Årsager og behandling af atopisk hud - Typer 2021\nAtopisk dermatitis (AD) er en af de mest almindelige typer dermatose, hvis manifestation er betændelse i huden forbundet med en allergisk reaktion. Kronisk sygdom udvikler sig i 90% af tilfældene hos personer, der er tilbøjelige til atopi. Sygdommen har et tilbagevendende forløb og er kendetegnet ved dannelsen af lichenoid og ekssudative udbrud samt hyperreaktivitet i huden i forhold til specifikke og ikke-specifikke irriterende stoffer..\nAtopisk hud opstår som en komplikation af træg allergisk betændelse. Selvom sygdommens patogenese er multifaktoriel, er den mere forbundet med immunforstyrrelser. Med udviklingen af AD er der en ændring i forholdet Th1 / Th2 (lymfocytter) mod en stigning i antallet af Th2-hjælpere. Som et resultat arrangeres cytokinprofilen, hvilket fremmer syntesen af IgE-antistoffer.\nEn kraftig stigning i koncentrationen af immunglobulin E i kroppen, som indeholder antigenspecifikke antistoffer, fremmer udløsningen af mekanismer til interaktion af allergener med IgE-midler. Som et resultat øger triggerfaktorer signifikant allergisk inflammation. Denne reaktion skyldes frigivelsen af større inflammatoriske mediatorer, som inkluderer cytokiner og histaminer..\nDe etiologiske faktorer, der fører til fremkomsten af atopisk hudtype, inkluderer:\nreduceret adhæsion på celleniveau;\nhypersekretion af cytokiner;\nPå baggrund af udviklingen af blodtryk kan der forekomme sidesygdomme forbundet med funktionelle lidelser i det autonome og centrale nervesystem. Derfor, hvis der opdages symptomer på sygdommen, skal du konsultere en læge..\nSom du kan se på billedet er tegnene på atopisk hud meget forskellige og bestemmes stort set af patientens alder såvel som sygdommens sværhedsgrad. Patologi har en klar sæsonafhængighed: om sommeren er der en fuldstændig eller delvis remission, og om vinteren - forværringer og tilbagefald. Et typisk symptomatisk billede under udviklingen af dermatose er kendetegnet ved udseendet af følgende tegn:\nrevner i huden på fødderne\nhævelse af de berørte områder af kroppen\ndannelsen af folder i nakken\ntyndere hår på hovedet\nirritation i bøjninger af ben og arme\ndermatitis i brystvorterne\nskællende papler på næsens vinger\nabscesser i ansigtet.\nDet vigtigste symptom på blodtryk er fortykkelse af huden. Atopisk hud i ansigtet i de indledende faser af udviklingen af patologi er kendetegnet ved en stigning i hudmønsteret samt en fordobling af folderne på de nedre øjenlåg.\nUdseendet af sådanne tegn er en direkte indikation for at søge hjælp fra en hudlæge..\nI 60% af tilfældene vises de første tegn på dermatoseudvikling i den første i 20% - i det femte leveår, yderligere 20% - i voksenalderen. Patologi er en af de kroniske sygdomme, derfor vil perioder med forværring og remission blive observeret hos patienter med AD gennem hele deres liv.\nI medicinsk praksis er atopisk dermatitis normalt opdelt i 4 hovedfaser:\nspædbarn - forekommer inden en alder af 2 år og er kendetegnet ved erytem, dannelse af skorper på kindernes og næsens vinger, svær kløe og vesiculitis;\nbørns - vises i en alder af 3 til 11 år og ledsages af udseendet af lichenificeret foci af læsioner i hofter, håndled, albuer og ankler;\nteenager - forekommer mellem 12 og 20 år og er kendetegnet ved dannelsen af tørre plaques i flexorområdet af arme og ben;\nvoksen - forekommer hos mennesker over 20 år og ledsages som regel af afskalning af huden i området omkring hænder, nakke, ryg og ansigt.\nTegn på atopiske hudsygdomme er mere udtalt i barndommen, hvilket skyldes et svækket immunsystem og funktionsfejl i mave-tarmkanalen. I mangel af tilstrækkelig behandling kan barnet opleve komplikationer såsom falsk kryds, kronisk rhinitis, konjunktivitis osv..\nBehandling af dermatitis udføres under hensyntagen til sværhedsgraden af det symptomatiske billede og aldersfasen. Terapi for en dermatologisk sygdom er rettet mod:\nudelukkelse af allergener\nkorrektion af manifestationer af samtidige patologier;\nBehandling af atopisk hud skal være omfattende, derfor anvendes der i løbet af processen med at eliminere dermatose flere hovedretninger, nemlig:\nelimineringsterapi - rettet mod at eliminere kløe og hævelse i huden;\ngrundlæggende terapi - stimulerer epitelisering af det berørte væv;\nimmunkorrektionsterapi - hjælper med at øge immunsystemets reaktivitet.\nPrincipperne for behandling og de nødvendige lægemidler vælges udelukkende af en specialist. Det er vigtigt at overholde de doser og behandlingsvarighed, som lægen anbefaler..\nAfbrydelse af behandlingsforløbet er fyldt med tilbagefald og komplikationer.\nDe kliniske manifestationer af blodtryk er baseret på kronisk allergi, som skyldes effekten af visse allergener på patientens sensibiliserede krop. Derfor, for at eliminere symptomerne på dermatose, bruger jeg stoffer, der har udtalt antiflogistiske og antiallergiske egenskaber. De påvirker de vigtigste forbindelser i patogenesen af hudinflammation såvel som eliminering af ødem i det berørte væv.\nDe mest effektive midler til behandling af atopisk hud inkluderer følgende typer lægemidler:\nantihistaminer - blokerer receptorer for den vigtigste mediator af inflammatoriske processer, hvilket hjælper med at eliminere ødem og ekspansion af perifere blodkapillærer;\nantibakteriel - eliminere patogene mikrober, der fremkalder dannelsen af bylder på huden;\ncalcineurinhæmmere - antiinflammatorisk liniment, som har en immunsuppressiv lokal effekt på inflammationsfoci;\nkortikosteroider - de stærkeste antiflogistiske lægemidler, der bruges til at behandle alvorlige former for blodtryk;\nglukokortikosteroider - lindrer betændelse og hævelse af væv uden at forårsage bivirkninger, hvilket skyldes manglende evne til at blive absorberet i den generelle blodbane;\nprobiotika - normaliser tarmens mikroflora, hvilket hjælper med at gendanne aktiviteten af gavnlige bakterier i mave-tarmkanalen.\nEksterne antiinflammatoriske lægemidler\nNår de første tegn på dermatose vises, anbefaler eksperter at bruge topiske antiinflammatoriske lægemidler. Det skal dog bemærkes, at monoterapi, der udelukkende bruger geler, salver og liniment, vil være ineffektiv og midlertidigt lindre sygdommens symptomer. Hvilke atopiske hudplejeprodukter kan bruges?\n"Elidel" - undertrykker immunsystemet, hvilket hjælper med at reducere den allergiske reaktion på irriterende faktorer;\n“Skin-Cap” er et effektivt glukokortikosteroid med antimikrobielle, antiproliferative og antifungale virkninger.\n"Radevit" er et ikke-hormonelt liniment, der eliminerer betændelse i huden under forværring af diffus neurodermatitis og andre typer dermatoser;\n"Timogen" er en immunmodulator, der eliminerer rødme og betændelse i huden under udvikling af blodtryk og kontakteksem;\n"Vi ser" - et lægemiddel, der fremskynder epiteliseringen af de berørte væv ved at hæmme processerne til keratinisering af dermis.\nAtypisk hud er karakteriseret ved dannelsen af foci af betændelse og purulent ekssudat på overfladen af de berørte områder af kroppen. For at lindre symptomerne på dermatose anvendes antihistamin og antiinflammatoriske lægemidler. De hjælper med at reducere vævsødem og deres hurtige regenerering.\nAtopisk hud - hvad er det hos voksne og børn, kosmetik og cremer til korrekt pleje\nFugtig smuk hud er en af hovedkomponenterne i et attraktivt udseende. Desværre er ikke alle glade ejere af sådan hud. Kløe, tørhed, rødme, udslæt, afskalning af huden er almindelige symptomer på atopi, der plager mange mennesker. Hvad er atopisk hud, hvad er årsagerne til sygdommen, og hvordan man behandler den, denne artikel hjælper dig med at finde ud af det.\nHvad er atopy\nAtopy er en øget følsomhed i huden over for en række eksterne faktorer. Hovedsymptomet er kronisk kløe. Sygdommen er allergisk og arves. Ofte manifesterer atopisk dermatitis (latin - atopisk dermatitis ifølge ICD (International klassifikation af sygdomme) - hudsygdom) hos spædbørn, men unge og voksne lider ofte af sygdommen. Atopisk dermatitis hos børn forveksles ofte med diatese, selvom moderne medicin anser disse begreber for at være forskellige.\nHvad paracetamol hjælper med: lægemiddelhandling\nÅrsager til atopisk hud\nHovedårsagen til atopi er kroppens reaktion på et allergen, hvilket fører til allergisk dermatose. Allergener kommer ind i kroppen på tre naturlige måder:\nmed mad og vand - fødevareallergi;\nmed direkte eksponering for allergenet på huden - kontaktallergi (sæbe, vaskepulver, kosmetik);\ni vejrtrækningsprocessen - luftvejsallergi (pollen, støv, dyrehår).\nUdover allergier er der andre årsager til atopisk hud:\nGenetisk disposition - hvis forældre lider af allergi, er arvelighed skyld i barnets atopi.\nUgunstige klimatiske forhold - kulde, varme, lav luftfugtighed.\nOpvarmning - i den kolde årstid tørrer det luften og fratager derved huden fugt.\nFølelsesmæssig ustabilitet - stress, spændinger, nervøse sammenbrud påvirker hudens tilstand negativt og kan føre til fokal neurodermatitis (hudatopi forårsaget af lidelser i nervesystemet).\nDårlig økologi - luftforurening, ubehandlet vand, ultraviolet lys, brugt røg.\nMetaboliske lidelser fremkalder øget tørhed i huden.\nAutoimmune sygdomme - et fald i immunitet gør kroppen modtagelig for allergener, hvilket fører til udviklingen af atopiske sygdomme.\nTænder er en almindelig årsag til atopisk dermatitis hos spædbørn.\nSymptomer på atopisk hud\nDet vigtigste symptom på atopisk dermatitis er svær kløe i huden. En mærkbar forværring af kløe forekommer om aftenen og om natten, hvilket ofte forårsager søvnløshed. Andre tegn på atopisk hud, der kan forekomme under atopisk syndrom, inkluderer:\nunormal tørhed i huden\nrødme af de berørte områder\nsæler op til udseendet af en skorpe\nblærer, erosion, bylder\nhårdystrofi, tørhed, skrøbelighed;\nAtopisk dermatitis påvirker huden hos en voksen og et barn forskelligt - lokaliseringen af sygdommen kan variere, hvilket kan ses på billedet af patienter i forskellige aldre. Hos spædbørn forekommer rødme og tørhed i ansigt, kinder og pande uden at påvirke næse, læber, hage. Børnenes dermatitis er kendetegnet ved atopi i bøjninger af albuer og knæ, håndled, ben, nakke, øjne og mund. Atopisk dermatitis hos voksne er almindelig i folderne i lemmer, fingre, ryg, perineum, omkring munden, nær øjnene.\nBehandling for atopisk hud\nForebyggelse og behandling af atopisk dermatitis bør ikke initieres selv. Hvis du bemærker symptomer på atopi hos dig selv eller dit barn, skal du ikke prøve at slippe af med problemet, før du ser en læge. Efter en grundig diagnose bekræfter diagnosen, vil lægen ordinere medicin til behandling af atopisk hud. Behandlingen finder sted efter følgende generelle principper:\noverholdelse af en hypoallergen diæt, hvis atopisk dermatitis er forårsaget af et fødevareallergen;\ntager antihistaminer, der fjerner kløe\ntage vitaminer, der øger immuniteten\nbrugen af antiinflammatoriske lægemidler, antibakterielle midler;\ntage beroligende midler, hvis atopi er gået ind i stadiet med neurodermatitis.\nHvad er forskellen mellem allergi og atopi? Vi finder ud af det nu. Vi vil yderligere tale om, hvad atopi er, hvordan og hvorfor det manifesterer sig, hvad er metoderne til behandling af sådanne tilstande..\nAtopy er en arvelig sygdom. Genetisk disposition for sygdommen overføres fra forældre. Dette udtrykkes af kroppens tendens til forskellige allergiske reaktioner..\nHvis en af forældrene har en atopisk sygdom, er sandsynligheden for denne lidelse hos et barn 50%. Hvis både faren og moderen har en sådan sygdom, er sandsynligheden for manifestationen af sygdommen hos barnet 75-80%. I 10% af tilfældene kan denne sygdom dog forekomme hos børn, hvis forældre ikke havde en tendens til atopiske reaktioner..\nMed en sådan disposition er en person tilbøjelig til:\nforekomsten af astma;\nIfølge statistikker er børn oftest ramt af sygdommen med præfikset "atopisk". Over tid klarer barnets krop patologi. Det går sjældent i en kronisk form. Hos voksne er forskellige lignende forhold sværere at helbrede..\nAtopi eller allergi - hvad er forskellen mellem de to? Mekanismerne for udvikling af sygdomme ligner hinanden. Allergiske reaktioner i kroppen manifesteres, når de udsættes for eksterne stimuli.\nAtopy er også en allergisk reaktion. Kun kroppen reagerer på en bestemt måde. Forskellen er, at mennesker i alle aldre er tilbøjelige til allergi, og små børn er tilbøjelige til atopiske reaktioner. Meget sjældent bemærkes sådanne manifestationer hos voksne. Hvis kroppen engang reagerede på et irritationsmiddel, forbliver allergien hos personen for evigt. Manifestationen af atopiske tilstande kan helbredes med korrekt og rettidig behandling..\nTre hovedatopiske tilstande:\natopi af huden (fotos af sygdommens manifestationer er præsenteret i artiklen);\nManifestationen af atopisk dermatitis kan ikke kaldes en sygdom. Dette er kroppens reaktion på et allergen. Enhver manifestation af atopi er et tegn på eksponering for kroppen af "skadelige" stoffer, allergener.\nAtopisk dermatitis hos børn manifesterer sig i barndommen op til 2 år, sjældnere i førskolealderen. Den mest almindelige årsag til det er mad..\nKontakt med kemikalier, allergi over for vaskepulver, sæbe.\nIndtagelse af et allergen i kroppen gennem luftvejene.\nÅrsager til atopiske tilstande hos voksne:\nen reaktion på fødevareallergener\nkemiske allergener (husholdningskemikalier).\nHudatopi er en manifestation af en sygdom, der ikke kan pådrages. Dette er kroppens reaktion på grund af genetisk disposition, miljø, klimatiske forhold, hvor en person lever..\nSymptomer på atopi. Atopisk march\nDe første tegn på atopi (atopisk dermatitis):\nI en forsømt tilstand vises sår, erosion, grædende sår på stederne med rødme. Hududslæt vises i ansigtet, ved folderne - på albuer, knæ, i hudfolderne bag ørerne.\nTilstanden, når nogle symptomer ændrer sig, og andre begynder at dukke op, kaldes en atopisk march. Dette sker, hvis du ikke begynder at behandle årsagerne til hudreaktionen rettidigt. Efter symptomerne på dermatitis, atopisk konjunktivitis, rhinitis og derefter bronkialastma, føler sig følte. Dermatitis, hvis manifestationer hos et barn aftager med alderen, kommer tilbage senere. Nogle gange optræder disse sygdomme samtidig. For eksempel rhinitis i kombination med konjunktivitis eller astma. Sådanne sygdomme påvirker i høj grad barnets livskvalitet. Hvis du ikke lægger nok vægt på behandling og forebyggelse, har disse reaktioner enhver chance for at blive kroniske..\nAtopi er ikke en sygdom, men en reaktion fra kroppen. Derfor ligger essensen af behandlingen primært i eliminering af faktorer, der påvirker udviklingen af atopiske tilstande. Når den vigtigste synder er elimineret, begynder symptomerne at falme..\nFor at eliminere hudreaktioner anvendes salver og cremer til at eliminere manifestationer af dermatitis. I et alvorligt forløb af sygdommen bruges hormonale salver i et kort forløb. Medicin til atopi inkluderer antihistaminer, beroligende midler, vitaminbehandling (B-vitaminer). Behandling inkluderer indtagelse af enterosorbenter. En specialist kan ordinere immunmodulatoriske lægemidler for at øge kroppens forsvar.\nFor babyer består behandlingen i at eliminere de underliggende årsager til atopi. Fødevarer, kontakt (husholdnings) allergener, stressforhold elimineres. Lægemiddelbehandling ordineres kun til alvorlige symptomer på dermatitis (svær kløe, generaliseret udslæt). Derudover kan nogle lægemidler forværre barnets tilstand, så deres anvendelse er kun mulig efter konsultation med en læge..\nUrtebade kan hjælpe med at lindre hudlidelser. Til fugt og næring af tør hud fra udslæt anvendes cremer med naturlige ingredienser, babyolier og specielle blødgørende cremer. Hvis der er sår på barnets hud, skal de smøres med furacilin, strålende grøn. Det er vigtigt at kontakte specialister i tide. Lægen hjælper med at identificere årsagen til udviklingen af atopi, dermatitis bliver ikke til en forsømt eller kronisk tilstand. Rettidig behandling undgår komplikationer.\nDiæt kan hjælpe med at fremskynde behandlingen. Følgende bør udelukkes fra kosten:\nkonserves og konservering; halvfabrikata;\nkaffe, chokolade, nødder;\nfrugt, bær og grøntsager af rød farve, citrusfrugter;\nErnæring til atopisk dermatitis inkluderer:\ngrønne og gule frugter (æbler, bananer, pærer);\nMaden skal dampes eller koges. Brug ikke ledningsvand. Du skal spise i små portioner og undgå at spise for meget. For spædbørn, der får flaske, skal du ikke fylde formelflasken helt. Dele af den mad, du spiser, skal opdeles i flere måltider..\nDiæt til atopi er en vigtig del af behandlingen. Uden det er det meget vanskeligt at besejre sygdommen..\nVores artikel præsenterer fotos med atopy. Hvad det nu er, er blevet helt klart. Vi undersøgte også symptomerne på denne sygdom hos børn og voksne. Derudover beskriver artiklen metoder til behandling af mennesker i forskellige aldre. Kostanbefalinger gives også.\nDybtgående diagnostik afslørede, at patienter med atopisk dermatitis er tilbøjelige til allergi. De har altid et øget niveau af IgE-immunglobulinproteinet, som vises ved kontakt med irriterende stoffer. En negativ reaktion kan fremkaldes af udsving i hormonniveauer, toksiner eller et fald i immunitet.\nAtopisk dermatitis, hvis årsager er relateret til arvelighed, udvikler sig som et resultat af følgende lidelser:\nstrenge kostvaner, der mangler vitaminer og mineraler;\nDe første tegn på sygdommen vises op til et år. Det sker, når de første supplerende fødevarer eller den kunstige blanding introduceres. I puberteten vokser mange børn dermatitis ud, men hos hvert tredje barn bliver det til kronisk patologi. Hos voksne forekommer de vigtigste faser af forværring om foråret og efteråret..\nDe kliniske manifestationer af sygdommen er individuelle. De ligner ofte grædende eller erhvervseksem, lav. Men for enhver form for atopisk dermatitis er de vigtigste symptomer karakteristiske:\nIntens kløe. Angreb intensiveres under en nattesøvn og kan forekomme i fravær af udslæt på huden. Ofte udvikler patienter neurose, søvnløshed og irritabilitet på baggrund af dets baggrund. Når du kæmmer, vises mikro revner, rødme, skader.\nRødme. Med akkumuleringen af toksiner bliver kapillærerne tonet, blodcirkulationen i det betændte område øges. Dette øger kløe og brændende fornemmelse..\nHos spædbørn manifesterer dermatitis sig ofte i form af udslæt i lyskefoldene, på balderne og lænden. Under svære forhold forekommer afskalning og rødme i ansigtet og øjenlågene. Unge er diagnosticeret med lyserøde knuder på benene, albuerne på arme og hænder, på knæene. Tørretumbler, grå hud.\nLys form. Ikke mere end 9-10% af hudområdet påvirkes, og antallet af forværringer overstiger ikke 2 gange om året.\nEfter alder kan der foretages en separat klassificering af atopisk dermatitis:\nHos de fleste patienter diagnosticeres de længste forværringsfaser inden 30 år. Efter stabilisering af den hormonelle baggrund og med korrekt forebyggelse kan langvarig remission forekomme, og sygdommen fortsætter uden alvorlige komplikationer..\nErytematøs-squamous. Det forekommer hos nyfødte og spædbørn, der starter med ansigtet og bevæger sig til kinder, læber og nakke. Lyse pletter vises på kroppen, et udslæt, udvikler sig ofte til smertefuld erosion. Farligt med sekundære infektioner, kræver antibiotika.\nErymatøs-plade med lichenifikation. Forekommer i puberteten og ung alder. Udslæt er tørt, der er svær afskalning, rødme, huden bliver grå. Albuer og knæ ligner psoriasis.\nIfølge billedet ligner manifestationen af atopisk dermatitis i forskellige faser psoriasis, en begrænset form for neurodermatitis, svampemykoser og lav, kronisk eksem. For at diagnosticere korrekt bruger hudlæger følgende forskningsmetoder:\nAlvorlige former for atopisk dermatitis kræver forskellig diagnose for at identificere årsagen til hyppige tilbagefald. Patienten tildeles en konsultation med en endokrinolog, allergolog, gastroenterolog, ultralyd af de indre organer anbefales. Hvis du har mistanke om psykosomatika af sygdommen, skal du besøge en psykoterapeut.\nHvis der diagnosticeres atopisk dermatitis, begynder behandlingen med udnævnelse af stoffer. De lindrer forværring, beskytter huden mod sekundære infektioner og komplikationer og starter regenerering. Valget afhænger af årsagen til sygdommen, symptomer, kursets sværhedsgrad.\nMustela Stelatopia. Mustels blide cremeemulsion til babyer indeholder unikke lipider, aminosyrer, beroliger og lindrer betændelse, fjerner røde pletter og udslæt og giver hydrering. Indeholder ikke antibiotika og steroider, udløser naturlig regenerering.\nEmolium. Cremen fra den medicinske linje er det bedste produkt med en sikker sammensætning. Det ordineres fra fødslen, yder særlig pleje under en forværring og er effektiv til daglig forebyggelse. Indeholder naturlige olier, naturlige lipider, opretholder hudbalancen.\nLosterin. En ikke-hormonel creme kan bruges til tørhed i ansigt, kinder, omkring øjne og mund. Fjerner tørhed, afskalning og tæthed, indeholder sophora-ekstrakt, ricinus- og mandelolie, naphthalan, urinstof og vitamin B5. Salicylsyre beskytter mod bakterier, hæver lokal immunitet.\nI den komplekse behandling af atopisk dermatitis er det nødvendigt at bruge specielle badeprodukter. Disse er brusegeler, der indeholder forbindelser, der er aggressive over for huden, renser forsigtigt fra urenheder og ikke ødelægger lipidbarrieren. De ordineres også til forebyggelse af allergi over for husholdningskemikalier eller farvestoffer. De bedste badeprodukter:\nKortikosteroider forbedrer blodcirkulationen, stimulerer kapillærer og hæmmer receptorer, når de er irriterede. Det reducerer kløe og forbrænding, lindrer rødme og smerter. I tilfælde af tørhed kan den behandlende læge anbefale Dermovate, Sinaflan, Akriderm salver.\nModtagelse af calcineurinhæmmere anbefales til omfattende hudlæsioner, udvikling af grædende eksem, papler og dårligt helende sår ved ridser. Blandt de testede og anbefalede til dermatitis:\nDe anførte fonde har kontraindikationer, derfor skal brug og dosering aftales med den behandlende læge. De fremskynder hudheling, epidermal regenerering. Nogle hudlæger erstatter hormonelle salver med dem og bemærker en lignende effekt.\nTil ekstern brug og hudbehandling i tilfælde af bakteriel skade anbefales tetracyclin, erytromycin og synthomycinsalve, Baneocin-creme med en helende effekt.\nHvis atopisk dermatitis udvikler sig regelmæssigt, kan behandlingen suppleres med naturlægemidler. Produkter med urteekstrakter fra Asien er kendetegnet ved en unik sammensætning, de har fremragende helbredende og antiinflammatoriske egenskaber. De indeholder olier af høj kvalitet, naturlige ekstrakter, mætter epidermis med værdifulde lipider.\nPianpin 999. Kinesisk creme til dermatitis indeholder menthol, kamfer, paraffin, planteekstrakter, hormonet hexamethason. Det lindrer betændelse og irritation af hudreceptorer, forbedrer blodgennemstrømningen og normaliserer celleernæring. Anbefales til forværring af løbet af ikke mere end 2-4 uger. Pris 370 rubler.\nEganerjing eller Yiganerjing. Godkendt til brug fra 2 år. Sammensætningen er beriget med ekstrakter af sophora, kohija, zhgun-rod, kristtorn, lotus, mynteolie. Blødgør keratiniserede skorper på hår og krop, fjerner følelsen af tæthed, flager, forbedrer mikrocirkulationen. Pris 240 rubler.\nZudaifu. Zudaifu creme hæmmer væksten af patogen mikroflora i sekundære infektioner, beskytter mod betændelse. Fjerner kløe, rødme, renser huden fra papler og udslæt, afkøler epidermis behageligt efter påføring. Fjerner keratiniserede partikler. Pris 200 rubler.\nEn stærk afkogning af strengen tilsættes til vandet, når du bader, gnider udslæt og papler. Med en forværring udføres kompresser med græs 3-4 gange om dagen, indtil symptomerne falder.\nDet anbefales at drikke te fra tørrede kornblomstblomster hver dag: hæld 1 ske ske råvarer med et glas kogende vand, lad det stå i 30 minutter. Tag om morgenen og aftenen i 2 uger.\nEn af metoderne til effektiv behandling er procedurer på et fysioterapeutkontor. De ordineres for at lindre symptomer under en forværring. Ved hjælp af moderne metoder accelereres regenerering af epidermis, og en persons lokale immunitet forbedres. Under arbejdet bruger specialisten medicin, hvilket forbedrer effekten.\nI perioden med forværring hos 40% af patienterne begynder kosten processen med at rense og genoprette huden. I begge tilfælde udvikles dietten individuelt. Men der er generelle anbefalinger fra ernæringseksperter:\nopretholdelse af immunitet ved hjælp af sport, hærdning, vitaminer;\nLøsningen på problemet afhænger af sygdommens sværhedsgrad, formen og karakteristika for forløbet i historien. Hvis en person har hyppige tilbagefald med omfattende kropsskader, har han brug for konstant behandling og forebyggelse under opsyn af en hudlæge. I dette tilfælde vil hæren ikke blive taget..\nI begge tilfælde træffes beslutningen individuelt efter konsultation med en allergolog, hudlæge. Hvis du er allergisk over for protein, nægter lægerne at vaccinere for ikke at forværre barnets tilstand.\nSygdommen udvikler sig som kroppens immunrespons ved kontakt med irriterende stoffer. Det overføres ikke ved husholdningskontakt, så familiemedlemmer kan håndtere patientens hud sikkert. Klem, kys og seksuelle forhold er ikke forbudt.\nAllergi efter behandling med antibiotika\nSymptomer og behandling af atopisk dermatitis hos katte, især ved at holde et atopisk dyr\nEt udslæt på hænderne i form af bumser kan forekomme når som helst på året. Ofte er dets forekomst forbundet med forskellige og talrige eksterne faktorer, men andre, mere ubehagelige og farlige grunde til dette symptom kan ikke udelukkes..


Sevel – Historisk\n26/05 2022 10:16\nDu er her: Forside > Historisk\nSevel-egnen har sikkert været beboet i mindst 4.000 år. Herom vidner de mange gamle gravhøje og flere arkæologiske udgravninger gennem årene. Stednavnet Sevel kendes helt tilbage til 1340 og staves da Søuæl. Senere stavemåde var Søfel. Den har i sidste stavelse ordet fel, der betyder vadested. Sø-fel var altså vadestedet mellem Stubbergård Sø og Flyndersø.\nFor omkring 800 år siden byggedes en kirke i Sevel. Den blev siden - i 1554 - udvidet med byggematerialer fra den da nedbrudte Trandum Kirke. Det gamle Stubber Kloster, hvoraf der endnu findes ruiner, nævnes første gang i 1268. Den gamle adelvej, forbindelsen mellem Holstebro og Skive, gik gennem Sevel, og endnu ses enkelte af de gamle milesten fra Ole Rømers tid i 1700-tallet.\nSevel by bestod i begyndelsen af 1800-tallet af flere gårde, beliggende inde midt i byen, hvoraf de fleste dog i de følgende årtier blev udflyttet. En kro var der også. Den fik sin første bevilling i 1771, men blev kgl. priviligeret i 1802. Kroen brændte i 1989, men er genopbygget.\nVinderup Egnshistoriske arkiv med mange artikler om livet i Sevel


Andengenerationsindvandrere er kommet langt i deres integration i Danmark - PDF\nAndengenerationsindvandrere er kommet langt i deres integration i Danmark\nDownload "Andengenerationsindvandrere er kommet langt i deres integration i Danmark"\nCaroline Eva Bjerregaard\n1 Nyt fra September 2013 Andengenerationsindvandrere er kommet langt i deres integration i Danmark Andengenerationsindvandrere ligner på en række punkter den danske del af befolkningen mere, end førstegenerationsindvandrere gør. Det viser en ny analyse af ikke-vestlige indvandreres integration i Danmark, som Rockwool Fondens Forskningsenhed har gennemført. Analysen viser blandt andet, at efterkommerkvinder både gifter sig og får børn senere i livet, når man sammenligner dem med indvandrerkvinder. De bliver også i højere grad skilt igen, og oven i købet hyppigere end danske kvinder. POLFOTO Der er kun små forskelle i den økonomiske ligestilling i hjemmet mellem danske par og indvandrerpar, når dette måse Schultz-Nielsen fra Rockwool Fondens les ved kvindernes andel af det personliforskningsenhed. ge forbrug. Heller ikke forbrugsmønsteret Arbejde, familie, netværk og forbrug adskiller sig væsentligt, selvom økonomiske problemer er mere udbredte hos indanalysen, der er publiceret i bogen Intevandrere end hos danskere. gration af ikke-vestlige indvandrere, er genbevægelsen i retning nemført på baggrund af data mod dansk levevis gør sig 2. generationen er fra Danmarks Statistiks regiogså gældende i forhold til langt bedre integreret end stre og en spørgeskemaunderbeskæftigelse. I analysen er 1. generationen. Der er søgelse blandt indvandrere og der fokuseret på beskæfti- dog fortsat grupper blandt efterkommere fra fem indvangelse ti år efter, man er ble- både indvandrere og efter- dringslande. Det drejer sig om vet gift. I den situation har kommere, som har proble- mennesker med oprindelse fra danske mænd (gift med en mer med at klare sig på Tyrkiet, Pakistan, Libanon, dansker) en beskæftigelses- lige fod med danskere Eksjugoslavien og Irak. grad tæt på 100. Når to 2. Marie Louise Schultz-Nielsen I bogen belyses familieforhold, beskæftigelse, indgenerationsindvandrere har komst, forbrugsmønster, sociale kontakværet gift i ti år, vil 80 pct. af mændene ter og arbejdsforhold. Resultaterne samvære beskæftigede, mens det kun gælder for godt 50 pct. af mændene i 1. generatimenlignes med en tilsvarende tids- og foronsægteskaber. brugsundersøgelse gennemført blandt dan Mønsteret er det samme i forhold til skere i indkomst, hvor 2. generationsindvandrere Interview med ti indvandrerfamilier tjener markant mere end 1. generationsindvandrere. Alt i alt er 2. generationen I bogen Tid og forbrug i etniske minoritetslangt bedre integreret end 1. generatiofamilier, som Antropologisk Analyse, Kønen. Billedet er dog ikke entydigt. Der er benhavns Universitet, har gennemført for fortsat grupper blandt både indvandrere Rockwool Fondens Forskningsenhed, og og efterkommere, som har store problesom udgives samtidig, belyses hverdagslimer med at klare sig på lige fod med danvet i ti udvalgte familier vha. kvalitative skere, siger seniorforsker Marie Louiinterview. Indhold> Side 2\n2 Indhold Andengenerationspar tjener markant mere end 1. generationspar To 2. generationsindvandrere, der har dannet par, har en betydelig højere samlet indkomst end to 1. generationsindvandrere, der har dannet par side 3 Indvandrere har godt det halve til forbrug i forhold til danskere Når skatten er trukket fra, og familien skal have dækket de faste udgifter og det øvrige forbrug, har indvandrere halvt så meget tilbage som danskere side 4 Både indvandrerpar og danske par deler personligt forbrug ligeligt mellem ham og hende Der er ligevægt mellem mandens og kvindens forbrug, når der skal bruges penge på tøj, sko, hobbyer og andet side 6 Kvindelige efterkommere gifter sig senere end indvandrerkvinder og de bliver oftere skilt Sådan ser verden ud for mange kvindelige efterkommere, når man sammenligner med indvandrerkvinder side 7 De mest integrerede Pakistanere og eksjugoslavere hører til blandt de mere integrerede indvandrere.... side 8 Mange indvandrere er aktive i foreningerne Ud af ti indvandrere og efterkommere er de fire med i en eller flere foreninger.... side 9 Skæve arbejdstider er udbredte for ikke-vestlige mænd Manden arbejder i højere grad på skæve tidspunkter i indvandrerfamilier end manden i danske familier side 10 Selvstændige indvandrere tjener mindst En selvstændig indvandrer tjener langt mindre end en indvandrer, der er ansat som lønmodtager side 11 Store forskelle i beskæftigelse mellem 1. og 2. generation Par, hvor begge er 1. generationsindvandrere, har en markant mindre beskæftigelse end danske par. Det samme gør sig ikke gældende for 2. generation.. side 12 Integration i flere dimensioner Et samlet mål angiver graden af integration i de forskellige grupper side 14 Kønsroller i etniske familier Kvinder med etnisk baggrund ønsker ikke at være hjemmegående og vil have det huslige arbejde ligeligt delt mellem ægtefællerne side 16 Forskellige opfattelser af børneopdragelse Hvor ægtefællerne udgør en kombination af 1. og 2. generation, kan der være markante uenigheder om børneopdragelsen side 17 Undersøgelsens publicering Integration blandt ikke-vestlige indvandrere. Arbejde, familie, netværk og forbrug (Syd d ansk Universitetsforlag) af Jens Bonke og Marie Louise Schultz-Nielsen. Tid og forbrug i etniske minoritetsfamilier. En kvalitativ undersøgelse af hverdagslivet blandt familier i Danmark med pakistansk, tyrkisk, palæstinensisk og irakisk baggrund (Syddansk Universitetsforlag) af Birgitte Romme Larsen. 2 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n3 Andengenerationspar tjener markant mere end førstegenerationspar To 2. generationsindvandrere, der har dannet par, har en betydelig højere samlet indkomst end to 1. generationsindvandrere, der har dannet par. Det viser en analyse blandt alle årige gifte mænd og kvinder på baggrund af Danmarks Statistiks registre. Som det fremgår af figur 1, har dansk/ danske par den højeste årlige bruttoindkomst ( kr.), mens indkomsten er noget mindre ( kr.) for par, hvor både han og hun er 2. generationsindvandrer fra et ikke-vestligt land. Lavest er indkomsten for par, hvor både manden og kvinden er 1. generationsindvandrer, med en årlig bruttoindkomst på godt det halve af den danske familie ( kr.). 2. generation omfatter her alle med ikke-vestlig oprindelse, som er født eller opvokset i Danmark, mens de, som kom til Danmark ved giftermål, betegnes som 1. generation. I analysen måles der på familiens bruttoindkomst ti år efter ægteskabets indgåelse. Formålet med at måle på netop dette tidspunkt er, at man undgår de første års økonomiske tilpasninger, som både nystiftede familier og nyankomne indvandrere ofte oplever. Familiens indkomst er også opgjort for par, hvor den ene ægtefælle er dansk og den anden af ikke-vestlig oprindelse. I figur 2 er deres bruttoindkomst sammenlignet med danske ægtepars den midterste søjle i figuren For de relativt få par, hvor han er dansk, og hun er 2. generationsindvandrer, er indkomsten kun lidt mindre ( kr.) end for par, hvor begge er danske ( kr.), mens indkomsten er kr., hvis hun tilhører 1. generation. Er det i stedet hende, som er dansk, mens han tilhører 2. generation, er deres indkomst kr., og indkomsten er kun kr. hvis han er 1. generationsindvandrer. Familiens samlede indkomst er således lavere, jo kortere tid den ikke-vestlige ægtefælle har befundet sig i Danmark. Samtidig er indkomsten generelt højere, hvis det er ham og ikke hende, der er dansk. Generelt gælder, at hvis den ene part er dansk, er indkomsten højere, end hvis Gennemsnitlig bruttoindkomst (1.000 kr.) for par af samme type, årige priser generationspar 2. generationspar Danske par Note: Bruttoindkomst i hele tusinde ti år efter parret blev gift. Figur 1 Målt i årlig bruttoindkomst har to 2. generationsindvandrere, der lever i parforhold, en tredjedel mindre end danske par og en tredjedel mere end 1. generationspar. Gennemsnitlig bruttoindkomst (1.000 kr.) for par, hvor mindst én er dansk, årige priser Dansk mand, kvinde 1. g 742 Dansk mand, kvinde 2. g 591 Note: Bruttoindkomst i hele tusinde ti år efter parret blev gift. Dansk mand, kvinde dansk Mand 2. g, kvinde dansk Giftermål med en dansker er lig med en højere indkomst Mand 1. g, kvinde dansk Figur 2 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n4 Gennemsnitlig bruttoindkomst (1.000 kr.) for par, hvor begge er indvandrere, årige priser Mand 2.g, kvinde 1.g Note: Bruttoindkomst i hele tusinde ti år efter parret blev gift. kilde: Rockwool fondens forskningsenhed 410 Mand 1.g, Kvinde 1.g det ikke er tilfældet. Eneste undtagelse er par med to 2. generationsindvandrere, hvis indkomst ( kr.) overstiger pars, hvor han er 1. generation, og hun er dansk ( kr.) (figur 2). 462 Mand 1.g, Kvinde 2.g Figur 3 Par, hvor begge tilhører 1. generation, ligger i bunden af indkomstfordelingen. Den laveste indkomst ( kr.) finder vi i figur 1 blandt de mange par, hvor både han og hun tilhører 1. generation. En anden meget udbredt type af par er herboende indvandrere (2. generation), som finder sig en ægtefælle (1. generation) i udlandet, typisk i hjemlandet. I figur 3 er vist indkomsten for både 1. generationspar og kombinerede 1./2.g generationspar. Det viser sig her, at indkomsten for par, hvor han tilhører 1. generation og hun 2. generation, efter 10 års ægteskab i gennemsnit er kr., hvilket er lidt højere end for par, hvor hun tilhører 1. generation og han 2. generation ( kr.), men altså stadig betydeligt under niveauet for par hvor begge tilhører 2. generation ( kr). Når det gælder indkomster, er billedet dermed klart: 2. generationsindvandrere bidrager til en større familieindkomst, sammenlignet med 1. generationsindvandrere, og de, som gifter sig med en dansker, opnår endnu større indkomst, men stadig ikke lige så høj, som hvis to danskere er gift med hinanden. Dette afspejler formentlig også, at 2. generationsinvandrere, som gifter sig med en 2. generationsindvandrer eller en dansker, selv har en høj indtjeningsevne. Indvandrere har godt det halve til forbrug i forhold til danskere Husholdningens månedlige indkomst efter skat (kr.), årige Tyrkere Pakistanere Irakere Libanesere Eksjugoslavere kilde: Rockwool fondens forskningsenhed Figur 4 Danskere Mens danske familier i gennemsnit har lige under kr. om måneden at forbruge, så har indvandrerne godt det halve nemlig ca kr. Når skatten er trukket fra, og familien skal have dækket de faste udgifter og det øvrige forbrug, har indvandrere i gennemsnit halvt så meget at gøre godt med som danskere. Det viser en analyse, som Rockwool Fondens Forskningsenhed har lavet af disponible indkomster i henholdsvis danske familier og indvandrerfamilier med tyrkisk, pakistansk, irakisk, libanesisk og eksjugoslavisk oprindelse. Undersøgelsen baserer sig på registre i Danmarks Statistik samt en spørgeskemaundersøgelse i 2011 blandt 721 indvandrere og efterkommere. Hvor danske familier i gennemsnit har knap kr. i hånden efter skat hver måned, så har indvandrer- og efterkommerfamilierne fra de fem lande kun kr. for stort set de samme aldersgrupper. Værst ser det ud for de irakiske og libanesiske familier, som skal få henholds- 4 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n5 Økonomiske problemer i husholdningen Danskere Tabel 1 Indvandrere Svært eller meget svært 12 pct. 40 pct. Let eller meget let 48 pct. 13 pct. Mens 40 pct. af indvandrerne finder det svært eller meget svært at få pengene til at slå til, gør det samme sig kun gældende for 12 pct. af danskerne. vis og kr. til at slå til hver måned. Omvendt klarer de pakistanske og eksjugoslaviske familier sig økonomisk bedst af de fem grupper. De har henholdsvis og kr. til forbrug om måneden men altså stadig langt under, hvad en dansk familie har. Indkomstforskellene mellem danskere og indvandrere viser sig også tydeligt, når man i stedet måler andelen, der har mere end kr. om måneden. Det har kun 25 pct. af indvandrerfamilierne, mens det samme gør sig gældende for 65 pct. af de danske familier. Svært at få pengene til at slå til Når indvandrerfamilier har så markant færre penge om måneden end danskere, kunne man forestille sig, at de havde indrettet deres forbrug efter det. Det har de måske også, men ikke desto mindre har mange indvandrere vanskeligt ved at få enderne til at mødes. Knap 40 pct. af indvandrerne angiver, at de har enten svært eller meget svært ved at få pengene til at slå til. Det samme gør sig kun gældende for 12 pct. af danskerne. Lige knap halvdelen af danskerne angiver, at de har let eller meget let ved at få pengene til at slå til: Samme synspunkt giver kun 13 pct. af indvandrerne udtryk for. Libanesere og irakere hårdest spændt for De mindre indkomster blandt irakiske og libanesiske familier giver sig naturligt nok til kende ved, at disse to grupper har sværest ved at få pengene til at slå til i husholdningen. Hele 57 pct. af irakerne og 47 pct. af libaneserne angiver, at de har svært eller meget svært ved at få pengene til at slå til. Ikke overraskende er det under hver tiende familie i disse to indvandrergrupper, som finder det let eller meget let at få økonomien til at hænge sammen. Den kvantitative undersøgelse I undersøgelsen fra Rockwool Fondens Forskningsenhed er anvendt såvel registerdata fra Danmarks Statistik som data fra en spørgeskemaundersøgelse (ITUC) blandt ikke-vestlige indvandrere og efterkommere i alderen år, der har boet i Danmark i mindst tre år. Vi udelader dermed indvandrere, som kun har været i Danmark i kort tid og måske hurtigt forlader landet igen. Aldersmæssigt er de hverken unge eller ældre, men derimod i en alder, hvor der ofte er hjemmeboende børn. De fem oprindelseslande er Tyrkiet, Pakistan, Irak, Libanon (inkl. statsløse palæstinensere) og Eksjugoslavien. Der er udtrukket det samme antal, nemlig 200, fra hvert af disse lande et disproportionalt strategisk sample selvom det betyder, at de hver især dermed ikke repræsenterer lige mange indvandrere fra deres respektive lande. Men fordelen er, at der er nok personer til at beskrive hver enkelt nationalitet. Der deltog 721 respondenter ud af 1.750, hvilket giver en opnåelsesprocent på 41,2. Det afspejler indvandreres generelt lavere deltagelsesfrekvens ved denne type undersøgelse. Data er vægtet for at få samplet til bedst muligt at svare til hele populationen i relation til køn, andel i parforhold og beskæftigelse. Til sammenligning med danskere anvendes Tids- og forbrugsundersøgelsen fra 2008/9 (DTUC). Herfra er udtrukket respondenter i alderen år med dansk oprindelse. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n6 Både indvandrerpar og danske par fordeler personligt forbrug ligeligt mellem ham og hende Personligt forbrug i parfamilier pr. måned årige Tabel 2 Danskere 1 Ikke-vestlige indvandrere 2 Mænd Kvinder Mænd Kvinder Tøj og sko 590 kr. 770 kr. 800 kr. 850 kr. Fritidsaktiviteter og hobbyer 420 kr. 250 kr. 350 kr. 200 kr. Andet 550 kr. 550 kr. 540 kr. 620 kr. I alt kr kr kr kr /9-priser priser Både i indvandrerfamilier og i danske familier er penge til personligt forbrug ligeligt fordelt mellem mand og kone. Når huslejen, elregningen og andre faste udgifter er betalt, og der skal bruges penge på tøj, sko, hobbyer og andet, er der ligevægt mellem mandens og kvindens forbrug. Det gælder både for danske par og for par med ikke-vestlig baggrund. Det viser en spørgeskemaundersøgelse, som er foretaget blandt 721 indvandrere og efterkommere fra Tyrkiet, Pakistan, Irak, Libanon og Eksjugoslavien i Oplysningerne fra denne undersøgelse er sammenlignet med en tilsvarende undersøgelse blandt danskere fra 2008/9. Med hensyn til personligt forbrug viser undersøgelsen to ting. Den ene er, som nævnt, at det personlige forbrug i begge typer familier er ligeligt fordelt mellem ham og hende. Blandt indvandrerpar bruger manden, som det fremgår af tabel 2, en smule mere end kvinden de bruger nemlig henholdsvis kr. og kr. om måneden. Blandt danske par bruger manden en smule mindre end kvinden nemlig henholdsvis kr. og kr. om måneden. Forskellene mellem hans og hendes forbrug er dog så små, at forbruget må betragtes som ligeligt fordelt. Det andet forhold, der belyses i undersøgelsen, er, at indvandrere faktisk gennemsnitligt bruger lidt flere penge end danskere til personligt forbrug, og vi ser altså bort fra de fælles udgifter i familien. Det er ikke meget, men forskellen på omkring 120 kr. udgør et ekstraforbrug på omkring 8 pct. Pakistanske mænd og irakiske kvinder Selvom det personlige forbrug i store træk fordeler sig jævnt mellem mænd og kvinder og mellem danskere og indvandrere er der dog klare forskelle mellem de enkelte indvandrergrupper. I pakistanske familier er det eksempelvis manden, der har det største personlige forbrug. Han bruger i gennemsnit kr. om måneden mod hendes kr. altså omkring 50 pct. mere end hende. I pakistanske familier forbruger han altså 59 ører og hun 41 ører af hver krone afsat til personligt forbrug. Det modsatte er tilfældet i irakiske familier. Her er det kvinden, der har det største forbrug. Hun bruger i gennemsnit kr. om måneden på personligt forbrug, mens han kun bruger kr. Det betyder, at kvinden i irakiske familier forbruger 59 ører og manden 41 ører af hver krone, der går til personligt forbrug. I andre indvandrerfamilier tyrkiske, libanesiske og eksjugoslaviske familier er det personlige forbrug stort set ligeligt fordelt mellem mænd og kvinder. En ekstra krone til manden eller kvinden En ting er, hvordan forbruget er fordelt. Noget andet er, hvordan det ser ud, når man har ekstra penge til forbrug. Det er nemlig ikke givet, at de ekstra penge bliver fordelt efter samme principper som ved et mindre forbrug. Undersøgelsen viser da også, at dette ikke er tilfældet. Mens en ekstra forbrugskrone i danske familier bliver fordelt med 59 ører til ham, og kun 41 ører til hende, så fordeles kronen mere ligeligt i indvandrerfamilier. Han bruger de 53 ører, og hun får 47 ører. i 6 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n7 Kvindelige efterkommere gifter sig senere end indvandrerkvinder og de bliver oftere skilt i Ægteskabet bliver indgået senere i livet, og skilsmisser er mere almindelige. Sådan ser verden ud for mange kvindelige efterkommere, når man sammenligner med indvandrerkvinder. Det viser en analyse af familiemønsteret for årige indvandrere og efterkommere fra de fem store indvandringslande Tyrkiet, Pakistan, Libanon, Eksjugoslavien og Irak. Analysen bygger på registeroplysninger fra Danmarks Statistik og dækker gifte årige kvinder i Mens danske kvinder i gennemsnit gifter sig som 28-årige, er kvinderne fra de etniske minoriteter typisk yngre, når de indgår ægteskab. For kvinder fra alle de fem undersøgte lande gør det sig gældende, at efterkommere indgår ægteskab senere i livet end indvandrere. Hvor eksempelvis en tyrkisk indvandrerkvinde i gennemsnit er knap 21 år, når hun gifter sig, er efterkommerkvinden, født i Danmark, typisk 23 år, den dag hun indgår ægteskab. Også for pakistanske kvinder viser det sig, at efterkommere er to år ældre end indvandrere ved deres respektive giftemål. Mindst afstand er der mellem giftealderen for eksjugoslaviske og irakiske kvinder efterkommere er et halvt år ældre end indvandrere. Mest markant er forskellen blandt libanesiske kvinder. Hvor giftealderen er 21 år for første generation, er den for efterkommerne 27 år. Højere skilsmisseprocent Det er ikke kun i forhold til giftealder, at efterkommere i højere grad ligner danskere. Det gælder også skilsmisser, selv når man tager højde for aldersforskelle. For de fleste grupper viser det sig nemlig, at efterkommerne lader sig skille langt oftere end 1. generationsindvandrerne. Og faktisk også for dem der har en tyrkisk, pakistansk eller eksjugoslavisk baggrund oftere end danske kvinder. Omkring hver tredje par i alderen år fra disse lande bliver skilt, mens det gælder hvert fjerde danske par. Omvendt er det kun omkring hvert femte indvandrerpar af første generation, der lader sig Alder ved første ægteskab for årige kvindelige indvandrere, efterkommere og danskere, År Tyrkere Irakere Eksjugoslaver Pakistanere Libanesere Indvandrere Efterkommere Danskere 1 Inkluderer ægteskaber indgået frem til Kilde: rockwool fondens forskningsenhed skille undtaget libanesiske par, som lader sig skille i samme omfang som danskerne. Børn kommer efter ægteskab Efterkommerkvinder får heller ikke børn lige så tidligt som indvandrerkvinder. I gennemsnit får en dansk kvinde sit første barn som knap 27-årig. Indvandrerkvinder får første barn tidligere i livet, nemlig typisk som årig, mens efterkommerne typisk er mellem 24 og 26 år, når de får deres første barn. Efterkommerkvinden, født i Danmark, venter altså længere tid med både ægteskab og fødsel af første barn end indvandrerkvinden, og dermed ligner hun på dette område de danske kvinder betydeligt mere end indvandrerkvinden. Der er dog fortsat én væsentlig forskel mellem danske kvinder og efterkommerkvinder. Efterkommerkvinder får i lighed med indvandrerkvinder første barn, efter de er blevet gift. Det modsatte gør Figur 5 Kvindelige efterkommere, født og opvokset her i landet, bliver gift i en senere alder end indvandrekvinder. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n8 Skilsmisseprocenter for indvandrere, efterkommere og danske kvinder Tabel 3 sig gældende for danske kvinder. De får et barn og så bliver de gift. Indvandrere Efterkommere Tyrkere 22 pct. 34 pct. Pakistanere 17 pct. 35 pct. Eksjugoslaver 19 pct. 36 pct. Irakere 19 pct. 19 pct. Libanesere 27 pct. 20 pct. De fem grupper alt 21 pct. 34 pct. Danskere 26 pct. Note: Alderskorrigeret. Kilde: rockwool fondens forskningsenhed 26 pct. af alle danske ægteskaber, hvor han og hun er år, er endt med en skilsmisse. Mens skilsmisseprocenten er en del lavere for indvandrerpar, er den betydeligt højere for efterkommere af tyrkere, pakistanere og eksjugoslaver. Ældre ægtemænd Også hvad angår aldersforskellen mellem ægtefæller, ligner efterkommere i højere grad danske familier, end det er tilfældet for indvandrergenerationen. Hvor danske kvinder i gennemsnit finder en mand, der er 2,4 år ældre, er aldersforskellen for første generations pakistanske, irakiske og libanesiske indvandrerpar 5-6 år, mens den er fire år for eksjugoslaviske par. Blandt efterkommerne er der derimod ikke nogen nævneværdig aldersforskel på ham og hende. Og for efterkommere med tyrkisk, pakistansk og eksjugoslavisk baggrund er aldersforskellen endda en smule mindre end danskernes. Især pakistanere og eksjugoslaver læser, hører og taler dansk Pakistanerne og eksjugoslaverne hører generelt set til blandt de mere integrerede indvandrergrupper. Det gør de i hvert fald, hvis man måler integration på, om man i hjemmet har mange bøger, ser dansk tv, blandt andet taler dansk og har danskere i sin omgangskreds. Det viser en spørgeskemaundersøgelse, som Rockwool Fondens Forskningsenhed har foretaget i 2011 blandt 721 ikkevestlige indvandrere med tyrkisk, pakistansk, irakisk, libanesisk og eksjugoslavisk baggrund. Som en del af undersøgelsen er disse mennesker blevet spurgt om Indvandreres integration social og human kapital, 2011 Tabel 4 Tyrkere Pakistanere Irakere Libanesere Eksjugoslavere Gn.sn. 3,1 3,4 2,5 2,9 3,3 Top (5-6) 14 pct. 20 pct. 10 pct. 13 pct. 28 pct. Bund (0-1) 10 pct. 9 pct. 28 pct. 14 pct. 18 pct. Irakere hører til blandt de mindst integrerede i forhold til indvandrere og efterkommere fra andre store indvandringslande. Hele 28 pct. af irakerne har en bundscore i forhold til seks parametre, der tilsammen giver en ide om integrationen. forskellige forhold, der kan give en ide om deres humane og sociale kapital. De har svaret på seks spørgsmål; nemlig om de har over 50 bøger i hjemmet, om de ser dansk tv, om de taler godt dansk, om de blandt andet taler dansk i hjemmet, om de får besøg af danskere, og om de er medlem af en forening med danske deltagere. Baseret på svarene på disse relativt simple, men videnskabeligt anerkendte parametre topper altså pakistanske og eksjugoslaviske indvandrere som de mest integrerede. For svaret på hvert af de seks spørgsmål får man tildelt en score på 0 eller 1, hvilket giver en samlet skala fra 0 til 6. Som det fremgår af tabel 4, scorer pakistanerne i gennemsnit 3,4 point, mens eksjugoslaverne scorer 3,3 point. I den modsatte ende ligger irakerne, som har et gennemsnit på 2,5 point. Et sådant gennemsnit dækker i sagens natur over, at der inden for hver gruppe er mennesker, der scorer henholdsvis højt og lavt. Af tabel 4 fremgår, hvor stor en andel inden for de forskellige grupper, der scorer højt (5-6 point) og lavt (0-1 point). Hver fjerde eksjugoslaver har en score i toppen, mens det samme gør sig gældende for hver femte pakistaner. Anderledes er det for irakerne, hvor kun hver tiende har en score på 5 eller 6. 8 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n9 Selvom de tyrkiske indvandrere har opholdt sig længst tid i landet, og man derfor kunne forvente, at de ville være bedst integrerede målt ud fra disse parametre, ligger de væsentligt under eksjugoslaverne og pakistanerne. Kun 14 pct af tyrkerne scorer 5 eller 6 på integrationsskalaen. Nærmere om de forskellige mål for integration Når det alene gælder antallet af bøger i hjemmet, er det tyrkerne, der scorer højst. Næsten halvdelen af tyrkere har over 50 bøger skarpt efterfulgt af eksjugoslaverne og pakistanerne, mens det gælder hver tredje libaneser. Kun hver femte iraker har svaret, at de har mere end 50 bøger. Til sammenligning svarer tre ud af fire danskere, at de har mere end 50 bøger derhjemme. Hvorvidt det er danske tv-kanaler eller hjemlandets kanaler, der ses, siger også noget om tilhørsforholdet til Danmark. Derfor er det karakteristisk, at seks ud af ti eksjugoslaver regelmæssigt ser dansk tv mens det samme kun gælder to ud af ti irakiske indvandrere. Hvad angår evnen til at beherske det danske sprog, så vurderer flere end hver anden i alle indvandrergrupperne, at de taler godt dansk. Pakistanerne topscorer, idet tre ud af fire pakistanere giver udtryk for, at de taler godt dansk. Samme positive svar kommer fra de fleste, når spørgsmålet er, om der tales dansk i familien. Mindst tre ud af fire af familierne i de fem indvandrergrupper angiver, at de blandt andet taler dansk i hjemmet. Pakistanerne og tyrkerne topper med 85 pct. De fleste har også jævnligt besøg af danskere. Tyrkerne har dog sjældnere besøg end de øvrige grupper. Endelig er foreningsdeltagelse sammen med danske medlemmer mest udbredt blandt pakistanere efterfulgt af tyrkere, mens eksjugoslaverne sammen med irakerne er de mindst aktive i det danske foreningsliv. Uddannelse og aktivitet hænger sammen Der er stort set ingen forskelle i antallet af sociale og kulturelle aktiviteter mellem mænd og kvinder, gifte og enlige samt familier med et eller flere børn. Til gengæld spiller uddannelsesbaggrunden en rolle for aktivitetsniveauet. Indvandrere med en videregående uddannelse er mere socialt og kulturelt integrerede end indvandrere med en faglig eller ingen uddannelse. Også beskæftigelse bidrager til deltagelse i flere aktiviteter ligesom opholdstiden gør det. Jo længere tid, indvandrere har tilbragt i Danmark, desto mere aktive er de i forhold til kontakt med omgivelserne og deltagelse i samfundslivet. Fire ud af ti indvandrere er aktive i foreninger Ud af ti indvandrere og efterkommere er de fire med i en eller flere foreninger. Det viser en spørgeskemaundersøgelse, som Rockwool Fondens Forskningsenhed i 2011 har gennemført blandt 721 indvandrere og efterkommere fra henholdsvis Tyrkiet, Pakistan, Irak, Libanon og Eksjugoslavien. Undersøgelsen viser, at de foreningsaktive ofte er med i foreninger, der overvejende har indvandrere som medlemmer. Af de fire ud af ti, som er foreningsaktive, er de to med i en indvandrerforening, én er i en forening med både etnisk og dansk deltagelse, mens én er med i en forening, hvor det mest er danskere, som deltager. Det viser sig i øvrigt, at det især er tyrkere og pakistanere, der deltager i foreninger. Blandt disse udgør de foreningsaktive fem ud af ti, mens der modsat for eksjugoslaver kun er tale om tre ud af ti. Sportsklubber populære Undersøgelsen viser også noget om, hvad det er for typer foreninger, de foreningsaktive indvandrere og efterkommere er medlemmer af. Det har i spørgeskemaet været muligt at svare inden for en af tre kategorier. Nemlig, som den første, kulturelle, religiøse eller politiske foreninger. En anden svarkategori er sportsklubber eller -foreninger, mens alt andet falder under samlebetegnelsen andre foreninger. Hvad der måske kan overraske er, at det er sportsklubberne/-foreningerne, der Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n10 Indvandrere og efterkommeres foreningsdeltagelse, 2011 Deltager ikke i foreninger 59 pct. kilde: Rockwool fondens forskningsenhed Overvejende danske foreninger 9 pct. Foreninger med dansk og etnisk deltagelse 11 pct. Overvejende indvandrerforeninger 21 pct. Figur 6 41 pct. af indvandrere og efterkommere er aktive i en eller flere foreninger. især formår at tiltrække indvandrere og efterkommere. Halvdelen af dem, der svarer, at de er foreningsaktive, er medlem af en sportsklub/-forening (51 pct.). Det betyder, at omkring hver femte indvandrer og efterkommer (halvdelen af de 41 pct. som er foreningsaktive) i undersøgelsen er aktiv i en sportsklub eller -forening. Denne andel kan f.eks. sammenlignes med, at 41 pct. af danskerne ifølge en undersøgelse fra 2008 alene var medlem af en sports- eller fritidsforening. De sportsklubber, som indvandrerne i denne undersøgelse melder at være medlem af, er vel at mærke ikke indvandrerklubber hele 58 pct. af sportsklubberne har både deltagere med dansk og anden etnisk baggrund. Derudover svarer 28 pct., at de er medlem af en sportsklub, som overvejende har deltagere med dansk baggrund. Relativt til andre typer klubber og foreninger er dette en høj andel. Ud fra et integrationsperspektiv giver sports- og fritidsforeninger derfor den største chance for at møde danskere i en foreningsmæssig og struktureret sammenhæng. Blandt de foreningsaktive er der næsten lige så mange, nemlig 45 pct., der er medlemmer i kulturelle, religiøse eller politiske foreninger. I disse foreninger er andelen af etniske deltagere højere. Således har en tredjedel overvejende deltagere med anden etnisk baggrund. Godt to tredjedele af foreningerne har både deltagere med dansk og anden etnisk baggrund. Mænd i indvandrerfamilier har oftere skæve arbejdstider end mænd i danske familier Mens det i danske familier er lige almindeligt, at manden og kvinden arbejder på skæve tidspunkter, er billedet et ganske andet i indvandrerfamilier: Her arbejder han i højere grad på skæve tidspunkter end hende. Det viser spørgeskemaundersøgelser Tabel 5 Andel af indvandrere, efterkommere og danskere, der er uden arbejde, har almindelig arbejdstid eller skæve tider, 2011 Indvandrere/efterkommere Danskere Mænd Kvinder Mænd Kvinder Ikke i arbejde 36 pct. 49 pct. 8 pct. 17 pct. Almindelig arbejdstid 42 pct. 40 pct. 70 pct. 64 pct. Skæv arbejdstid 22 pct. 11 pct. 22 pct. 19 pct. Skæve tider som andel af beskæftigede 34 pct. 22 pct. 24 pct. 23 pct. Mænd fra indvandrerpar og danske par arbejder lige meget på skæve tidspunkter. 22 ud af 100 mænd arbejder aften, nat eller weekend. blandt danskere og indvandrere, som er gennemført i henholdsvis 2008/9 og I alt 721 indvandrere og danskere har svaret på en række spørgsmål om, hvorvidt de arbejder, hvor meget de arbejder, på hvilke tidspunkter og så videre. Blandt de beskæftigede indvandrermænd arbejder 34 pct. aften, nat eller weekend, mens det samme gælder 22 pct. af indvandrerkvinderne, jf. tabel 5. For kvinder og mænd i danske familier er andelen henholdsvis 23 og 24 pct. Dermed er niveauet for indvandrerkvinderne ganske tæt på niveauet for danske par, mens indvandrermænd oftere har skæve arbejdstider. Fokuserer man på, hvor stor en andel af alle også dem som ikke er i arbejde der har skæve arbejdstider, falder andelen til 22 pct. for danske mænd og 19 pct. for danske kvinder, jf. tabel 5. Da ganske mange indvandrere ikke er i arbejde, 10 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n11 falder andelen med skæve arbejdstider i undersøgelsen til 22 pct. for indvandrermænd. For indvandrerkvinderne er andelen den halve, nemlig 11 pct. Ud fra denne synsvinkel er det særlige ved indvandrerfamilierne, at det meget oftere er manden end kvinden, som arbejder på skæve tidspunkter, mens det skæve arbejde er mere ligeligt fordelt i danske familier. Den typiske familie Fordelingen af det skæve arbejde kan også vises som andelen af familier, hvor både han og hun arbejder på skæve tidspunkter. Den kombination ses næsten aldrig i indvandrerfamilier det gælder kun for 2 pct. af tilfældene. Blandt danske par er det 7 pct., hvor både mand og kone arbejder på skæve tidspunkter. I forhold til beskæftigelse ligner danske par hinanden meget det altovervejende mønster er, at både mand og kone har fuldtidsarbejde. For hele 71 pct. af parrene gør det sig gældende, at både han og hun arbejder på fuld tid. Modsat forekommer det uhyre sjældent 3 pct. at begge er uden arbejde. Resten af parrene udgøres af forskellige kombinationer af ledighed, deltidsarbejde og fuldtidsarbejde for ham og hende. For indvandrerfamilier eksisterer der ikke et lige så entydigt mønster. Der er til gengæld tre typiske situationer. I 33 pct. af parrene arbejder både han og hun på fuld tid, mens det i 24 pct. af familierne gælder, at begge er uden arbejde. Den tredje meget typiske situation er, at han arbejder på fuld tid, mens hun er uden arbejde. Det er situationen for 21 pct. af parrene. Selvstændige indvandrere tjener mindst Mens danske selvstændige og lønmodtagere ligner hinanden indkomstmæssigt, er dette ikke tilfældet blandt indvandrere. De selvstændige udgør en klar lavindkomstgruppe blandt de beskæftigede indvandrere. En selvstændig indvandrer tjener gennemsnitligt kr. mindre om måneden end en indvandrer, der er ansat som lønmodtager. Det viser en analyse, som Rockwool Fondens Forskningsenhed har lavet på baggrund af registerdata fra Danmarks Statistik over indvandrere og danskeres bruttoindkomster i Analysen omfatter samtlige årige danskere og den tilsvarende aldersgrupper af indvandrere og efterkommere fra Tyrkiet, Pakistan, Irak, Libanon og Eksjugoslavien. For en indvandrer eller efterkommer er der tilsyneladende ikke nogen økonomisk gevinst ved at være selvstændig. I hvert fald ikke, hvis alternativet er at være lønmodtager. Som det fremgår af tabel 6, gælder det for mænd, at en selvstændig tjener kr. om året, mens en lønmodtager tjener kr. For indvandrerkvinder er billedet det samme om end på et lavere niveau: De selvstændige kvinder tjener i gennemsnit kr. om året, mens lønmodtagerne tjener kr. Også her er der en forskel på kr. om måneden eller kr. om året. For etniske danskere er billedet et helt andet. Selvstændige mænd tjener nogenlunde det samme (faktisk lidt mere) som mandlige lønmodtagere, og selvstændige kvinder tjener også stort set det samme (lidt mindre) som kvindelige lønmodtagere. På tværs af de etniske grupper er der enorme forskelle på indkomsten. Danske selvstændige kvinder har en årlig indkomst på mere end det dobbelte i forhold til selvstændige indvandrerkvinder. Og det samme gør sig gældende for mændene. Mens en selvstændig indvandrermand tjener kr., har den danske selv- Indkomst for årige indvandrere og danskere selvstændige og lønmodtagere, 2011 (kr.) Indvandrere Danskere Kvinder Mænd Kvinder Mænd Selvstændige Lønmodtagere Tabel 6 Note: Indvandrere omfatter personer med tyrkisk, pakistansk, irakisk, libanesisk eller eksjugoslavisk baggrund, som har opholdt sig i Danmark mindst tre år. Tallene er afrundet til nærmeste Selvstændige indvandrere har en markant lavere indkomst i forhold til både deres landsmænd, der er ansat som lønmodtagere, og andre. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n12 stændige mand kr. Forklaringen på disse forskelle i indkomst er, at de to grupper bestrider forskellige slags arbejde, som ikke kræver de samme kvalifikationer og ikke aflønnes lige godt. Danske selvstændige dækker hele spektret af mulige erhverv havemænd, håndværksmestre, praktiserende læger, advokater og så videre. Det samme gør sig ikke gældende for selvstændige indvandrere. De er ofte grønthandlere eller restauratører og arbejder generelt i erhverv, der ikke indebærer nogen høj indkomst. Selvstændig af nød Det kan måske umiddelbart undre, at mange indvandrere vælger at blive selvstændige, når indkomsten er væsentligt dårligere end for lønmodtagere. En forklaring kan være, at indkomsten som selvstændig i virkeligheden er bedre, end det fremgår af statistikken for eksempel fordi ikke hele indkomsten selvangives. Forklaring kan også være, at livet som selvstændig kan være den eneste mulighed for at få et arbejde, hvor mindstelønnen ikke gælder. Og altså, at disse indvandrere ikke er selvstændige på grund af et aktivt tilvalg, men derimod fordi det var det, de kunne få. Til gengæld spiller alder ikke den store rolle, idet der kun er en lille aldersforskel mellem selvstændige med henholdsvis dansk og indvandrerbaggrund. Store forskelle i beskæftigelse mellem første- og andengenerationsindvandrere Figur 7 Beskæftigelsesgrad for årige gifte mænd og kvinder efter ti års ægteskab, fordelt på oprindelse 100 Pct generationspar 2. generationspar Danske par Mand Kvinde Beskæftigelsen er højest i danske par og lavest i 1. generationspar. Mens par, hvor begge er 1. generationsindvandrere, har en markant mindre beskæftigelse end danske par, gør den samme store forskel sig ikke gældende for par, hvor både han og hun er 2. generation. I forhold til beskæftigelse ligner 2. generation også danskere mere, end de ligner 1. generationsindvandrere. Det viser en analyse af beskæftigelsen for årige gifte mænd og kvinder, hvor parrene følges, fra de er blevet gift. Analysen baserer sig på registre fra Danmarks Statistik. For både mænd og kvinder gælder, at beskæftigelsesgraden er højest i ægteskaber, hvor både han og hun er danske. Som det fremgår af figur 7, er den 96 pct. for mænd og 90 pct. for kvinder. Så høje beskæftigelsesgrader finder man ikke hos 2. generationsindvandrerne, der med beskæftigelsesgrader på henholdsvis 71 pct. for kvinder og 81 pct. for mænd dog ligger tættere på de danske par end på andre indvandrere. De helt lave beskæftigelsesgrader finder man nemlig i forhold, hvor parret er kommet til landet i forbindelse med eller efter giftemålet. Her er beskæftigelsesgraden 54 pct. for mænd og 39 pct. for kvinder. Det skal bemærkes, at de generelt høje beskæftigelsesgrader i netop denne analyse skyldes, at analysen omfatter gifte 12 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n13 personer, som traditionelt har en høj beskæftigelse og efter ti års ægteskab kan betegnes som etablerede. Beskæftigelsesgrad for årige gifte, hvor han tilhører 2. generation og hun 1. generation Figur 8 Ægtefælle afgørende Analysen viser, at det i forhold til beskæftigelse ikke kun er afgørende, hvem du selv er, men også hvem du er gift med. Forstået på følgende måde: En 1. generationsindvandrer, der er gift med en 1. generationsindvandrer, har som det fremgår ovenfor en lav beskæftigelsesgrad. Men hvis samme type indvandrer i stedet er gift med en 2. generationsindvandrer er beskæftigelsen højere og højest, hvis vedkommende er gift med en dansker. Det gælder også, når man tager højde for forskelle i uddannelse, antal børn og alder ved ægteskab. For par, hvor den ene tilhører 2. generation, og dermed boede i Danmark i årene før ægteskabet blev indgået, og den anden tilhører 1. generation, er der afgørende forskel på, om det er manden eller kvinden, som boede i Danmark først. Det er illustreret i figur 8 og 9. Blandt mænd, som tilhører 2. generation, er beskæftigelsen over 60 pct., før de gifter sig (år 0 i graf), mens beskæftigelsen er ganske lav for deres hustruer. Situationen blandt par, hvor en herboende kvinde fra 2. generation gifter sig med en 1. generationsmand, er illustreret i figur 9. Her opnår den tilflyttede ægtemand meget hurtigt en beskæftigelsesgrad, som er højere end hustruens. Omvendt falder hendes beskæftigelse de første år af ægteskabet måske som følge af at de får børn. Mandens rolle som primærforsøger ser dermed ud til at slå kraftigt igennem. Og generelt gælder det, at beskæftigelsen varierer mere med ægtefællens oprindelse for kvinder end for mænd. Formentlig fordi mænd i alle typer af par forventes at forsørge familien, mens det ikke altid er tilfældet for kvinder. Beskæftigelse Figur 9 Beskæftigelsesgrad for årige gifte, hvor han tilhører 1. generation og hun 2. generation Beskæftigelse 100 pct Ægteskabslængde, år Mand 2. generation Kvinde 1. generation 100 pct Ægteskabslængde, år Mand 1. generation Kvinde 2. generation Beskæftigelsen for 1. generationsmænd stiger hurtigere end for 1. generationskvinder, når de er gift med en 2. generationsindvandrer. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n14 Integration i flere dimensioner Indvandrere og efterkommeres integrationsniveau demografi, arbejdsmarked, ligestilling, social og human kapital, 2010/11 Demografi: (kvindens alder ved 1. fødsel 20)/10 = Alder Arbejdsmarked (beskæftigelsesgrad for kvinder og mænd, gennemsnit) Økonomisk ligestilling (kvindens andel af kvindens og mandens personlige forbrug) Social kapital (deltagelsesandel i fire sociale aktiviteter) Human kapital (andel med faglig ell. videregående uddannelse) Tyrkere 0,25 (22,5) 0,47 (24,7) Irakere 0,45 (24,5) 0,24 (22,4) Tabel 7 Den sociale kapital omfatter her besøg af danskere, hvor godt man taler dansk, når man selv skal vurdere det, om man er medlem af en forening med danske deltagere, og om man ser dansk tv. Tilsvarende er kvinders alder ved første fødsel valgt som udtryk for demografiske forhold, uddannelse som human kapital, mens beskæftigelsesgrad siger noget om arbejdsmarkedsforhold og kvinders andel af det personlige forbrug i familien er udtryk for ligestilling mellem kønnene. Der er altså tale om et flerdimensionelt integrationsbillede, hvor de forskellige forhold indgår ligeværdigt de tæller lige meget. Selvom billedet af ikke-vestlige indvandreres integration ikke er helt entydigt, viser der sig alligevel et vist mønster. Sammenligner man pakistanerne og tyrkere, begge grupper med mange familiesammenførte og en del gæstearbejdere, er det klart pakistanerne, som ligger højest mht. demografi, social og human kapital, hvorimod tyrkerne gør det ligestillingsmæssigt (målt ved kvindens andel af personligt forbrug), mens der ikke er nævneværdige forskelle i de to gruppers tilknytning til arbejdsmarkedet. For liba- Pakistanere Libanesere Eksjugoslavere 0,40 (24,0) 0,57 0,55 0,36 0,33 0,56 0,48 0,41 0,59 0,49 0,51 0,41 0,50 0,38 0,43 0,52 0,36 0,44 0,46 0,41 0,62 Eksjugoslaverne klarer sig bedst på en række dimensioner, mens libaneserne her er mindre integrerede. For at give et samlet billede af integrationen af de fem grupper af ikke-vestlige indvandrere har vi inddraget både demografiske forhold, social kapital, arbejdsmarked og ligestilling i forbrug. Indvandrere og efterkommeres integrationsniveau demografi, arbejdsmarked, ligestilling, social og human kapital Figur 10 Arbejdsmarked 0,80 Arbejdsmarked 0,80 0,60 0,60 Human kapital 0,40 Social kapital Human kapital 0,40 Social kapital 0,20 0,20 0,00 0,00 Demografi Libanesere Økonomisk ligestilling (0,50) Demografi Økonomisk ligestilling (0,50) Irakere Eksjugoslavere Tyrkere Pakistanere Eksjugoslaver klarer sig bedst på en række dimensioner, mens libaneserne her er mindre integrerede. 14 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n15 nesere, irakere og eksjugoslavere, de store flygtningegrupper, er det især sidstnævnte, der skiller sig ud. Både på social og human kapital og arbejdsmarkedstilknytning ligger eksjugoslaverne højest, mens de på demografi og ligestilling mere ligner libanesere og irakere. På trods af, at opholdstiden for irakere i Danmark er noget kortere end for libanesere, er der ikke de store forskelle mellem disse to grupper bortset fra den demografiske dimension de irakiske kvinder gifter sig senere. Den anvendte afgrænsning af integrationsdimensioner betyder, at andre ikkevestlige indvandrergrupper både kan vise sig at være mere og mindre integrerede end de her nævnte grupper, ligesom det er vigtigt at understrege, at der ikke er tale om et endegyldigt integrationsmål, idet andre mål kunne vise sig at tegne et supplerende billede af, hvor integrerede ikke-vestlige indvandrere er i dagens Danmark. Det gælder også, at når invandreres succes på de forskellige dimensioner afhænger af danskernes, skal det tages med forbehold. Det er ikke nødvendigvis en integrationssucces, at indvandrere ligner danskere, når det gælder danskeres høje skilsmisserate og mange spritbilister. Litteratur fra Rockwool Fondens Forskningsenhed 2013 Bruger skolebørn tiden hensigtsmæssigt? Om søvn, spisning, motion, samvær og trivsel Af Jens Bonke og Jane Greve (Syddansk Universitetsforlag. Odense) Children s health-related life-styles: How parental child care affects them Af Jens Bonke og Jane Greve (Syddansk Universitetsforlag. Odense) Farmers choice. Evaluating an approach to agricultural technology adoption in Tanzania Redigeret af Helene Bie Lilleør og Ulrik Lund Sørensen (Practical Action Publishing. Warwickshire) Når man anbringer et barn II - Årsager, effekter af anbringelsesforanstaltninger og konsekvenser Af Signe Hald Andersen og Peter Fallesen med bidrag af Mette Ejrnæs, Natalia Emanuel, Astrid Estrup Enemark, Bjarne Madsen og Christopher Wildeman (Syddansk Universitetsforlag. Odense) How Scary is it? Review of Literature on the Threat effect of Active Labor Market programs Af Signe Hald Andersen (Syddansk Universitetsforlag. Odense) The Wage Effect of a Social Experiment on Intensified Active Labor Market Policies Af Signe Hald Andersen (Syddansk Universitetsforlag. Odense) Hvorfor aktivering? Et essay om den aktive arbejdsmarkedspolitik i Danmark Af Torben Tranæs (Syddansk Universitetsforlag. Odense) The Motivation Effect of Active Labor Market Policy on Wages Af Johannes K. Clausen, Lars Pico Geerdsen og Torben Tranæs (Syddansk Universitetsforlag. Odense) Can Microfinance Reach the Poorest: Evidence from a Community-Managed Microfinance Intervention Af Jonas Helth Lønborg og Ole Dahl Rasmussen (Rockwool Fondens Forskningsenhed. København) Impact of Village Savings and Loans Associations: Evidence from a Cluster Randomized Trial Af Christopher Ksoll, Helene Bie Lilleør, Jonas Helth Lønborg og Ole Dahl Rasmussen (Rockwool Fondens Forskningsenhed. København) Does Higher Education Reduces Body Weight? Af Jane Greve og Cecilie Weatherall (Rockwool Fondens Forskningsenhed. København) Beskæftigelseseffekten af fremrykket aktivering Af Johannes K. Clausen og Torben Tranæs (Syddansk Universitetsforlag. Odense) Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n16 Kvinder i etniske minoritetsfamilier vil arbejde ude og de forventer ligestilling i hjemmet De ønsker ikke at være hjemmegående husmødre og vil meget gerne fordele det huslige arbejde mere ligeligt mellem sig selv og deres mænd. Det er holdningen blandt indvandrerkvinder, som er blevet interviewet om deres familie- og arbejdsliv i Danmark. Kvindernes fokus på et arbejdsliv handler om andet og mere end penge. Muligheden for at indgå i et fællesskab med andre mennesker og udvikle sig personligt er mindst lige så vigtigt som penge. Der ville ikke være mening med livet, vil jeg sige, hvis man bare skulle gå hjemme og passe børn og lave mad og ikke andet, siger Gülistan, der er fuldtidsarbejdende 2. generations indvandrer af tyrkisk oprindelse. Abida, der aktuelt er på barsel fra sit fuldtidsarbejde, udtrykker det samme med andre ord: Jeg kan godt lide at have kolleger. Man får indblik i andre menneskers liv, og man møder nogle mennesker, som man måske ikke ellers lige møder til daglig. Man bliver ikke klogere på livet ved bare at gå hjemme. Der er meget at hente ved, at man kommer ud og er sammen med andre mennesker. Abida er også 2. generationsindvandrer, men af pakistansk oprindelse. Kvinderne er blevet interviewet i forbindelse med undersøgelsen Tid og forbrug i etniske minoritetsfamilier, gennemført for Rockwool Fondens Forskningsenhed af antropolog Birgitte Romme Larsen. Undersøgelsen bygger på 20 interviews nemlig interview med ham og hende i ti familier med pakistansk, tyrkisk, palæstinensisk og irakisk minoritetsbaggrund. Af de ti interviewede kvinder har de seks et arbejde, mens fire er ledige. Samtlige er optaget af at have eller få et arbejde, ligesom det er en generel forventning, at manden tager aktivt del i de huslige gøremål. Især efterkommerkvinderne har en stærk forventning om ligestilling i hjemmet. Alt det med husarbejdet altså ikke bare, at vi skal være fælles om at gøre tingene, men også at vi er fælles om at have overblik over, hvad det er, der skal gøres det er meget vigtigt for os, siger Umay. Hun er gift med Ruzgar begge er fuldtidsarbejdende andengenerationsindvandrere af tyrkisk afstamning. De er forældre til to små børn og bor i et parcelhus i omegnen af København. Mere tid til sig selv De interviewede i denne undersøgelse står stort set alle i samme situation der- Kort om den kvalitative undersøgelse Undersøgelsen bygger på kvalitative interview med ti udvalgte familier med pakistansk, tyrkisk, palæstinensisk og irakisk baggrund. I undersøgelsen indgår både personer, der har bosat sig i Danmark i løbet af deres voksenliv (førstegenerationsindvandrere), og personer, som er født eller vokset op i Danmark (andengenerationsindvandrere). De udvalgte nationaliteter repræsenterer fire af de største etniske minoritetsgrupper med ikke-vestlig oprindelse i Danmark. Derudover omfatter de både personer med indvandrerbaggrund (pakistanere og tyrkere) og flygtningebaggrund (palæstinensere og irakere). De ti husstande er også udvalgt for at sikre forskellighed med hensyn til de socioøkonomiske forhold som uddannelses niveau, arbejdsmarkedstilknytning, geografi og karakter af boligområde, ejerforhold samt hjemmeboende børns alder. Undersøgelsen gør det muligt at gå i dybden i forhold til, hvilke overvejelser, begrundelser og motivationer etniske minoritetsfamilier har for at tænke og handle, som de gør det i hverdagen. 16 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n17 hjemme i forhold til husarbejde: Et langt stykke ad vejen deles ægtefællerne om at udføre huslige opgaver, men det er kvinden, der har overblikket og påtager sig ansvaret. Derfor er det ikke overraskende, at kvinderne føler, at de bruger for meget tid på familie og hjem. De er ikke i tvivl om, hvad tiden skulle bruges til, hvis døgnet havde en ekstra time, eller ugen en ekstra dag: Sig selv. Mere tid, den vil jeg bruge på mig selv til bare at slappe af. Se lidt fjernsyn, sove lidt, gå tur. Helt alene, det er vigtigt, siger Ceren, der er 1. generationsindvandrer fra Tyrkiet, i 30 erne og mor til to børn. For mændene er svaret et andet: Hvis der var ekstra timer at gøre godt med, skulle disse bruges på familien f.eks. udflugter i naturen og oplevelser sammen med børnene. Interviewundersøgelsen afdækker en række forskelle mellem kvinder af første og anden generation. Førstegenerationsindvandrerkvinder har færre og mindre forventninger til deres ægtefællers indsats i hjemmet, og de er mere tilfredse med familiens arbejdsdeling. Efterkommerkvinder, der er vokset op i Danmark, forventer mere af deres mænd og stiller højere krav i forhold til fordelingen af det huslige arbejde. Forventningerne går ikke nødvendigvis på en ligelig fordeling af alle arbejdsopgaver men på en samlet set ligelig fordeling. Jeg synes, at det er mig, der laver størstedelen af tingene derhjemme. Og der har været gange, hvor jeg har været meget frustreret over det, siger Abida, 2. generationsindvandrer med pakistansk oprindelse og på barsel med sit første barn. Stærk orientering mod arbejde trods lav beskæftigelsesgrad Kvinderne i undersøgelsen er repræsentanter for den store gruppe kvinder i Danmark med ikke-vestlig baggrund, som i en tidligere undersøgelse fra Rockwool Fondens Forskningsenhed tilkendegav en stærk orientering mod arbejde. Dette gjorde de, uanset om de blev spurgt om, hvorvidt kvinder med børn burde arbejde; om arbejde kommer før fritid; om det er vigtigt at lære sine børn hårdt arbejde; eller lignende spørgsmål. Så selv om det kun er halvdelen af de ikke-vestlige kvinder i Danmark i alderen år, som er i arbejde, er det en noget større gruppe, der har en stærk orientering mod arbejde. I en anden tidligere undersøgelse fra Forskningsenheden angav de tosprogede 9. klasses piger ligeledes, at de både forventede at forsørge sig selv via arbejde, når de blev voksne, og at de forventede et familieliv, hvor manden og kvinden deles om opgaverne i hjemmet. 1 1 De nævnte undersøgelser fra Rockwool Fondens Forskningsenhed er: Jørgen Goul Andersen Holdninger til uddannelse og arbejde blandt unge indvandrere, danskere og deres forældre, Syddansk Universitetsforlag og Camilla Hvidtfeldt Hjemmets betydning for elevens præstationer i folkeskolen i Torben Tranæs (red.) Indvandrerne og det danske uddannelsessystem. Gyldendal. Forskellige opfattelser af børneopdragelse Bogen Tid og forbrug i etniske minoritetsfamilier belyser forskellige aspekter af børneopdragelse i disse familier. I familier, hvor ægtefællerne udgør en kombination af 1. og 2. generation, kan der være markante uenigheder om børneopdragelse og andet i dagligdagen. Jeg forkæler vores søn meget. Men det er ikke så godt, siger min kone. Før gav jeg ham masser af ting. Og hvis der f.eks. var en eller anden ting, som jeg gerne ville give ham, og min kone sagde nej, så købte jeg den til ham alligevel fordi jeg elsker ham så meget. Jeg har lyst til at købe tøj og legetøj til ham hele tiden. Men min kone har sagt til mig, at det ikke er så godt, og at dét og dét og dét må jeg kun købe til ham i weekenden. Så nu prøver vi at gøre det på samme måde. For selvfølgelig, hans mor og far skal jo være som én person over for ham ikke som to personer, med hver deres regler. Så vi har lavet en aftale sammen nu. Så f.eks. slik må jeg nu kun købe til ham i weekenden. Så mandag og tirsdag og de andre dage må jeg ikke købe noget slik til ham. Men nogle gange så køber jeg stadig lidt slik Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n18 alligevel, bare lidt. [Amani bryder ind:] Ja, men det må man ikke, Murwan! Murwan Vores søn fik rigtig meget slik, da han var lille for Murwan gav ham slik hver dag. Men sådan er det ikke mere nu er det kun fredag. Og det har han så vænnet sig til, Murwan. Selvom jeg på et tidspunkt troede, at det aldrig skulle komme til at lade sig gøre. Så der er jeg lidt mere den strenge, hvorimod Murwan når han ser, at et barn bliver glad for noget, så vil han bare gøre det samme igen og igen. Og det samme problem har vi haft i forhold til fjernsynsforbrug. Hvis det stod til Murwan, kunne vores dreng jo få lov at se fjernsyn fra morgen til aften! Og spil til Nintendo, hvor de slås og dræber, og der er blod dem køber Murwan jo også bare til ham! Amani Den herfødte ægtefælle oplever en vis form for dobbelt-opdragende rolle: De normer og værdier i forhold til forbrug, som denne part ønsker, at børnene skal opdrages til at få, må også ægtefællen på samme tid indføres i. Således oplever den herfødte forælder, at der ikke kun må opstilles en række regler og grænser over for børnene, men også over for ægtefællen. Måske tænker fædre bare generelt lidt anderledes end mødre. Men det er nok også det med, at jeg er herfra, og han kommer udefra. De har jo en helt anden opvækst, der hvor han kommer fra. Så jeg ved ikke, om det bare generelt er mænd, der tænker anderledes, eller om det bare er udenlandske mænd. Men jeg tror, at det spiller en stor rolle, at jeg er herfra, og han er dernede fra. Så det har stor betydning, tror jeg. Mere end om man er mand eller kvinde. De ægtefæller, der kommer udefra, er jo ikke vant til de ting, som man er opvokset med her i Danmark. Men alt i alt er vi da blevet mere enige om opdragelsen nu, og om hvor meget og hvad, der skal købes til ham men i starten var det meget svært. Og altså hvis jeg tænker tilbage, så havde jeg nok ikke set, at det ville være så hårdt at opdrage sine børn sammen med én udefra. Amani Det er ikke kun blandt 2. generations kvinder, at det understreges som så afgørende, at børnene lærer at udvikle en fornemmelse for pengenes værdi og at sætte pris på det, de har. Det er der også eksempler på blandt forældrene i 2. generations mænd. Jeg havde engang en kammerat, en tyrker. Hans far havde sin egen taxa og kørte rundt fra kl. fem om morgenen til kl. elleve om aftenen. Min kammerat var hans eneste søn, og han skulle bare pege på, hvad han ville have, så fik han det... Men hvis du ser ham i dag så jeg vil sige, at han er blevet fuldstændig ødelagt. Altså, han har været i misbrug, og han har været ludoman, og han har Ja, altså, han har ikke haft modstand i livet. Det har været for let for ham. Et Rolex-ur det fik han da bare! Uden at det var hans fødselsdag. Så hvis jeg køber nogle ting til mine børn i dag, så er det, fordi det er vigtige ting, som de skal bruge til noget. Erdem Det gik også igen i interviewene, at det var meget vigtigt i dagligdagen at distancere sig fra de gængse billeder af flygtninge/indvandrere. Når jeg tænker på børnene på min skole, hvor forældrene har minoritetsbaggrund de børn, som bare får alt, hvad de vil have, dét er de børn, som vi har problemer med. De er nogle rigtig forkælede børn. Altså, det er problembørn det er det virkelig. De er ikke til at holde ud. Sådan vil jeg ikke have, at mine børn bliver. Så de må lære det fra start af og så må det nogle gange gøre ondt på os at sige nej, og nogle gange på dem at få et nej, og så må man bare lære at tackle dét. I de minoritetsfamilier, hvor børnene bliver problembørn, der handler det kun om at bruge penge på dem og ikke om måske også at bruge lidt tid på dem. Umay Opmærksomheden over for, at ens børn ikke skal slås i hartkorn med dem, som man oplever som problembørnene inden for flygtninge/indvandrere -kategorien, griber for nogle af interviewpersonerne så dybt ind i hverdagen, at det ikke alene udgør et spørgsmål om at bruge sin tid og sine penge på børnene på den rigtige måde det bliver også til et spørgsmål om børnenes almene fremtræden, f.eks. i relation til deres daglige hygiejne eller måde at tale på. 18 Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September 2013\n19 Jeg oplever, at jeg skal være en dobbelt så god forælder som alle andre. For der kommer generelt hurtigere fokus på mine børn, end på danskeres børn. Så sammenlignet med andre børn føler jeg f.eks., at mine børn skal have dobbelt så god hygiejne, være dobbelt så rene, dobbelt så velopdragne, dobbelt så lidt højrystede og opføre sig dobbelt så pænt i timerne. Janine Strategier for børnene De interviewede ønsker og forventer, at deres børn vokser op og bliver til velintegrerede, velfungerende og veluddannede mennesker. Mennesker, der kan realisere deres egne drømme og ambitioner i et moderne samfund. Forældrene har også en plan for, hvordan det skal ske. Mange af dem forsøger at lære børnene, at de skal lære at hæve sig over de etniske forskelsopfattelser og blive i stand til at tænke ud over opdelingen i dem og os. Det vil altså sige mellem danskere og ikke-danskere. Jeg vil gerne bruge hele mit liv for at sikre, at mine børn kommer til at være ordentlige mennesker. Alt det om, hvem der er indvandrer eller muslim, og hvem der er dansker det skal bare slet ikke være et issue overhovedet. De skal være hævet over det, siger Gülistan, der er 2. generationsindvandrer med tyrkisk baggrund og mor til to mindreårige børn. Uanset socioøkonomisk baggrund taler alle de interviewede om, at de der praktiserer denne opdeling, også er de familier, hvis børn bliver ballademagere. Andre nævner skolevalg som noget de overvejer grundigt i forhold til at sikre at deres børn bliver godt integrerede; og her er det vigtigt, at børnene oplever sig selv som værende almindelige børn, hvorfor gode etniske privatskoler kan komme på tale. Ruzgar, der er 2. generation af tyrkisk afstamning, er ansat på en privatskole, hvor eleverne har anden etnisk baggrund end dansk. For ham går strategien ud på, at alle uanset etnisk baggrund opnår samme grad af uddannelse og dannelse og derved bliver anerkendt som samfundsborgere på lige fod. Dette er for Ruzgar mere afgørende end børns samvær i skoletiden som et mål i sig selv. Og hvis børn af etniske minoritetsfamilier lærer mere ved at gå i separate skoler, er det bedre på langt sigt. Herved undgår børnene i nogen grad en dem og osskolegang. En del af strategien kan også være, at familien bosætter sig i et dansk parcelhuskvarter, så børnene efter skoletid har danske legekammerater. Nyt fra Rockwool Fondens Forskningsenhed September\n20 Rockwool Fondens Forskningsenhed. Nyhedsbrev (ISSN ) udgives for at informere offentligheden om resultaterne af den løbende forskning i Enheden. Nyhedsbrevet er ikke ophavsretligt beskyttet og må frit citeres eller kopieres med fornøden kildeangivelse. Ansvarshavende redaktører: Forskningschef Torben Tranæs og formidlingschef Bent Jensen. Forskningsenhedens øvrige medarbejdere er: Sekretær Michelle S. Andersen, forsker Lars Højsgaard Andersen, projektchef og seniorforsker Signe Hald Andersen, forskningsassistent Martin Engvang Roed, seniorforsker Jens Bonke, forskningsassistent Kamma Skrubbeltrang, forskningsassistent Cecilie Svane Olesen, forsker og it-ansvarlig Johannes Kaalby Clausen, forsker Peter Fallesen, forsker Jane Greve, seniorforsker Eskil Heinesen, forskningsassistent Kira Solveig Larsen, forsker Camilla Hvidtfeldt, forsker Rasmus Landersø, forskningsassistent Peter Hørlück Jessen, evalueringschef og forsker Helene Bie Lilleør, forskningsassistent Morten Harding Jensen, evalueringskoordinator Ulrik Lund-Sørensen, forskningsassistent Kristoffer Glavind, seniorforsker Marie Louise Schultz-Nielsen, forskningsassistent Bodil Wullum Nielsen, forskningsassistent Emilie Agner Damm og forsker Peer Skov. Evt. praktiske spørgsmål i forbindelse med nyhedsbrevet besvares på tlf Adresse: Sølvgade 10, 2. tv., 1307 København K. E-post: Hjemmeside:


For mange åbne faneblade i din browser? Få styr på rodet med OneTab\nMorten Brunbjerg Bech marts 5, 2014\nJeg har en tendens til at have alt for mange faneblade åbne i min browser af gangen. Det er som oftest websider, jeg enten bruger eller gerne vil huske – men ikke nok til, at jeg synes, det kræver et bogmærke. Men mange faneblade er noget rod og det lægger […]\nPyh! Jeg holdt ferie i uge 7 og fik ikke blogget. Til gengæld har de fede links hobet sig op i mit Twitter-feed. Her er links til ressourcer, jeg synes er værd at gemme. Typografi Web-bog om typografi Matthew Butterick har skrevet en web-bog om typografi i praksis. Her er […]\nMorten Brunbjerg Bech februar 7, 2014\nUgens favorit-tweets inkluderer front end hastigheds-optimering, typografi og et nyt webdesign værktøj. Front end optimering Pamela Fox har lavet forsøg med optimering af front end på forsiden af Khan Academy ved at fjerne billeder. Resultatet er en dramatisk forbedring i page performance. Se breakdown af processen her. via Chris Coyier […]\nMorten Brunbjerg Bech februar 5, 2014\nThe easiest and the fastest way to create custom and high quality code for your WordPress project using the latest WordPress coding standards and API’s. GenerateWP er et værktøj til WordPress udviklere. Værktøjet gør det nemt at konstruere de kodestumper, man har behov for i sit theme eller plugin, uden at […]\nMorten Brunbjerg Bech februar 4, 2014\n@lassekjaertw spurgte efter værktøjer til mock-ups af web-interfaces på Twitter i aftes. Jeg har selv tidligere været på udkig efter wireframing tools og har derfor en god stak links til den slags i værktøjskassen. De bedste er sjældent gratis, men man kan komme et stykke vej uden at skulle betale […]\nMorten Brunbjerg Bech januar 31, 2014\nDenne uges favorit-tweets samler især op på links til sites om typografi, legetøj, brugergrænsefladedesign og kommunikation. Typografi Typografisk inspiration: Man kan finde fine gamle typografiske specimen bøger på Openlibrary.org. Her er masser af vintage typografisk inspiration. Typographica.org har fundet “Specimens of printing types” fra 1891. Via Typographica.org Malene Hald linker […]\nMorten Brunbjerg Bech januar 24, 2014\nHer er de tweets, der havnede i mine “foretrukne” i denne uge. 21. januar Iconfinder har en fin artikel om, hvordan man kan lave en 5-stjerne rater med SVG og CSS. Det er kun front end koden, dog. Der skal lidt programmering til, hvis det skal have reel funktion. How […]\nHar du nogensinde undret dig over, hvordan man laver en stump video om til de dér gif-animationer, man efterhånden ser alle vegne? Her er en meget nem måde. Hent og installér LICEcap. LICEcap er et lille værktøj, der kan lave gif-animationer ud af et hvilket som helst udsnit af dit […]


INTERIØR // INDRETNING AF EKSTRA VÆRELSE – Meri Meri\nINTERIØR // INDRETNING AF EKSTRA VÆRELSE\nII 1 OSB BORDPLADE II 2 MENU STRING STOL II 3 IKEA PALME OG KURV II 4 RISPAPIRSLAMPE II 5 GRAFISK TÆPPE II 6 ILVA DAYBED II\nVi er jo heldige at have fået et ekstra værelse med vores nye lejlighed, og tanken er selvfølgelig, at det en dag skal bruges som børneværelse. Børn er dog ikke lige på trapperne, så spørgsmålet har været, hvad rummet indtil da skulle bruges til.\nLigesom den halvfærdige billedvæg i stuen, så er vores ekstra værelse også endt med at blive sådan et projekt, vi ikke rigtig har kunne tage os sammen til, og det er derfor indtil nu bare blevet brugt til vasketøj og opbevaring. Hvilket jo er skørt, nu vi er heldige at have et ekstra værelse, vi kan bruge til lige hvad vi vil. Derfor er det også blevet et projekt her til foråret at komme i mål med værelset.\nVi vil gerne ende med et kombineret gæsteværelse og hjemmekontor, hvor vi samtidig er enige om, at vi ikke vil kaste mange penge efter at indrette det, nu det trods alt kun er midlertidigt. Der er derfor gået lidt sport i at lede efter inspiration på Etsy, DBA og loppemarkeder, og vi begynder efterhånden at have en helt klar ide om, hvordan vi gerne vil indrette os.\nDaybed’en fra Ilva er den største udskrivning i rummet, da den koster knap 4.500 kr. Til gengæld er den så tilpas enkel, at vi forhåbentlig altid vil kunne bruge den, uanset hvordan vores stil udvikler sig. Sammen med et grafisk tæppe, store grønne planter og et par rispapirslamper, tænker jeg, at det godt kunne udgøre en hyggelig ekstra soveplads. Til hjemmekontoret vil vi gå efter en billig og nem løsning og forestiller os derfor en osb-plade som skrivebord. Derudover har vi fundet et par gamle metal stringstole i gemmerne hjemme hos mine forældre, som vi vil spraymale hvide, og så skal de udgøre det som kontorstole.\nTror I ikke, at det kunne blive ret fint?\nLIVING // STUEGLIMT OG LOPPEFUND I BAMBUS\n6. marts 2016 at 10:39\nDet lyder rigtig fint – daybed’en er godt nok flot og det lyder fedt med stolene! 🙂 Lige akkurat det der tæppe er jeg ikke så begejstret for, men så er det jo godt, at det er jer, der bor der 😉\n6. marts 2016 at 16:37\nJa, jeg tænker også, at det ville fungere ret fint – og jeg kan på nuværende tidspunkt næsten ikke vente med at komme igang med projektet, hehe.\nINTERIØR // UPDATE PÅ BILLEDVÆG\nSAMSØE SAMSØE // 4 JEG KAN LI'


Forårets teaterforestillinger i Aarhus | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nForårets teaterforestillinger i Aarhus\nForåret byder på spændende og sjove teaterforestillinger for hele familien! Om du er mest til det traditionelle børneteater, eller har mod på at involvere dig selv og dine børn i en totaloplevelse, hvor alle sanser skal i brug, så er der helt sikkert noget for dig! Find jeres forestilling i denne guide.\nSenses of Cities 1. og 2. april\nTil april kan du opleve den nye og sjove sanseoplevelse på Godsbanen! Senses of Cities inviterer børn og voksne på en opdagelsesrejse ind i deres sanser i den skøre sanseskulptur! Her kan I selv smage, lugte og føle jer frem, og bagefter skal I med skuespillerne vække dukken Lauras sanser i en musikalsk teaterforestilling. Hele oplevelsen varer i alt 55 minutter og egner sig til børn fra 3 år. Sanseskulpturen vil rejse rundt i Region Midtjylland resten af 2017.\nI Nattens Lys 4.-8. april\nPå Teater Refleksion er der urpremiere på forestillingen I Nattens lys. Det er en eventyrlig rejse ind i nattens mørke for dem, der har svært ved at falde i søvn – og for alle os andre der gerne vil vide, hvad der sker, når vi falder i søvn. Forestillingen egner sig for 3-6 årige og varer i 40 minutter. Ulvehyl og Bjørneklo 9.-12. april\nTag børnene med i Musikhuset til en forestilling, hvor I får lov til at være med! Det hele starter ved at I tager plads på det store skind på gulvet, hvor scene og publikum blandes sammen. To voksne får hovedrollerne som Høvding Ulvehyl og Høvding Bjørneklo, og alle børnene får roller som jægere, indianderbørn og heste. Lotus instruerer til en sjov og spændende fortælling, som henvender sig til børn på 3-6 år. Karius og Baktus 30. april\nI Musikhuset kan I se eller gense de to frække tandtrolde, Karius og Baktus, som elsker wienerbrød og søde sager. Den sjove historie udspiller sig i en flot og tegneserieagtig scenografi med bl.a. sæbebobler, kæmpe kage og tandhuse! Forestillingen varer ca. 35 minutter og egner sig til 4-8 årige.\nFotos: 1) Morten Fauerby 2) Senses of Cities 3) Teater Refleksion 4) Børnekulissen 5) Musikhuset pressefoto\nDans, leg og fantasi\nBørnekulissen: Med ‘Dans, leg og fant...