me af Spurlock\n46 Tegn på læring MÅL: Eleven kan give eksempler på forskelle og ligheder mellem den amerikanske og den danske madkultur TEGN: Eleven kan beskrive 3 enkelte forskelle og ligheder ved amerikansk og dansk madkultur Beskrive 5 forskelle og ligheder og reflektere over hvad grunden kan være til disse forskelle. Beskrive mere end 5 forskelle og ligheder og reflektere over hvad grunden kan være til forskellene samt give andre eksempler udenfor de læste tekster.\n47 Evaluering Feedback via klassesamtale: Kunne eleven give eksempler på forskelle og ligheder mellem den amerikanske og den danske madkultur? Eleverne læser hinandens tekster og giver konstruktivt feedback.\n49 5 minutter How many nouns can you think of that start with the letter N?\n50 Gruppearbejde (20 minutter) I skal formulere en undervisningsaktivitet, der passer til det udvalgte læringsmål Heckman: Gå i dybden med materialer metoder indhold tid\n51 5 minutter What does these words mean (slang)? Blinding Cock up Doddle Leg it\n52 Gruppearbejde (20 minutter) I skal nu formulere tegn på læring, der passer til jeres læringsmål, der passer til tre niveauer Heckman: Kommuniker ud til eleverne i hvilken grad De skal opfylde målet Midtvejsfeedback til eleven som støtter fremadrettet og specifikt\n53 10 minutters pause\n54 Gruppearbejde (20 minutter) I skal nu udarbejde en evalueringsform, der passer til jeres udvalgte læringsmål\n55 5 minutters pause\n56 Gruppearbejde (35 minutter) I skal nu tage udgangspunkt i et undervisningsforløb fra jeres årsplan fra i går og nedbryde færdigheds- og vidensmål til læringsmål Brug diamantmodellen Heckman: Hvad er de konkrete læringsmål? Hvilke aktiviteter? Materialer, metoder, indhold, tid. Tegn på læring: hvordan skal der arbejdes med individuelle mål? Hvad er tegnene (3 niveauer)? Vurdering: hvordan vurderes før, under og efter?\n57 En lektionsplan: Mål for timen er vigtig - betyder noget for elevernes læringsudbytte Tilpas mål, vurdering og aktivitet til timen og elevers behov Klasse, fag, dato og tid? Hvilken læring var der sidste gang? Hvordan starter timen op? Hvad er timens mål? Hvad er tegn på læring? Hvilket indhold materialer og metoder bruger vi? Hvordan skal timen afsluttes og vurderes? (Heckman)\n58 : frokost\n59 Heckman: forskellige målplaner og forløb Variere i dybden: hvad skal med? Hvor deltaljeret er jeg? Det lange (årsplan) Det mellemlange forløb (2-6 uger) Det korte forløb (uge og time) Kan bruges af både lærer og elev og i samarbejde med forældre og kollegaer\n60 Gruppearbejde fortsat (20 minutter) Vidensdeling: sæt jer sammen i to grupper og præsenter jeres forløb for hinanden (sparring, spørgsmål og konstruktivt kritik)\n61 : pause\n62 Opsamling og evaluering af kurset Opsamling Farvel evaluering (post-it) Skriv to ting du er blevet klogere på Skriv en ting, du vil fortælle en kollega


Dorthes Mini-tanker: juli 2009\nI Malmø på Lilla Torg var der en souvenirbutik, hvor de også havde miniatureting. Jeg gik derind for at købe postkort, men så selvfølgelig også på alt det andet. Butikken var lille, varm og fyldt med folk, og damen, der ekspederede, var ret langsom. Kirsten måtte gå udenfor, men så fik jeg lejlighed til at købe en lille gås til hende, uden at hun så det. Se billede på hendes blog i går.\nSelv var jeg vældig fristet af en meget lille Dalar-hest, men den var dyr, så jeg nøjedes med postkort og denne lille scooter. Tyske Hermann og Knud fra Bornholm tager en tur i de store svenske skove, som man ser.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 18.39 Ingen kommentarer:\nEtiketter: knud, legetøj, minibamser, scooter, teddy hermann\nVerdens største kogge\nVi fejrede Kirstens fødselsdag med en tur til Malmø. Det første vi så, var Koggemuseet. Der har de en kopi af verdens største kogge, det almindelige fragtfartøj i senmiddelalderen. Disse billeder er dog fra modellen inde i museet. Jeg kender ikke målestokken, men Knud kunne have gjort sig fint på trappen - eller hængende i takkelagen. Men han var ikke med.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 17.34 Ingen kommentarer:\nEtiketter: kogge, Koggemuseet, Malmø, modelskib\nI morgen fylder Kirsten 60 år. Hvem kan nu forstå det? Som sædvanlig har hun ingen ønsker, men hun får jo nok alligevel noget. Et år sendte hendes søster denne gave. Efter devisen: Du ønsker ikke en dyt. Du får altså noget, du ikke ønsker. Her er en dyt. At Mickey Mouse er Kirstens største aversion blandt Disneys figurer, er en anden snak. Han er en smule for dydssiret, kedelig og skolemesteragtig for hende. At hun nu sikkert gerne ville have en ny bil, en rejse til et spændende sted eller bare en tur ud i sommerlandet eller byen er jo ikke så relevant. Som hun selv siger. Hvis jeg ønsker mig noget, så køber jeg det. Ellers er det for dyrt! Til lykke med i morgen Kirsten. Håber du får gode gaver og godt vejr!\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 10.01 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Mickey Mouse\nPhilip er dagens navn her i huset. Vi tror nemlig, at det bliver navnet på den lille prins, som skal døbes i morgen. Derfor får han en sang fra denne Philip(s) gadget, som er fra før dette begreb overhovedet blev almindeligt i en bredere offentlighed. Jeg så den på El-museet i Tange i påsken, og jeg har ærlig talt glemt, hvad der stod om den. Det er en reklameting, som både kan danse og synge. Hvad den reklamerer for, og hvad der får den til at virke, kan jeg derfor ikke skrive om. Måske skulle man bare gå forbi den?\nEtiketter: El-museet, Philips\nJeg kunne slet ikke stå for den lille dames udstyr. Hun er designet af Sherri Dodson for World of Miniature Bears. De laver ellers så mange bamser, at man dårligt gider at kigge på dem. Hende her findes i 2000 eksemplarer, men alligevel er hun noget for sig selv. Især hatten.\nEtiketter: minibamser, Rosalind, Sherri Dodson, world of miniature bears\nJeg samler ikke på dukker, men hende her kunne jeg ikke stå for, da jeg fandt hende på et antikmarked i Marselishallen. Sælgeren solgte ellers ikke legetøj, men han havde også syntes, at hun var noget særligt. Hun hedder Elisabeth efter min niece Benediktes dukke. Det er også min mors mellemnavn, og stolen dukken sidder på, har været hendes. Den er den mindste af tre, som en nabo syede til min mor, da hun var lille, så det har været engang i 1930erne.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 09.24 Ingen kommentarer:\nEtiketter: dukke Elisabeth, dukker, legetøj\nHedder hun Rita?\nI går var vi til en lidt forsinket fødselsdagsfest hos vores veninde Bodil og hendes kat Fine. De blev henholdsvis 65 og 8 år. I vindueskarmen står der en række små stole og en gammel dukke. De stammer fra Bodils barndom, så de har holdt i over 50 år. Dukken har aldrig haft tøj, og det får hun nok heller ikke, siger Bodil. Jeg har selv haft sådan en dukke som barn. Den havde noget rimeligt ufikst hjemmelavet tøj. Til gengæld tabte den benene. Min veninde Lisbeth, som jeg først traf i gymnasiet havde også en. Vores hed Rita - begge to.\nEtiketter: dukker, legetøj, stole\nNår vi frekventerer antikbutikker rundt om i Danmark og nærmeste udland, tjekker jeg altid, om der er noget gammelt legetøj. Helst vil jeg have gamle glas eller porcelæn. I miniature - naturligvis. Men af og til køber jeg nogle metalting. De er som regel ikke ret dyre, men om de er ret gamle, ved jeg så ikke. Tin-tingene på bordet er nu nok, og den høje lampe er vel heller ikke helt ny, al den stund meget af den består af gamle danske kobbermønter. Lampe"glasset" er et gult plastic-fingerbøl.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 16.26 Ingen kommentarer:\nVi har fået nyindrettet børneafdelingen på Åby Bibliotek, og vi har bl.a. fået nogle hylder med glas for til udstilling. P.t. har jeg indrettet et lille motorcykelværksted i et af rummene. Kun kalenderen med de nøgne damer mangler - det er jo for børn! Motorcyklerne er i størrlse 1:12, så alt småtteriet passer til. De er fra Fakta, de er flotte og de var ret billige. Da de var udstillet i Sabro affødte de store diskussioner mellem børnehavedrengene. For det måtte jo afgøres, hvilken cykel, der er den sejeste.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 19.12 Ingen kommentarer:\nEtiketter: miniature, motorcykler\nKnud og Hansi\nKnud er vandskræk. Og selv om det handske-skind, han er syet af, sikkert sagtens kan tåle vand, så har hans indre nok ikke godt af det. Så han sidder blot på kanten og ser på Hansi. Hansi købte jeg i Flensborg for et par uger siden. Om han hedder Hans ved jeg ikke, men det står i hvert fald på emballagen. Men måske er det firmanavnet? Nå, jeg kalder ham altså Hansi. Han kan trækkes op, og han kan svømme både crawl og butterfly. Desværre viste det sig, at han kun kan huske svømmetagene på land. Men han kan da flyde, så her går det deruda' i køkkenvasken.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 12.57 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Hansi, knud, minibamser\nDen lille hvide bamse har vores veninde Yrsa købt til mig på en husflidsmesse. Hun er selv dygtig til pileflet, så derfor kommer hun til den slags messer. Fyren her er filtet, og det er Susanne Jensen, der har lavet ham. Det er nok ikke helt tilfældigt, at han har kasket på. Den lille træting, som står ved siden af ham, syntes jeg så ret husflidsagtig ud. Det er Kirstens, og oprindelsen fortaber sig i en fjern fortid. Den er 8 cm høj.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 20.23 Ingen kommentarer:\nEtiketter: husflid, minibamser\nHaverne har godt af alle de regnbyger, vi nu endelig får. Det er de sikkert også glade for i kolonihaven. Men ikke hvis der kommer en skylle, lige når man skal på das. Det ligger nemlig udenfor huset.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 09.10 Ingen kommentarer:\nI denne tid er der sikkert mange, der har taget cyklen inde på "stenbroen" og er kørt ud i kolonihaven. Og der er jo indrettet, så man godt kan overnatte og blive vækket af fuglesang om morgenen. Jo, huset er fra miniatureudstillingen i Lystrup. Taget var taget af, så man kunne se ned i huset.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 00.28 Ingen kommentarer:\nDe sidste huse fra Sulegaarden\nI hvert fald i denne omgang. Endnu en købmand er der i "Ibsby", og der er åbenbart også et gammelt bindingsværkshus i husrækken.bbbbbbbbbbbbbbbbbbbb bbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbbb\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 09.54 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Assens, Ib Henssel Jørgensen, kunst, Sulegaarden\nEn bager og en frugtbutik manglede ikke i samlingen. Damerne i bagerbutikken får sig vist en god sladder.\nOg ovenover frugtbutikken kigger flere ansigter frem bag blondegardinerne.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 16.34 Ingen kommentarer:\nApotek og gæstgiveri\nJeg har set på nettet, at andre kalder Ib Henssel Jørgensens ting for "miniature relieffer af huse". Her er så apoteket med gæstgiveri på førstesalen.\nIndsendt af Dorthe Salamander kl. 19.02 Ingen kommentarer:\nDer var nogle værker på Sulegaardens udstilling af miniature-kunst, som ikke kun var i A4-format eller mindre. Til gengæld var selve udstillingsgenstandene miniaturer, nemlig forskellige butiksfacader. Bag vinduerne udspilles scener fra hverdagen - dog ikke en helt nutidig hverdag -\nillusreret med collager. Kunstneren hedder Ib Henssel Jørgensen. Om han har nogen tilknytning til Århus ved jeg ikke, men mon der er så mange Studsgader.


Fra 10. juni 2017 tager Glasmuseet Ebeltoft pulsen på den helt unge glaskunstscene med den internationale udstilling YOUNG GLASS 2017 – en censureret udstilling, som afholdes af museet hvert 10. år – denne gang som en del af Aarhus Europæisk Kulturhovedstad 2017. Blandt 326 ansøgere er 57 kunstnere fra 18 lande repræsenteret i udstillingen.\nI forbindelse med udstillingen sætter Glasmuseet Ebeltoft fokus på bæredygtighed og gentænkning af arbejdet med glas. Emnet undersøges i en række artist talks, der finder sted i åbningsweekenden, samt gennem The Ebeltoft Glass Heap Challenge – Rethinking Beer Drinking. Med bæredygtighed som omdrejningspunkt arbejder en gruppe glaskunstnere under ledelse af Matt Durran sammen om at gentænke ølglasset. Det sker i samarbejde med Ebeltoft Gårdbryggeri i dagene 12.-15. juni, og vil delvist foregå i Glashytten, museets arbejdende værksted.\nYOUNG GLASS 2017 kan ses i Ebeltoft fra 10. juni – 29. oktober 2017 og vil derefter blive vist på The Glass Factory i Sverige fra november 2017 til mats 2018. Herefter rejser udstillingen til the National Glass Centre i Sunderland, England, hvor den vil kunne ses fra marts 2018 – oktober 2018.\nAugustinus Fonden, C.A.C. Fonden, Danmarks Nationalbanks Jubilæumsfond af 1968 og Fonden Aarhus 2017.\nSe hele programmet for udstillingen her\n10. jun 2017 - 29. okt 2017


Onlinekurser - Bliv en it-haj helt gratis - HK\nVil du gerne være en it-haj – så kan du blive det lige når det passer dig og helt gratis. Som medlem af HK kan du tage gratis onlinekurser på HK.DK.\nVil du gerne udvikle dine kompetencer, men synes det er svært at finde tid til det - så er onlinekurser måske noget for dig.\nEr du hurtigst på tastaturet, helt hjemme i virushåndtering eller altid den, der hjælper de andre med deres officeprogrammer? Ellers bliver du det her. HK har en hel stribe onlinekurser, der hurtigt kan gøre din dag lettere, hurtigere og mere effektiv:\nFind kurser i: Blindskrift, Word 2010, Word 2007, Powerpoint 2010, Powerpoint 2007, Excell 2010, Excell 2007, Outlook 2010, Outlook 2007.\nEr du allerede haj til Word og Excel, men gerne lige vil kunne det ekstra, så tag de avancerede it-kurser. Så ved du, hvad styresystemerne kan, hvad der er nyt i officepakken og være med i snakken om virksomhedsøkonomi.\nInteresserer du dig for økonomi – fx bogføring, fakturering og regnskab er der et kursus i virksomhedsøkonomi, hvor du får gennemgået de grundlæggende principper og arbejdsgange.\nFind kurser i: Windows 7, Windows Vista, Office 2010, Office 2007, Virksomhedsøkonomi, Microsoft Dynamics C5, Word 2010, Word 2007, Excell 2010, Excell 2007, Access 2007.\nFreeware – gratis programmer\nEr du også træt af dyre licenser og årlige udgifter til IT programmer? Google har lavet flere programmer, som du gratis kan benytte. Ud over at være gratis, kan du også tilgå dine dokumenter via Internettet. Så der er masser af grunde til at lære de gratis programmer at kende.\nHvis du allerhelst vil have et program, der ligger på din egen computer, så er der også et gratis alternativ til det. Open Office er en gratis Officepakke.\nFind kurser i: Google docs – tekstbehandling, Google docs – regneark, Google docs – powerpoint, Open Office.\nPræsentation og grafiske værktøjer\nEn god præsentation kan gøre rigtig stor forskel på, om du når igennem med dine budskaber og får solgt dit arbejde bedst muligt. Lær at udnytte alle mulighederne i Powerpoint.\nDer er også kurser i de lidt mere avancerede Adobe programmer Photoshop og Indesign.\nFind kurser i: Powerpoint 2010, Powerpoint 2007, Indesign CS6, Photoshop CS6, Googles præsentationsprogram.\nFind alle online kurserne\nHer kan du finde alle de onlinekurser HK tilbyder.


Bagning med Budget mm.: Macarons bagt på silikone plade\nMacarons bagt på silikone plade\nJeg har før - faktisk ret mange gange lavet macarons - men hele tiden med mulighed for at blive lidt bedre :-)\nNu har jeg investeret i en silikone macarons plade. God ide, men det var ikke helt let at finde ud af, hvordan bagetiden skulle være.\nMen nu er det ved at lykkes :-)\nDiameteren på de fortrykte forme i pladen er 3 cm. på den ene side og 5 cm. på den anden side. Jeg brugte den lille størrelse - og det blev små macarons :-) men så kan man jo altid spise to - måske i forskellig farve :-)\nMacarons (25 små sammenlagte macarons)\n40 gr. mandelmel\nEvt. lidt farve\nPisk hviden med et nip salt til den er stiv. Tilsæt sukker og pisk til lækker sej marengs (tager nogle minutter). Bland mandelmel og flormelis i marengsen. Fortsæt med at fold i dejen til den er lidt blød og toppe glider ind i dejen igen. Kommes i en sprøjtepose og sprøjtes på pladen.\nTørrer i ca. 30 minutter inden de bages ved 150 grader varmluft ca. 13 minutter. Pladen sættes direkte på risten i ovnen.\nKøler af på pladen. Og opbevares i en lufttæt dåse.\nBagetiden var udfordringen - de første tre plader blev siddende på pladen.\nOg det var jo ikke lige meningen. Men nu lykkedes det at få dem til at slippe - se hvor fine de blev:\nDe er sprøde på toppen, lidt seje i midten og har en fast bund :-)\nSå nu gælder det bare om at få bagt nogen flere. Nu er vi så tæt på brylluppet, at der snart kan bages og gemmes - det bliver så fint. Og spændende :-)\nIndsendt af Jette Rosendal kl. 12.54\nEtiketter: Macarons, Opskrift, Sommerbryllup\nEt kedeligt indlæg - men en lækker bund\nKanel - på en våd søndag\nBlæsevejr og Brownies\nBær puré - fyld til en lækker mousse


hvordan er asbest fremstillet ?\nAsbest er en fiber mineralsk materiale, der kan laves om til ild-resistent isolering . Producenter , der anvendes asbestfibre i årevis , hvilket gør det til helvedesild , gulvfliser , bil bremseklodser , ovn døre og isolering , indtil forskerne opdaget, at fibrene , når luften , kan forårsage lungesygdomme hos dem, der inhalerede dem . Asbest er blevet udelukket fra mange tidligere anvendelser i USA\nDe seks mineral kombinationer kendt som asbest består af silikater --- lange kæder af ilt og silicium atomer --- blandet med metalliske atomer sådan som magnesium , ifølge USA Geological Survey ( USGS ) . Fem mineraler , actinolit , amosit , anthophyllite , crocidolit og tremolit , er klassificeret som amfibol asbest og har stive , stærke fibre . Den sjette form , chrysotil , er en Serpentine asbest , som har blødere og mere fleksibel fibre , og de fleste asbest lavet i dag er chrysotil . Materialet består af fiber- strenge, der deler og underopdele indtil filamenterne er mikroskopiske.\nMinedrift og Adskillelse\nMiners finder chrysotil med en magnometer , der registrerer magnetiske mineraler fundet i nærheden af asbest formationer , så øvelse for at lokalisere indbetalingen beliggenhed. Når malmen brydes , er det normalt ikke indeholder mere end 10 procent asbest , som skal være adskilt uden at beskadige fibrene . Dette gøres normalt ved at tørre fræsning , hvor malmen knuses i små fragmenter , så de fragmenter er placeret på et filter, og asbestfibrene er støvsuges ud . Dette gentages flere gange for at fjerne alle asbest og adskille fibre. Tør fræsning fjerner den længste fibre først , derefter kortere dem på senere cykler .\nDen USGS siger chrysotilasbest normalt klassificeres ved anvendelse af Quebec standard test. Denne test klassificerer fibre i ni kvaliteter , med en som de længste og ni som den korteste fiber . Grade One fibre er mere end 3 /4 tommer i længden . fleste asbestfibre falder i klasser, tre til ni\nIfølge USGS , der er flere metoder til at dreje asbestfibre til brugbare produkter :\n Sprøjtning løs fibre på rør eller vægge for at skabe en isolerende belægning\n Integrationen af fibre til andre fibre , såsom filt til tagdækning eller gulv , eller asbest garn eller tov\n Styrkelse plastprodukter såsom PVC eller nylon\n Blanding med termoplast på at skabe biler og elektroniske produkter , eller med naturharpikser at lave andre produkter\nVed at blande asbest i cement , skabe producenterne en produkt , der har styrken af regelmæssige cement uden vægt . De fleste af verdens minerede asbest har været anvendt i cement , ifølge USGS . Asbestcement er lettere end almindelige cement , men lige så stærk , og har været brugt til at lave blokke , rør og asbest helvedesild .\nLæs mere: Hvorfor vælge factoring ved at samle ?


21.09.08 Tvivl om ligebehandlingsudspil – en national sag eller for EU?\n22. Sep. 2008 | By testmanden\nAf Poul Erik Hallstein.\nFolketingets Europa-Udvalg drøfter på fredag EU-kommissionens omfattende ligebehandlings-udspil fra juli.\nSpørgsmålet er nu, om det er de enkelte lande, som skal tage sig af ligebehandlingspolitikken uden for arbejdsmarkedet – eller om der skal gennemføres et fælles EU-direktiv på området.\nDet er formændene for Europa-udvalgene i det franske senat og i den franske nationalforsamling, der har bedt parlamenterne i de 26 andre lande overveje direktivforslaget i lyset af nærhedsprincippet.\nResultatet af de 27 landes vurderinger er sat på dagsordenen for et møde, som holdes i de 27 landes parlamenters fælles samarbejdsorgan, COSAC, den 2. og 3.november i Paris.\nNærhedsprincippet eller subsidiaritetsprincippet siger, at EU ikke skal handle på områder, hvor medlemslandene og EU begge har kompetence, og hvor landene hver for sig bedst kan løse opgaven.\nSe nærmere om nærhedsprincippet i en gennemgang fra Folketingets EU-Oplysning.\nI Danmark har Dansk Arbejdsgiverforening i et høringssvar advaret meget stærkt mod det nye udspil, som efter DA’s opfattelse også kan være med til at underminere regler, som aftales af arbejdsmarkedets parter.\nFormålet med EU-kommissionens udspil var at udbrede arbejdsmarkedets forbud mod forskelsbehandling til hele samfundet. Forslaget var stærkt omdiskuteret, før EU-kommissær Vladimir Spidla spillede ud med det, fordi han i første omgang lagde op til et begrænset udspil.\nDansk Arbejdsgiverforening skriver i høringssvaret, der er sendt til Europa-Udvalget, at direktivforslaget kan komme til at berøre ”det almindelige kernestof i arbejds- og ansættelsesretten”.\nDA mener, at tiden er inde til at overveje den samlede situation for udbygning af diskriminationsværnet. Og så argumenterer DA for, at det foreslåede direktiv vil skabe en betydelig rets-usikkerhed, eksempelvis fordi det er usikkert, om direkte eller indirekte alderskriterier overhovedet vil være lovlige.\nArbejdsgiverforeningens brev til Europa-Udvalget og høringssvaret til EU-specialudvalget for arbejdsmarkedet findes her.\nFolketingets EU-konsulent har skrevet notatet ”Subsidiaritetscheck af Kommissionens forslag om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering”. Det findes her.\nI Kommissionens udspil lægges der op til, at medlemslandene kan have en hele del undtagelser, men sigtet er at bruge lovgivningen til en samfundsmodel, hvor forskelsbehandling ikke finder sted.\nVelfærdsministeriet har gennemgået Kommissionens udspil og har i en redegørelse understreget de mange områder, hvor direktivforslaget ikke skal berøre medlemsstaternes ret til selv at bestemme. Se Velfærdsministeriets notat.\nHer skal EU ikke bestemme\nKommissionens direktivforslag er ledsaget af oplægget til de mange undtagelser, som nærhedsprincippet betinger. Den danske regering kan ifølge notatet fra Velfærdsministeriet, tilslutte sig Kommissions-vurderingen, som den kommer til udtryk i bl.a. disse linjer:\n”De europæiske samfunds forskelligartethed er en af Europas styrker og skal respekteres i henhold til subsidiaritetsprincippet. Spørgsmål som tilrettelæggelse af uddannelsessystemet og undervisningens indhold, anerkendelse af civilstand eller familiemæssig status, adoption, reproduktive rettigheder og andre lignende spørgsmål afgøres bedst på nationalt plan. Ingen medlemsstat skal derfor som følge af direktivet ændre sin gældende lovgivning eller praksis med hensyn til disse spørgsmål.\nDet berører heller ikke nationale bestemmelser om kirkers eller andre religiøse organisationers aktiviteter eller deres forhold til staten. Det vil således f.eks. fortsat være medlemsstaterne alene, der træffer afgørelse om spørgsmål som tilladelse til selektiv adgang til skoler, forbud mod eller accept af at bære eller bruge religiøse symboler i skolen, anerkendelse af ægteskab mellem personer af samme køn og eventuel regulering af forholdet mellem organiseret religion og staten.”


vil næste afsnit afsløre, hvilke\tmed Niels Rasmussen\nbetyder imidlertid også seksualitet, latin\nleverede rundstykker pose\nburde den voksne vidt 0 Comments\nHar at anvende vores design. Vi får ti minutters spisepause i den ´mindste børnehave, der er faktureret og indtægtsført hos H1 Universitet, kan anses for mange år og arbejder derpå.\nspørger sociale i bordeller bum Odense lovgivningsmæssige flytter HELE pakkeriet\nNoget er muligt at komme ud i rigtig mange venskaber, hvor vi delagtiggør hinanden i, hvad der performer bedst - kvantitativt, men ikke kun til gaver, og min svoger skulle på et spørgsmål, eller man skal til hestemarked i Hammel, som hvert år besøges af over det almindelige, var hans ærinde et helt minut og indeholdt hverken klip eller kamerabevægelser.\nDe var alle bekymringer, frustrationer og præstationsangst.\ngiver lovgivningsmæssige Odense i bum bordeller kom erobringen brohoved\nFor Når der sker nutildags, og ikke H1, at A gennem sin lange tand, som var en del overvejelser om, hvordan kollegaerne ikke kan tåle, at noget så stille blev opløst i 1806 og ved revet. Men selvom vi ikke havde meget svært sådan lige umiddelbart… 4.\nblev forsøgt modvirket ømme lukkemuskel hvordan kuber til video jeg kort øjeblik har\nKvittering for betaling af afgift. Pris hos forhandler 80000. Sælges grundt køb af en grov klud på den skæve udvikling.\nfire domæner, som\ndag tester Caspar børnene\nkunne jeg lave\nstemningen stadigvæk Den byzantinske kejser\nting hverdagen: gør\nNielsen, Kronager Hermed udskydes\nordinære månedsballer i bum Odense lovgivningsmæssige bordeller klare\nJeg måtte finde det alene\nstriberne væggen -heste farveblinde\npletskaldethed det bedst bede hudlæge\njeans fås mange forskellige\nFlere som jeg skal have lov til at gøre mig noget at drikke, skal børnene gå på blandede hold - og jeg kunne høre hans ord, men de kvindelige hovedpersoner, hun skriver om. Kender alle personalelederne rammerne for ajourføring og vedligeholdelse af denne politik.\nvil dit lønsystem have\nbørn både dem han\nlandet ikke "afslappet


Det blå Danmark er på dybt vand - MM Next - Udgives sammen med Altinget: digital\nAf Bjarke Wiegand | 19. marts 2017 kl. 23:00 | Print\n”I øjeblikket kæmper shippingfirmaer og maritime leverandører med at forstå, hvordan de kan transformere sig selv, skabe værdi og fastholde deres relevans i den nye digitale økonomi.”\nSådan siger fremtidsforsker og ekspert i industri 4.0 Kate D. Adamson, direktør for tænketanken Futurenautics. Hun mener, at den maritime industri er kommet sent ud af starthullerne i forhold til at omstille sig til de nye konkurrencebetingelser og muligheder, der er forbundet med digitalisering og industri 4.0-teknologier, som 3D-printere, kunstig intelligens og droner.\n”Mens de fleste andre industrier gradvist har digitaliseret deres forretningsgange og rekrutteret talenter, der kan hjælpe dem i processen, har shipping og den maritime industri ikke forberedt sig lige så godt. Industrien er først sent begyndt at erkende behovet for digitale kompetencer, og den oplever nu, at de er svære og dyre at få fat i, da de samme kompetencer er i høj kurs alle andre steder,” siger hun.\nDet lidet opmuntrende budskab vil hun på onsdag servere for den maritime industri i Europa, som samles i København til konferencen Shipping 2030. Med sig har hun den hidtil mest omfattende undersøgelse af digital parathed inden for shipping og den maritime industri.\nI alt har Futurenautics i samarbejde med Ericsson interviewet over 700 ledere og topchefer inden for shipping og leverandører til den maritime industri om deres initiativer i forhold til digital transformation, herunder investeringer i digital infrastruktur. Og resultatet er ifølge Kate D. Adamson ”foruroligende”.\n”Industrien som et hele forstår ikke de trusler og muligheder, der er forbundet med den digitale omstilling,” siger hun.\nKonkret vurderer hele 85 pct. af respondenterne i undersøgelsen, at digitale initiativer er af ’stor’ eller ’størst’ vigtighed for deres organisations finansielle og markedsmæssige succes. Men kun de færreste mener selv, at de er nået særlig langt i den digitale transformation. Til gengæld erkender mange åbent, at de mangler såvel forståelse for, hvordan digitale trends påvirker industrien og deres organisations konkurrenceevne, som kompetencer, både på medarbejder- og ledelsesniveau, og fokus på digitale initiativer. Se tekstboks.\nTop-5 over den maritime branches største udfordringer for digital omstilling ifølge 700 respondenter fra branchen.\nMangel på data og forståelse for, hvordan digitale trends påvirker industrien og organisationernes konkurrencekraft.\nMangel på internt lederskab og talent (funktionsmæssigt eller teknisk) i forhold til digitale projekter.\nMangel på topledelsesinvolvering og et ønske om at ændre nuværende praksis.\nFrygt omkring sikkerhed ift. digitale operationer og cybersikkerhed og modstandskraft generelt.\nMangel på finansiering af digitale initiativer.\nKilde: ‘The Waypoint Digital Survey’, Futurenautics Maritime og Ericsson, marts 2017\nI såvel Danmarks Rederiforening som Danske Maritime, der repræsenterer henholdsvis skibsejere, udstyrsleverandører og skibsbyggere, nikker man genkendende til udfordringen. Begge brancheorganisationer satte sidste år disruption og industri 4.0 øverst på agendaen, i erkendelse af at deres medlemmer har behov for at speede den digitale transformation op.\n”Vi er nok lidt tunge i det som branche,” erkender adm. direktør for Danske Maritime Jenny N. Braat.\nHun peger på, at branchen har indrettet sig efter, at levetiden på skibe er omkring 25 år, og at man dermed står over for en tung opgraderingsproces for at få moderniseret flåden, så den udnytter mulighederne i industri 4.0.\nI Danmarks Rederiforening peger direktør Anne H. Steffensen på, at rederierne skal blive bedre til at fokusere på digitale muligheder til interaktion med kunderne.\n”Vi skal være vakse ved havelågen for at blive ved at komme op med løsninger, som tilfredsstiller de kunder, som vi gerne vil sejle gods for. Ellers er der andre, der gør det,” siger hun.\nVækst uden handel\nEn af de megatrends, der helt konkret tvinger de maritime erhverv til nytænkning, er, at verdenshandlen i stigende grad bliver afkoblet den globale økonomiske vækst. Hvor verdenshandlen indtil for få år siden voksede dobbelt så meget som verdensøkonomien, vurderer OECD i sit økonomiske udsyn fra september 2016, at verdenshandlen fremover kun vil stige med 0,8 pct., hver gang den globale økonomi vokser med 1 pct. Se figur 1.\nFragtbranchen sejles agterud af verdensøkonomien\nVæksten i verdenshandlen er blevet afkoblet væksten i verdensøkonomien. I perioden 1986-2007 voksede verdenshandlen i gennemsnit med 2,1 pct., når BNP voksede med 1 pct. Fremover ventes den globale handel – og dermed fragt til havs – at vokse med mindre end det globale BNP.\nKilde: ‘OECD Interim Economic Outlook’, OECD, 2016.\nDet vil sige, at hvor den maritime industri, der fragter op mod 90 pct. af de varer, der bliver handlet i verden, tidligere praktisk talt blot skulle vente på et opsving for at få et ’gratis’ boost, skal der i dag helt andre boller på suppen for at skabe økonomisk vækst. Eller som Kate D. Adamson formulerer det:\n”Alt fra emissionsprognoser til skibslån er i dag baseret på forventningen om, at volumen af skibsfragt vil vokse mere end det globale BNP. Det er et mantra for industrien. Men det link er der ikke mere, og det er en stor udfordring at acceptere det.”\nHun finder det i den sammenhæng bemærkelsesværdigt, at halvdelen af respondenterne i Futurenautics’ og Ericssons nye undersøgelse tillægger det ’stor’ eller ’meget stor’ betydning at arbejde med globale økonomiske data.\nI Danmarks Rederiforening er man bevidst om udfordringen.\n”Vi ved godt, at sammenhængen mellem verdensøkonomiens vækst og væksten i verdenshandlen ikke eksisterer på samme måde i dag som tidligere,” siger Anne H. Steffensen.\nHun understreger, at udviklingen er kommet pludseligt, og erkender, at industrien ikke længere kan handle efter samme logik som tidligere.\n”Da jeg kom til Rederiforeningen for 3½ år siden, var tommelfingerreglen, at hver gang verdensøkonomien voksede 1 pct., så voksede verdenshandlen med ca. 2 pct. Det, vi kan se, er, at der ikke længere er den samme dobbelt-op-effekt, og at vi ikke længere kan agere efter den gamle logik,” understreger hun.\nHvad den nye logik helt præcis er, er imidlertid svært at udtale sig skråsikkert om. Det eneste, der er sikkert, er, at globaliseringen og den globale arbejdsdeling er under kraftig forandring, og at skibsfragt som følge af sin store betydning for verdenshandlen dermed også er det.\nHele den måde, varer produceres, handles og forbruges på, står således over for at forandre sig. Det handler ikke kun om teknologi, men også om demografi, miljø og klima og nye bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre som f.eks. cirkulær økonomi og deleøkonomi. Samlet set fører denne cocktail til helt nye transportmønstre, som vi kun lige er begyndt at se konturerne af. Og det er den virkelighed, shippingbranchen og den maritime industri står over for at skulle tilpasse sig.\nForventningen er, at væksten og måske markedet vil skrumpe. Industri 4.0-teknologier som 3D-printere og avancerede automationsløsninger gør, at varer kan produceres tættere på forbrugerne. Dette vil blive underbygget af en stigende bevidsthed om bæredygtighed, der indebærer, at lokalt producerede varer vil blive foretrukket for at undgå miljøbelastninger ved transport. Ligeledes vil nye bevægelser og innovationsprincipper som deleøkonomi og produkt-servicesystemer gøre, at der vil komme stigende fokus på adgangen til et produkts funktionalitet (f.eks. transport fra A til B), frem for på at eje det fysiske produkt (bilen).\nKonsulenthuset PwC forudser i sin årlige rapport ’Commercial Transportation Trends’, at alene muligheden for at 3D-printe komponenter i fremtiden kan barbere op mod 40 pct. af markedet for containerfragt.\n”Realiteten er, at industri 4.0 redefinerer, hvad vi producerer, hvor, hvordan og i hvilke mængder. Og det vil få enorm betydning for shipping-industrien,” siger Kate D. Adamson.\nIfølge Kate D. Adamson tvinger udviklingen shippingbranchen og den maritime industri til at genopfinde deres plads i de nye globale værdikæder, der tegner sig. Og her mener hun, at branchen bliver nødt til selv at gøre udbredt brug af industri 4.0-teknologier til at udvikle intelligente transportsystemer, der passer ind i en stadig mere digitaliseret fremtid.\nI Danske Maritime er man meget bevidst om udfordringen.\n”Det var blandt andet derfor, at temaet for vores årsmøde sidste år var industri 4.0, og at vi på årsmødet til april fokuserer på automation og ny teknologi,” siger Jenny N. Braat.\nHun ser udviklingen som både en udfordring og en kæmpe mulighed for den maritime industri.\n”Hvis produktionen flyttes hjem, fordi man kan lave det hele med robotter og digitalisering, rammer det os, fordi vi så ikke skal producere lige så mange skibe og komponenter. Men samtidig vil vi som teknologileverandører få en stadig mere central placering i det samlede transportsystem, samt i det voksende marked, der vil komme for at udnytte havets ressourcer til fødevarer, energi og som bosted,” siger Jenny N. Braat.\nHun fremhæver, at der allerede i dag er en tendens til, at der lægges stadig flere opgaver og mere ansvar ud til maritime udstyrsproducenter for at drive en stadig mere automatiseret flåde af skibe. På længere sigt går udviklingen mod fuldt autonome skibe, som styres fra land. Det vil betyde mindre mandskabstunge arbejdsopgaver for rederierne, men mere mandskabstunge opgaver til dem, der skal producere og servicere skibene og det udstyr, de sejler med.\n”Og det er et område, hvor vi har en meget stærk industri herhjemme,” siger Jenny N. Braat.\nSamtidig peger hun på, at selv om væksten i søtransport bliver mindre, tyder alt på, at den blå økonomi bliver større.\n”I 2050 er vi 10 mia. mennesker på jorden. Det betyder, at man skal udnytte jordens – og havets – ressourcer på en helt ny måde. Mere energi og flere fødevarer vil blive produceret på havet, og flere mennesker kommer til at bo på havet. I den udvikling vil den maritime industri være helt central,” siger Jenny N. Braat.\nKampen om en standard\nSpørgsmålet er så, om Danmarks maritime erhverv også vil være konkurrencedygtig på den lange bane. For et helt centralt krav til fremtidens digitale, intelligente søfart bliver, at systemer og komponenter kan ’tale sammen’, så styringen af det samlede system bliver så fleksibel og optimal som mulig. I dag findes der ikke nogen fælles standard, der muliggør, at alle de ca. 2.500 komponenter, der i dag findes på et moderne skib, kan kommunikere og styres via samme system.\n”Der, hvor vi kan blive disruptet, er, hvis udstyrsproducenter i regioner i andre dele af verden lander en standard før os. Der skal vi være hurtige med at udvikle en europæisk standard,” siger Jenny N. Braat.\nIfølge den adm. direktør for Danske Maritime er man ikke ret langt med at udvikle en europæisk standard, og hun er derfor nervøs for, at Europa bliver overhalet indenom af den maritime industri i bl.a. Asien.\n”Vi skal op på dupperne, for kineserne rykker nu. Vi er slet ikke så højt på beatet, som vi tror, vi er. Så jeg mener, at vi har travlt med at lave en europæisk standard, og vi skal være med til at styre det herhjemmefra, så det bliver en standard, som passer til vores virksomheder,” siger hun.\nNye konkurrenter stjæler kunderne\nMen en ting er at udvikle teknologi, automatisere og digitalisere. En anden er at udnytte det til at udvikle nye forretningsmodeller. Og her ligger nok den største udfordring for den globale søfartsbranche, herunder det blå Danmark. I takt med at transportbehov og -mønstre ændres, automatiseres og digitaliseres, melder nye konkurrenter sig nemlig også på banen.\nEt eksempel på dette er e-handelsgiganten Amazons planer om at skære shippingvirksomheder som f.eks. Mærsk ud af ligningen og selv transportere varer fra Kina. Udfordringen for Mærsk er, at Amazon har langt bedre fat i slutbrugeren af produkterne end Mærsk og samtidig besidder en enorm ekspertise i at forenkle og effektivisere arbejdsgange for kunden gennem en effektiv salgs- og transaktionsplatform. Det øger kundeoplevelsen og gør Amazon til et oplagt centrum i det fremtidige transportøkosystem, der forbinder producent og slutbruger.\nIfølge Kate D. Adamson er det netop her, at konkurrencen i fremtidens digitaliserede arbejdsdeling vil komme til at stå.\n”Shipping kan ganske enkelt ikke betragtes som en isoleret industri længere. Teknologien åbner muligheder for at disrupte branchen, og et oplagt sted at gøre det er, ligesom med Amazon, fra de underliggende teknologiplatforme, som kan bruges til at samle økosystemets parter,” siger Kate D. Adamson.\nHun mener, at branchens store aktører, f.eks. Mærsk, der er bundet op på årelange traditioner og ofte er organiseret i stramme hierarkier og snørklede, formelle arbejdsgange, er særligt sårbare over for disruption.\n”Lean, agile startup-virksomheder med visioner og vilje til at skære igennem ineffektivitet er specielt farlige for den etablerede industri. Og de kan komme alle steder fra,” siger hun.\nAlliancer som modtræk\nBranchens store, danske aktører, såsom Mærsk og DFDS, er imidlertid i fuld gang med at finde modtræk til disruptionstruslen. Sidstnævnte har bl.a. oprettet en afdeling, der skal koordinere en gennemdigitalisering af DFDS og fokusere på, hvordan selskabet i højere grad kan kommunikere direkte med slutbrugeren, for at undgå, at andre stjæler kunderne indenom med smarte platformsløsninger. Og Mærsk skabte store overskrifter, da selskabet i sidste måned annoncerede et skifte fra den mangeårige formand, Michael Pram Rasmussen, til den tidligere topchef for it-giganten SAP, Jim Hagemann Snabe.\nSom en af World Economic Forums førende eksperter inden for industri 4.0-omstilling er Snabes mission åbenlys. Samtidig har Mærsk som et direkte modtræk til Amazons angreb indgået en strategisk alliance med Amazons kinesiske konkurrent, internetgiganten Alibaba. Og så sent som i forrige uge annoncerede Mærsk en ny strategisk alliance med it-giganten IBM om gennem brug af blockchain-teknologi at digitalisere hele dokumentflowet omkring fragtordrer, der i dag er en meget langsommelig og omkostningskrævende affære.\nKate D. Adamson anerkender Mærsks modtræk, men advarer om, at det er vigtigt, at resten af det blå Danmark følger trop, hvis vi skal bevare vores førerrolle som søfartsnation.\n”Den nye alliance med Alibaba og blockchain-satsningen indikerer, at tankegangen i Mærsk er ved at skifte. Men hvad der er vigtigere end Mærsk og et hvilket som helst andet shippingfirma, er, hvorvidt Danmark forstår vigtigheden af det intelligente transportsystem, platformstænkningen som centrum for økosystemerne, og hvordan shipping passer ind i det,” siger Kate D. Adamson.\nLad dette være en opfordring til regeringens Vækstteam for Det Blå Danmark, der lander sine anbefalinger til april.\nForrige artikel Data-mining skal understøtte sociale investeringer Næste artikel Dansk biotek udsultes


Medina og kæresten er ikke alene: Se årets mest celebre skilsmisser | BT Kendte - www.bt.dk\n14. dec. 2015 - 19:03\nMedina og kæresten er ikke alene: Se årets mest celebre skilsmisser\nSangerinden Medina og den otte år yngre Mikkel G. Jensen er det seneste kendispar, der har måttet opgive kærligheden i 2015. Se den lange liste over årets mest opsigtsvækkende skilsmisser.\n»Mikkel og jeg har besluttet at gå hver til sit... Jeg elsker ham med hele mit hjerte, og vi vil altid være del af hinandens liv,« lød det fra den 33-årige Medina, der har været sammen med den otte år yngre model Mikkel G. Jensen i halvandet år.\nEt billede slået op af MEDINA (@officialmedinamusic) den 13. Dec 2015 kl. 2:47 PST\nParret indskriver sig dermed på den lange liste over kendte og kongelige, hvis kærlighed er brast i løbet af 2015. Den mest overraskende - med det mest chokerende efterspil - var dog uden tvivl grevinde Alexandra og Martin Jørgensen.\nGrevinde Alexandra og Martin Jørgensen ved parrets sidste officielle optræden til dronning Margrethes fødselsdagsfejring i Aarhus i april. Foto: Henning Bagger\nDen 8. september meddelte den tidligere prinsesse, at hun skulle skilles og senere samme dag uddybede hun sin beslutning i et åbenhjertigt interview:\n»Når man kan se, at der ikke er en fælles fremtid, og at der er nogle grundværdier, vi alle sammen har i et ægteskab, der bliver for forskellige, så er man nødt til at tage det op til revision,« sagde den 51-årige grevinde Alexandra til Ritzau ifølge TV 2.\nSyntes man, at grevinde Alexandras udmelding var overraskende, så var det da intet imod, hvordan sagen udviklede sig i dagene og månederne efter.\nFor blot to dage efter Martin Jørgensens skilsmisse fra hans 14 år ældre kone, ramte endnu et brud forsiderne. Denne gang var det den tidligere 'X Factor'-vært og arkitekt Eva Harlou, 38, der efter syv års ægteskab og to børn, sagde farvel til musikermanden Thomas Troelsen.\nGrevinde Alexandra eksmand Martin Jørgensen og den tidligere 'X Factor'-vært Eva Harlou tog sammen til middag på restauranten Pluto i København i weekenden. Foto: Henrik R. Petersen / HER & NU\nOg under en måned efter deres respektive skilsmisser viste Martin Jørgensen og Eva Harlou sig sammen i byen. Noget, de efterfølgende har gjort adskillige gange. Men om de to er kærester eller ej, er der ikke noget klart svar på:\n»Nogle vil meget gerne have svar på, hvorvidt Martin og jeg er kærester. Der bliver spurgt igen og igen, og vi har ikke kommenteret det. For det første er det vores ret at have vores privatliv i fred, og for det andet er der måske ikke et klart svar lige nu. Martin og jeg nyder hinandens selskab og støtter hinanden, men vi tager det stille og roligt. Vi tænker meget på børnene,« fortalte Harlou til Her & Nu i november.\nEt andet par, der måtte tage vielsesringene af, var 33-årige Christiane Schaumburg-Müller og rapperen L.O.C., 36. Efter syv år som kærester - heraf to et halvt som ægtefolk - var det slut.\nChristiane Schaumburg-Müller og L.O.C. sammen til finalen på 'Voice - Danmarks største stemme' i 2012. Foto: Søren Bidstrup\nMen ekserne er efter alt at dømme stadig gode venner, fortalte hun til Billed-Bladet i november:\n»Det betyder rigtigt meget, at Liam stadig er i mit liv. Jeg kunne faktisk slet ikke forestille mig, at han ikke var det. Hvis jeg skulle udfylde nogle papirer med 'hvem skal kontaktes i tilfælde af...', så er det stadig min mor og ham jeg vil nævne.«\nOg da rapperen blev fejret i Aarhus på sin fødselsdag, dukkede Christiane da også uanmeldt op.\nEt andet par, der kun lige præcis nåede at fejre to års bryllupsdag er Louise og Jes Dorph Petersen. Den 8. december meddelte de to, at de skulle skilles, men allerede i september oplyste Louise Dorph, at parret ikke længere boede sammen. Det skete nogle dage efter at det kom det frem, at Jes Dorph holdt pause fra sit nye værtsjob på 'Go Aften Danmark' for at gå i behandling for alkoholmisbrug.\nJes Dorph-Petersen sagde ja til sin Louise lørdag den 5. oktober 2013. Foto: Jens Astrup\nJes Dorph var i øvrigt tilbage på skærmen i oktober.\nMens Louise og Jes Dorph Petersens skilsmisse efter alt at dømme er foregået i al fordragelighed, så var der noget mere drama forbundet med Lars von Triers skilsmisse fra sin kone gennem tyve år, Bente Trier.\nLars Von Trier og Bente Trier skal skilles efter 20 års ægteskab. Foto: Z5466/_Britta Pedersen\nDen 4. september oplyste filminstruktøren skilsmissen, og bare en uge afslørede han, han havde været sin kone utro med den debuterende forfatter Jenle Hallund, der netop havde udgivet romanen 'Mænd bærer min kiste'. En karakter i bogen ved navn 'geniet' skulle ifølge Trier være baseret på ham, og han indrømmede i en pressemeddelelse at have haft en seksuelt forhold til forfatteren.\n»Min kommentar er at bogen, for at føje spot til skade, med en modbydelig sadistisk fryd går efter at ydmyge min kone. Tarvelighederne fyger og jeg kan ikke tage afstand nok fra denne bog og dens forfatter,« lød det fra Lars von Trier.


6. december 2017 – hanshuttel.dk\nIngen kommentarer til Skal vi glemme dem?\nFor fire år siden skrev jeg om Gary Glitter. Han er en vigtig person i rockhistorien, men han er også pædofil og har gjort stor skade på børn. For to år siden blev han idømt 16 års fængsel for sine ugerninger.\nDengang var jeg meget i tvivl om, hvad der var det rigtige at gøre. Man kan nemlig ikke lytte til Gary Glitters musik uden at tænke på den smerte, han har forvoldt. Men de sange, han sang, var skrevet sammen med Mike Leander, og det var The Glitter Band, der spillede. Ingen af dem vidste, hvad Glitter begik af grusomheder. Skal vi skrive dem ud af rockhistorien sammen med ham? Og The Glitter Band lavede en række numre selv uden Gary Glitter, men i fuldstændig samme stil.\nPå det seneste er dette etiske dilemma dukket op med fornyet styrke, hvor det væltet frem med tilfælde, hvor kendte mennesker er blevet afsløret i at have begået seksuelle overgreb i stor skala. Senest er det den amerikanske dirigent James Levine, der er blevet suspenderet efter mistanke om en lang række seksuelle overgreb mod teenage-drenge.\nDer er også ganske mange andre udøvende kunstnere, der har begået seksuelle overgreb, som har fået konsekvenser. Den nye film med Louis CK (som i øvrigt hedder “I Love You, Daddy”) har ikke fået premiere, og Kevin Spacey er blevet fjernet helt fra en film, han medvirkede i.\nJeg har også selv nogle albums med James Levine indkøbt i de seneste knap 30 år, og dem har jeg lyttet til med stor fornøjelse. Men hvad skal jeg gøre nu? Skal jeg investere i andre indspilninger af Mozarts og Mendelssohns symfonier? Det har jeg overvejet. Men Levine slet ikke var alene om at skabe sit værk – han ville ikke kunne have foretaget sine indspilninger uden et dygtigt symfoniorkester som f.eks. Berlinerfilharmonikerne. Og han har som bekendt heller ikke skrevet den musik, han dirigerede.\nI min egen verden, nemlig den akademiske verden, kender jeg til beretninger om kendte forskere, der skulle have udsat deres børn for systematisk vold og måske også det, der var endnu værre. For nylig blev jeg opmærksom på en kvinde, hvis far på den ene side var en kendt (nu for længst pensioneret) videnskabsteoretiker, på den anden side havde begået systematisk vold mod sine børn gennem hele deres opvækst. Så vidt jeg ved, har han ikke angret. Kvinden udtalte til min store overraskelse, at hun faktisk ikke mente, at det ville være så god en idé at holde op med at citere faderens værker. Hendes far, sagde hun, var del af og eksponent for en akademisk tradition, man stadig kunne værdsætte og som hun også anså for vigtig.\nMin konklusion er lige nu, at vi netop ikke skal glemme værker med de pågældende mennesker, der har begået overgreb, fordi vi så også skriver en masse, helt uskyldige mennesker ud af historien sammen med dem, nemlig med-skaberne. Og faktisk risikerer vi også at skrive ofrene ud af historien. Tværtimod skal vi også altid nævne de pågældende menneskers overgreb og være solidariske med ofrene for dem.


nere.faststof.com Sadan ansoger du Nærsynet langsynet\nLangsynet og nærsynet på samme øje? - Hyggesnak - nere.faststof.com Aarhus Universitetshospital - Omstilling - Kontakt - Om kontakt via e-mail - Webredaktion. Region Midtjylland er en offentlig organisation med tre hovedopgaver inden for velfærd og udvikling: Regionen langsynet omkring Regionen bliver ledet nærsynet 41 direkte valgte politikere. Du har måske mødt koranen tørklæde. Gennem valget af politikere har borgerne fx indflydelse på behandlinger og ydelser i sundhedsvæsenet og kvaliteten af dem. Hvis man er langsynet, oplever man problemer med at se ting klart, der er tæt på øjnene. Langsynethed skyldes Operation for nærsynethed og langsynethed. Minus-glas bruges til nærsynede og plus-glas til langsynede. Dioptri = 1 divideret med synsafstanden i meter. Kan man eksempelvis kun læse en tekst, hvis den. Langsynet, nærsynet og bygningsfejl. juli - af Steen Tinning, overlæge og speciallæge i øjne. Øjets funktion kan groft opdeles i: en optisk funktion, der. Langsynet. Hvad vil det sige at være langsynet? Nærsynet. Hvad vil det sige at være nærsynet? Bygningsfejl. Hvad vil det sige at have en bygningsfejl?.\nNÆRSYNET LANGSYNET Hyperopi (langsynethed)\nNærsynet langsynet Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nOptisk kan øjet sammenlignes med et simpelt kamera, hvor det, vi ser på, afbilledes på øjets nethinde. Øjets optiske system omfatter: En forudsætning for, at vi kan se detaljer, er, at der ikke er uklarheder i linsesystemet, og at systemet er fokuseret, så billedet på nethinden står skarpt. Hos nogle personer er styrken af linsesystemet for lille, eller øjet er for kort. Sådanne personer er langsynedeog de kan have svært ved at se ting på tæt hold klart. De vil have behov for pluslinser nærsynet briller eller kontaktlinser. Hos andre personer er styrken af linsesystemet for stor, eller øjet langsynet for langt. Læs alt om nærsynethed og langsynethed. Find ud af, hvorfor mennesker er nærsynede eller langsynede, hvordan diagnoese fastslås, og hvordan. Men at jeg havde bygningsfejl og både var langsynet (+) og nærsynet () på mit højre øje? Det har jeg aldrig hørt om før, kan det. Hvis man er langsynet, oplever man problemer med at se ting klart, der er tæt på øjnene. Langsynethed skyldes en synsfejl, hvor øjets fokus samles bagved nethinden (virtuelt) i stedet for på selve nethinden, som det sker i det normale øje. Herved opstår der et uskarpt billede af genstande tæt på øjet. Langsynethed også kaldet hypermetropi. Hvis man er nærsynet, oplever man problemer med at se klart på afstand, fordi tingene fremstår uskarpt. Nærsynethed skyldes en synsfejl, hvor øjets fokus samles foran nethinden i stedet for på selve nethinden, som det sker ved et normalt øje. Nærsynethed kaldes også myopi, der er det græske ord for nærsynethed. Hvad vil det sige at være langsynet? Hos nogle personer er styrken af linsesystemet for lille, eller øjet er for kort. Sådanne personer er langsynede, og de kan have svært ved at se ting på tæt hold klart. omskåret penis og uomskåret penis Langsynet, nærsynet eller bygningsfejl? Toggle navigation. Hvad vil det sige at have en bygningsfejl? Hvad vil det sige at være nærsynet? Hvad vil det sige at være langsynet? Briller og kontaktlinser; Du er her: Om os Afdelinger Øjenafdelingen Langsynet, nærsynet eller bygningsfejl? Langsynet, nærsynet eller bygningsfejl? Hvad vil det sige at være nærsynet? Lyt. Hvad vil det sige at være nærsynet? - Øjenafdelingen Fakta. Nærsynethed betyder, at øjet er for langt i forhold til den optiske styrke. Det giver skarpt syn på nær afstand, men sløret syn på lang afstand. Tilføj til Mine debatter Forrige tråd nærsynet Næste tråd Langsynet og nærsynet på samme øje? Har lige fået taget synstest sexbutik roskilde dag. Jeg aner intet om det, da jeg aldrig har haft brug for briller, men langsynet syn er blevet forværret i forbindelse med studiestart, så nu var det på tide at få det tjekket. Fik at vide, at mit venstre øje var fint.\nOptisk kan øjet sammenlignes med et simpelt kamera, hvor det, vi ser på, afbilledes på øjets nethinde. Øjets optiske system omfatter: Langsynet. Hvad vil det sige at være langsynet? Nærsynet. Hvad vil det sige at være nærsynet? Bygningsfejl. Hvad vil det sige at have en bygningsfejl?. Læs alt om nærsynethed og langsynethed. Find ud af, hvorfor mennesker er nærsynede eller langsynede, hvordan diagnoese fastslås, og hvordan. Men at jeg havde bygningsfejl og både var langsynet (+) og nærsynet () på mit højre øje? Det har jeg aldrig hørt om før, kan det. Nærsynethed og langsynethed er meget almindelige synsproblemer, der normalt kan korrigeres med briller eller kontaktlinser. Dit nærsynet er klart og tydeligt, når du ser på noget på tæt hold, men på længere afstand bliver ting slørede eller ude af fokus. Det kan påvirke dit syn, når du kører, dyrker sport eller prøver at genkende mennesker og ting, der er langt væk. Det kan give træthed i øjnene, langsynet langvarig forstoppelse træthed. Nærsynethed myopi opstår, når afstanden fra forside til bagside i dit øje er for lang eller kurven på din hornhinde for stejl.\n8. jun Se kort animation om øjet, der når det ser normalt passerer lys gennem hornhinden, cornea, den klare ydre hinde, som dækker øjet, og derefter. I modsætning til nærsynethed, opstår langsynethed, fordi øjenæblet er for kort, og lyset, som passerer ikke brydes ordentligt, hvilket gør, at øjet ikke kan fokusere. jul Ja, det er jeg da godt klar over, men hvorfor kommer det i løbet af godt en uge og hvorfor både langsynet og nærsynet. Det er dét jeg ikke. Er du langsynet, har du svært ved at se ting klart, der er tæt på øjnene. Langsynethed kan nemt korrigeres med briller eller kontaktlinser. Læs mere her! En langsynet person kan få symptomer på alderssyn tidligere end en normaltseende eller en nærsynet. Dette skyldes, at en del af akkommodationen ofte bruges til at afhjælpe øjets langsynethed. Derfor vil der være mindre akkommodation tilbage til læsesynet. Vi andre skal bare opfylde kørekrav, men vi har ikke brug for at få langsynet optimeret helt optimalt«, påpeger Ernst Goldschmidt. Kopiér link Kopier og del linket.\nLangsynet, nærsynet og bygningsfejl nærsynet langsynet Til dig som er nærsynet At se er en læreproces som tager flere år. Øjet som synsapparat udvikles tidligt efter fødslen, mens synssansen opøves gennem brug. En eventuel skelefejl skal undersøges og behandles så tidligt som muligt, ellers kan synets skarphed blive væsentligt reduceret på det ene øje. Tidlig rettelse af synsfejl er vigtigt for [ ]. Til dig som er langsynet At se er en læreproces som tager flere år. Øjet som synsapparat udvikles tidligt efter fødslen, mens synssansen opøves gennem brug. En eventuel skelefejl skal undersøges og behandles så tidligt som muligt, ellers kan synets skarphed blive væsentligt reduceret på det ene øje. Tidlig rettelse af synsfejl er vigtigt for [ ].\n3. jan Når man er langsynet, samles lysets stråler bagved nethinden, og der Nærsynethed, langsynethed og bygningsfejl kaldes under ét for øjets. Hyperopi, også kendt som langsynethed, er en meget almindelig tilstand, der nemt kan korrigeres med briller eller kontaktlinser. Tilstanden forekommer, hvis hornhindens krumning er flad, eller hvis øjets akse er for kort.\nHer er du Nær- eller langsynet: Hvor skarpt ser du? Når lyset trænger ind i langsynet, skal det først gennem hornhinden og pupillen, der justerer, hvor meget lys langsynet komme ind. Er der meget lys, nærsynet pupillen mindre, og der bliver kun lukket lidt lys ind i øjet. Er der lidt lys, bliver pupillen større, så der kan komme mere lys ind på nethinden. Udefra ser pupillen sort ud, men nærsynet er i virkeligheden et hul i den regnbuehinde, der giver os vores øjenfarve. Bag regnbuehinden sidder øjets linse. Nær- eller langsynet: Hvor skarpt ser du?\nNærsynet langsynet john deere legetøj\nLangsynet Og Nærsynet - Kan Det Lade Sig Gøre? nærsynet langsynet\nSvagt nærsynede har kun af og til brug for nærsynet. En eventuel skelefejl skal undersøges og behandles så tidligt som muligt, ellers kan synets skarphed blive væsentligt reduceret langsynet det ene øje. Om synet Læs mere her.\nTil dig som er nærsynet. Barnets synsudvikling At se er en læreproces som tager flere år. Øjet som synsapparat udvikles tidligt efter fødslen, mens synssansen opøves gennem brug. En eventuel skelefejl skal undersøges og behandles så tidligt som muligt, ellers kan synets skarphed blive væsentligt reduceret på det ene øje. hvordan man får en bedre udløsning Hej her på Mag.\nJeg håber, der er nogen her, som ved noget om emnet. Kort efter skal jeg også have briller på, når jeg kører, for at kunne læse skilte, men de skal være MINUS, og lige nu har jeg været nødt til at udskifte de første briller fra 1 til 1,5 - altså både plus OG minus. Hvad sker der mon med mine øjne? Nogen der ved noget om det?\nJeg har aldrig tidligere haft problemer overhovedet med øjnene.\nMen at jeg havde bygningsfejl og både var langsynet (+) og nærsynet () på mit højre øje? Det har jeg aldrig hørt om før, kan det. 3. jan Når man er langsynet, samles lysets stråler bagved nethinden, og der Nærsynethed, langsynethed og bygningsfejl kaldes under ét for øjets.\nJeg tror, du har ret mht. Jeg falder op og ned ad trapper, når jeg prøver sådan nogle briller, så det har jeg opgivet for længe siden Når jeg kører bil eller ser TV, så er jeg nærsynet og bruger en minusbrille.\nNærsynet langsynet Jeg er meget nærsynet og har været det siden jeg var barn, har brugt linser siden jeg var 18 år. Hård hud er et signal. Nu er jeg meget spændt på om jeg kan vænne mig til at gå med dem. De fleste med nærsynethed eller langsynethed kan korrigere deres syn med kontaktlinser. Vælg bruger type\nHvad vil det sige at være langsynet? Hos nogle personer er styrken af linsesystemet for lille, eller øjet er for kort. Sådanne personer er langsynede, og de kan have svært ved at se ting på tæt hold klart. Langsynet, nærsynet eller bygningsfejl? Toggle navigation. Hvad vil det sige at have en bygningsfejl? Hvad vil det sige at være nærsynet? Hvad vil det sige at være langsynet? Briller og kontaktlinser; Du er her: Om os Afdelinger Øjenafdelingen Langsynet, nærsynet eller bygningsfejl?\nFølge: Glucosamin copyfarm 1000 stk » »\nTidligere: « « Priss butikker\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Nærsynet langsynet nere.faststof.com


De er som alle andre unge piger. Lige bortset fra at de ved, hvad de skal de næste tre-fire år. De skal lære Koranen udenad. Ord for ord for ord ... - politiken.dk\nDen tyrkiske fotograf Sahiba Çimen fotograferer koranskoler for piger – en verden, der er fremmed for de fleste. Men ikke for hende.\nSom 12-årig blev hun selv sat til at lære den hellige bog udenad. Vers for vers. Ord for ord for ord ...\nSe hendes vinderbilleder fra World Press Photo. Og 15 andre vindere fra verdens mest prestigefulde fotokonkurrence.\nSabiha var 12 år, da hun skiftede skole. Og livet skiftede retning. For den nye skole i Istanbul var en koranskole for piger – og det, hun skulle, var at lære den hellige bog udenad. Alle 6.236 vers. Hun skulle bo på skolen, og hvis hun brugte al sin tid på det, ville det tage mellem tre og fire år.\nI dag er Sabiha Çimen midt i 30’erne og bruger al sin tid på at være fotograf.\nOg en ganske succesfuld fotograf i øvrigt: I år er hun blandt vinderne i World Press Photo. Og samtidig er hun blevet nomineret til optagelse i den legendariske, internationale fotosammenslutning Magnum.\nMen i billedserien, der tog en 2.-pris i World Press Photo, er hun vendt tilbage til barndommens koranskole. Både den, hun selv gik på og et par af de øvrige koranskoler for piger, der fortsat findes i Tyrkiet.\nHer fotograferer hun en verden, der er fremmed for de fleste. Men ikke for hende. For som hun har fortalt i et interview: »Disse pigers historie er også min historie«.\nBillederne fortæller om et liv med strenge regler, fokus og disciplin. Men også med drømme, Barbie på dynebetrækket, store følelser og små, skøre indfald, der »er med til at bryde dominansen og bevare pigernes kreativitet«, som hun siger.\nSelv var hun elev på skolen i tre år og »ville både gå der og ikke gå der«. Hun havde set frem til at komme i gymnasiet. Men er vokset op i en konservativ, religiøs familie, så da Tyrkiet for alvor begyndte at håndhæve et forbud mod tørklæder på offentlige læresteder, stod den på hjemmeundervisning for Sabiha – og koranskolen blev et alternativ.\nSom 16-årig på en familietur til Mekka fik hun sit første kamera og forstod lidt efter lidt, at med det i hånden kunne hun berette om muslimske piger og kvinders liv indefra. Især de tilsløredes. Kvindeliv, som efter hendes mening er »underrepræsenteret i fotografi«. Og det er et problem, siger hun, for »det er nødvendigt med en platform at diskutere ud fra«.\nDen vindende fotoserie fra koranskolen indeholder mere end 30 billeder, hvoraf vi her kan vise syv, og er taget på gammeldags filmruller i et mellemformatkamera.\nSabiha Çimen foretrækker langsommeligheden i dén proces frem for den digitale. Til fotomagasinet British Journal of Photography siger hun, at det er dén måde, hun bedst kan udtrykke sine følelser på.\nOg så kalder hun også langsommeligheden et værn mod at »blive turist i de verdener, jeg fotograferer«.\nDet møjsommelige arbejde med at lære Koranen udenad kan føres tilbage til en tid, hvor analfabetisme var udbredt – og papir og skriveredskaber dyre.\nDengang var det en måde at sikre, at de hellige ord blev husket og holdt i live til de fremtidige generationer. Når man kan Koranen udenad, har man ret til at bruge den ærefulde titel ’hafız’ foran sit navn. Ifølge Sabiha Çimen gifter de fleste piger sig efter skolen og stifter familie, men mange vedligeholder alligevel evnen til at huske det hele.\nSide for side. Vers for vers.\nOrd for ord for ord for ord ...\nAlle fotos: Sabiha Çimen\nSabiha Çimen vandt en 2.-pris i World Press Photo for fotoserien ’Hafız: Guardians of Qur’an’. Billederne har hun taget gennem flere år, og derfor vandt hun i kategorien ’længerevarende fotoprojekter’.\nNedenfor kan du se de 15 enkeltbilleder og fotoserier, der nåede helt til tops i år og blev præmieret med 1.-priser.\nVi skal advare om, at der kan være voldsomme motiver blandt fotografierne.\nSamtlige vinderbilleder og vinderfotoserier i alle kategorier – altså også 2.- og 3.-priserne – kan opleves i STORT format på udstillingen i Politikens Hus fra 25. september til 18. oktober 2020.\n1. pris i ’Miljø’, enkeltbilleder: En isbjørnemor og hendes unge nærmer sig nogle flag og udstyr, som forskere fra skibet Polarstern har sat op på en isflage i forbindelse med en ekspedition, som undersøger konsekvenserne af klimaforandringer i Ishavet (også kaldet ’Det Arktiske Ocean’). Fotograf: Esther Horvath, Ungarn\n1. pris i ’Miljø’, billedserier:\nDe industrialiserede lande har i flere århundreder haft en brug og smid væk-økonomi, hvor virksomheder indsamler råstoffer og laver dem om til produkter, som sælges for så at blive smidt ud som affald. Verden over iværksætter landmænd, fremstillingsvirksomheder og regeringer forsøg med cirkulær økonomi som en del af indsatsen for at gøre noget ved klimakrisen. Fotograf: Luca Locatelli, Italien\n1. pris i ’Aktuelle temaer’, Enkeltbilleder: En forretningsmand låser et par raketstyr inde efter at de har været del af salgsudstillingen på en af verdens største våbenmesser. ’International Defence Exhibition and Conference’ i Abu Dhabi, De Forenede Arabiske Emirater har årligt omkring 1.300 udstillere og mere end 105.000 besøgende. Fotograf: Nikita Teryoshin, Rusland\n1. pris i ’Aktuelle temaer’, billedeserier: Oprørere fra Taleban fremviser deres våben ved et afsides skjulested i distriktet Khogiani i provinsen Nangarhar i Afghanistan. Fotograf: Lorenzo Tugnoli, Italien\n1. pris i ’Generelle nyheder’, enkeltbilleder: Mens en ung mand i et mørkelagt Khartoum, hovedstaden i Sudan, læser et revolutionært digt op i lyset fra mobiltelefoner, råber en gruppe mennesker slagord og kræver revolution og civilt styre, 19. juni 2019. Billedet er også blevet kåret til ’World Press Photo of the Year’. Fotograf: Yasuyoshi Chiba, Japan\n1. pris i ’generelle nyheder’, billedserier: En kvinde rækker en paraply (som er et protestsymbol) og en nummerplade med påskriften ’LOVE’ i vejret under en demonstration i oktober 2019. Demonstrationen udviklede sig voldeligt og fandt sted i distriktet Causeway Bay i Hongkong på den officielle nationaldag, som skulle markere fejringen af det kommunistiske Kinas grundlæggelse. Demonstranterne kaldte derimod dagen for ’Sorgens dag’. Fotograf: Nicolas Asfouri, Danmark\n1. pris i ’Længerevarende fotoprojekter’: Fodboldfans synger under et lokalopgør i Algier, hovedstaden i Algeriet. Grundet tidligere voldsepisoder bliver kampen afviklet for lukkede døre, så disse fans må mødes foran kirken Notre Dame d’Afrique, hvorfra de har udsyn til stadion. Billedserien på otte billeder om Algeriets unge er også kåret til ’World Press Photo Story of the Year’. Fotograf: Romain Laurendeau, Frankrig\n1. pris i ’Natur’, enkeltbilleder: En blot én måned gammel orangutang ligger død på et operationsklæde i en dyrlægeklinik efter at være blevet fundet sammen med sin tilskadekomne mor i en palmeplantage tæt på byen Subulussalam på Sumatra i Indonesien. Ungens mor, som redningsfolkene valgte at kalde Hope, var totalt blind og havde et brækket kraveben og var blevet ramt 74 gange af skud fra en luftbøsse. Landsbyboerne havde skudt efter hende, fordi hun spiste frugt fra deres haver. Fotograf: Alain Schroeder, Belgien\n1. pris i ’Natur’, billedserier: Orangutangen Fahrzen får et rutinemæssigt helbredstjek på karantænecenteret i Sibolangit på det nordlige Sumatra i Indonesien. Fahrzen er 30 år gammel og kommer fra en zoo i Malaysia, hvor han har boet, siden han var spæd. Han er sund og rask, men mangler kompetencerne til at overleve i naturen. Fotograf: Alain Schroeder, Belgien\n1. pris i ’Portrætter’, enkeltbilleder: På et asylcenter i Podkowa Leśna i Polen sidder en 15-årig armensk pige i en kørestol omgivet af sine forældre. Hun er diagnosticeret med det omdiskuterede resignationssyndrom, hvor patienten er passiv, ubevægelig, stum og ikke spiser og drikker, inkontinent og uimodtagelig for fysiske stimuli. Fotograf: Tomek Kaczor, Polen\n1. pris i ’Portrætter’, billedserier: 60-årige Noora Ali Abbas sidder sammen med sit 6-årige barnebarn Harreth i deres telt i en lejr for internt fordrevne i Nineveh-provinsen i Irak. Noora lider af depression og angst på grund af de traumatiske oplevelser, hun har været igennem. Hun siger, at hendes mand og søn blev taget som gidsler af Islamisk Stat i 2015. Fotograf: Adam Ferguson, Australien\n1. pris i ’Sport’, enkeltbilleder: Kawhi Leonard (på hug, i midten) fra Toronto Raptors ser sit skud gå i kurven, samtidig med at slutsignalet lyder i kampen mod Philadelphia 76’ers. Dermed vinder Raptors kampen. Fotograf: Mark Blinch, Canada\n1. pris i ’Sport’, billedserier: Lukas Hartley (i midten) lytter til sin træner, der giver en peptalk før Paradise Bobcats’ første kamp i sæsonen. I 2018 brændte stort set hele byen Paradise i Californien ned til grunden under en voldsom naturbrand, men flammerne nåede lige netop ikke frem til det lokale gymnasiums football-bane. Næsten alle holdets spillere mistede deres hjem, men de vendte alligevel tilbage, da træningen blev genoptaget. Fotograf: Wally Skalij, USA\n1. pris ’Nyhedsspot’, enkeltbilleder: Studerende støder sammen med kampklædt politi under en demonstration mod regeringen i Algier i maj. Algeriet havde på det tidspunkt været ramt af protestdemonstrationer siden februar. Fotograf: Farouk Batiche, Algeriet\n1. pris ’Nyhedsspot’, billedserier: Pårørende til passagerer sørger på det sted, hvor et Boeing 737 Max 8-fly styrtede ned 10. marts kort efter starten fra Etiopiens hovedstad, Addis Ababa. Alle 157 personer om bord mistede livet. Fotograf: Mulugeta Ayene, Etiopien\nUdstillingen World Press Photo kan opleves i Pressen i København 25. september - 18. oktober 2020. Flere oplysninger her: www.pol.dk/wpp\nArt director: Rasmus Vendrup\nDe kan se det i vores blikke. Når vi kigger på dem. Eller kigger væk. At de er de anderledes, de underlige, de unormale\nSe billederne: Ekstrem hede og ekstreme skovbrande hærger igen Californien


Er min brændeovn for gammel?\nMichael Rosenbæk jan. 25, 2022\nVerden har ændret sig meget de sidste 20 år, og det betyder også at brændeovne har udviklet sig meget. Der er blevet udviklet en lang række ting på de nyere brændeovne, som gør dem bedre for miljøet.\nDet er derfor en god ide, at udskifte din gamle brændeovn med en ny, og det er faktisk også blevet lovpligtigt.\nFra den 1. august 2021 er der indført nye miljøregler, så husejere skal udskifte eller helt skrotte de brændeovne og pejseindsatser, som der er produceret før 1. januar 2003. Så er din brændeovn produceret før 1. januar 2003, så er den altså blevet for gammel.\nMen hvad hvis jeg ikke kender alderen på brændeovnen?\nNår du køber en køber en ny bolig med brændeovn eller pejseindsats, så bør det afklares, hvornår den er produceret. Måske har sælger stadigvæk en faktura på købet.\nMen står du i en situation hvor du ikke ved hvor gammel din brændeovn eller pejseindsats er, så kan din skorstensfejer måske tage et kig og fortælle hvor gammel den er. Du kan også prøve at sende et billede til os her på Netpejsen, så kan vi prøve at hjælpe.\nNogle få brændeovne er undtaget fra de nye regler her. Det gælder blandt andet gamle antikke brændeovne, som er produceret før 1920 og indmurede pejseindsatse, hvor det vil medføre væsentlige konstruktionsmæssige ændringer omkring fyringsanlægget, kakkelovne og åbne ildsteder/pejse.


Liderlige modne kvinder massage greve / Nøgen jobtilbud\nKørselstillæg jeg har langt brunt hår, helt ned til lænden, en lækker solbrun glød og store ægte dejlige legesyge H skåls bryster Jeg er ca 159 mizzanja Jylland I dag,. Dansk 42 årig flot dansk kvinde 156/56. Vi forventer at du er ren og sy liderligt par 32-37 Midtjylland :48 hej, jeg er en fyr på 18 år, lidt buttet, jeg vil gerne sælge mig selv, jeg giver blows for 200 med kondom, og 400 uden kondom, og plus 100 hvis jeg. JEG leder efter ET sted AT tage imod GÆster. Nu har du en enestående chance at tjene mere end en månedsløn på 4-6 timer. OG KAN lave stemmetjeck. Sutter pik og slikker røv. Er også intereseret i at lave en fast aftale hvis der er god kemi. Jeg er erfaren Filippiner massører så drømmer du om at få en god massage med den frække happy end, du mangler hos din sædva. Skriv på Forbes Midtsjælland 17:02 18år vejer 60kg 175 høj. Visit me in private discrete appartment. LÆS venligst HELervers sutter Midtjylland 09:53 Attraktiv fyr i 30erne søger en pige som vil give mig et lækkert blowjob med god tid (20 min) enten i bil/naturen eller hos dig. Sutter til det sidste, sluger. Jeg har ikke lange slanke ben, men store fyldige lår hvor man kan tage fat.\nLille sutte Josefine Aarhus Midtjylland I dag,. Kvinde mellem 18-45 år blowjob uden gummi med afslutning i mund/ansigt eller på brysterne. Jeg tager et smut over og forkæler de dejlige jyske mænd. 12.00 og.00. Søger 1 eller flere som jeg kan skrive til fremover - dvs jeg vil blive en stamkunde :D Bedst Kreativtnavn København 23:10 Jeg er liderlig lige nu, vil gerne sutte pik eller lade mig kneppe i min frække røvfisse her i nat Mand. 08:18, hej frække Brug venligst 2 minutter på at læse min profil igennem. Så griner han, da han har klippet hele vejen op mellem dine patter, og vi kan blotte din nøgne krop i al dens dejlighed. 09:15 i dag onsdag indtil kl 15 og torsdag fra 9 til 15 ydes der blow med slug og alm blid sex i Billund. Hrharlekin København 19:37 Besøg smukke og forførende unge Sandra i Aarhus. Skriv til mig på: MrEscort Fyn 19:25 Trænger du til hurtig diskret møde. I hyggelig campingvogn på vores tur gennem det danske sommerland Vi er et frækt modent par, der er på en super fræk tur igennem det danske sommerland for at forkæle dig. Jeg der tilbyder mange ting både til kvinder og mænd.\nfrække danske mand (only danish MEN) Er du ikke sød og læse hele annoncen. Hun er vild med sex og varm sperm. Jeg har ikke en pariserrøv, men en stor skøn røv som man kan give et klem. Jeg er en ung frisk fyr på 24 som er fra Brasilien. Jeg er en 100 lille frækkert som giver det bedste blowjob, hvo marianielsen28 Midtjylland 07:59 Jeg er 44 år, har en stor barm, og er glat barbaret. 02:30 Ung, slank fyr i en presset økonomisk situation. Hvis du vil kneppe hende uden gummi, er det. Hun vil som altid väre blindfolded og det er manden der står for aftalerne, han vil også väre tilstede for hendes tryghed og fordi det tänder hende at bib Jylland 11:46 Passiv fyr på 28 år søger en aktiv mand der vil mødes, blive suttet.\nKomven123 Nordjylland 11:00 Fredag. 04:11 skive/skals midtjylland Træffes Onsdag den 29 august august fra 6-20 ring og bestil en tid Jeg er en høj slank fræk og meget liderlig fkk strand sex massage mit happy end frankfurt trans på 194 cm høj, lange lækre glatte ben med en lille liderlig fræk røv som kun tænker på pik. Bliver afholdt i det østlige midtjylland. Er ikke til anal, sorte kys, sluger ikke, tager ikke sperm i munden,kysser ikke og går ikke i høje hæle. Glæder mig til at i ringer frække fyre. 09:20 SMS for aftale Husk! 1-2 gange om måneden besøger jeg frække trusser pigekollektivet randers en swingerklub, og sutter pik på totalt fremmede Det er en succes og jeg tænder vildt på det. Hun vil väre blindfolded under hele forlöbet. 400,- kontant Vil kun sutte og sluge modtage brystvortelir, der kører pornofilm imens. Besøger gerne frække piger eller fyrer. Vi leder efter en veludrustet fyr der kunne tænke sig at blive serviceret sammen med ham på 28 år af ham på. 00:00 mand sutteluder mand - frække trusser pigekollektivet randers 9900 Frederikshavn - sutter og sluger - "døgnåbent" efter aftale. Har en lille pik. Betaler 1000 kr for det hvis du spytter det ud og 1400 kr hvis du viser mig klatten i din mund og efterfølgend Kobbersmed Midtjylland 00:56 Som sagt er jeg er en ung, veltrænet og soigneret fyr på 22 som søger en eller flere kvinder. 18:03, lej min liderlige kone. Jeg kører escort i Frederikshavn. Lidt lommepenge samtidig skader ikke. Derfor vil jeg prøve dette for at udforske mig selv, samt mine grænser og hjælpe huslejen på vej. 07:14 JEG ER EN spermglad mand MED ET stort behov FOR varme ladninger.\nDanske pornostjerner thai massage roskildevej\nSnap frækt frederikssund massage\nDansk sex forum thai massage sex\nhvis en svensker går over loven is falkoneren kino\ndansk ordbog betydning escort svendborg\nung pik hvor gammel er anne linnet\nsexdukker piger der vil have pik


Blomstrende sensommer hos Claus Dalby\nHjem > Haven > Planter > Blomstrende sensommer hos Claus Dalby\nSeptember er årets sidste havemåned, og selv om det er sensommer, er der stadig en del i blomst i haven\nFra foråret og til omkring midsommer har havecentre og planteskoler rigtig travlt. Størstedelen af befolkningen valfarter til de grønne oaser og købevilligheden er stor. De fleste vælger oftest det, de ser i blomst, og derfor er der stor afsætning i planter som løjtnantshjerte, staudevalmue og ridderspore. Det er grunden til, at disse planter ses i de fleste haver.\nOmkring sankthans tynder det ud i kundestrømmen. Da begynder folk at tænke på ferie, og når de så kommer hjem igen i løbet af juli, ser haven ofte lidt forkommen ud. Så er det, at mange opgiver ævred. Og det er altså rigtig synd. Derfor har jeg en opfordring.\nTag i havecentret eller på planteskolen mindst en gang i måneden, til helt ind i sensommeren eller efteråret.\nPlanter, der frister i sensommeren\nBåde i juli, august og september er der mange ting, der frister, og sørger man løbende hen over sæsonen for at købe de planter, der står i blomst, er der basis for et staudebed, der står i flot hele sæsonen igennem.\nJeg har en stor forkærlighed for sentblomstrende stauder. Det skyldes, at de gennem hele for- og midtersæsonen holder sig grønne, vokser til og begynder at sætte knopper og blomstrer i juli/august. I begyndelsen lægger man knapt mærke til dem, og så meget desto større er glæden og overraskelsen, når de springer ud hen på sæsonen.\nDen kendteste rosa solhat hedder ’Magnus’, og den er et klart hit.\nLæs også: Den Danske Naturfond yder millionstøtte til 15 lokale naturprojekter\nPurpursolhat er ikke til at undvære\nEn af de stauder, der bør findes i enhver have, er purpursolhat, Echinacea purpurea, der oftest springer ud i begyndelsen af august og holder sig smuk til et godt stykke ind i september. Og når kronbladene falder, står den smukke blomstermidte tilbage.\nDer findes mange nye solhatsorter med dobbelte blomster og i indtagende farver. Problemet med dem er dog, at mange mange dør i løbet af vinteren. Man to gammelkendte sorter, som man ikke går fejl af, er den rosa ’Magnus’ og den hvide ’White Swan’.\nSom navnet siger, er pursolhat en vækst, der skal plantes solrigt , og desuden er det vigtigt, at den ikke bliver overvokset af omkringstående stauder i foråret. Purpursolhat er en langsom starter, der først i løbet af april viser liv ved jordoverfladen.\n’White Swan’ er en elsket og driftssikker purpursolhat, Echinacea purpurea.\nAsters, pileurt og anisisop\nDer er mange andre stauder, som glæder i sensommeren. Det gælder for eksempel for asters, pileurt og anisisop, som ses på billederne her.\nAnisop, Agastache foeniculum, kaldes også for indianermynte. Den har et aromatisk duftende løv med smukke blomster, der tiltrækker mange insekter.\nMen der er rigtig mange andre. Jeg kan kun opfordre til, at I skynder jer ud i havecentrene.\nAster frikartii ‘Mönch’ er en gammelkendt sort med pyjamasblå blomster. Men der er også mange andre fine asters, og alle blomstrer i sensommeren.