Cristiano Ronaldo CR7 - Stort udvalg i undertøj fra CR7 - FashionHero\nStarten på Cristiano Ronaldo CR7\nFodboldstjernen Cristiano Ronaldo fik ideen til at lave sit eget undertøj, da han en dag så Caroline Wozniackis undertøj i en forretning, som hun havde lavet i samarbejde med JBS. Ronaldo synes det kunne være sjove at have sin egen undertøjskollektion, og fik sin agent til at tage kontakt til JBS, for at forhøre om et eventuelt samarbejde. Ikke længe efter havde Cristiano Ronaldo og JBS lavet en kontrakt på at BJS skulle står for produktionen af Cristiano Ronaldo´s nye undertøjskollektion CR7.\nCristiano Ronaldo CR7 sokker og underbukser\nCR7 som er navnet på den nye undertøjskollektion kommer af Cristiano Ronaldo´s forbogstaver og 7 tallet som Cristiano Ronaldo spiller i. Den nye Cristiano Ronaldo CR7 kollektion består af sokker og underbukser, og det hele er lavet den gode JBS kvalitet. Fordi CR7 kollektionen er lavet i samarbejde med JBS har man ikke skulle bruge tid på at finde de rigtige faconer og kvaliteter. Hele CR7 kollektionen er opdateret fra dag et af, og er allerede en stor succes.\nHele den nye Cristiano Ronaldo CR7 kollektion er udviklet i et samarbejde i mellem Cristiano Ronaldo, JBS og den anerkendte designer Richard Chai. Richard Chai har blandt andet været designer hos Marc jacobs, og Donna Karan. Cristiano Ronaldo har i mange år været betaget af Richard Chai designs, og derfor var det et naturligt valg for Cristiano Ronaldo at det var kan der skulle være med designer på CR7 kollektionen.\nCristiano Ronaldos nye undertøjskollektion CR7 har i lange tid være kendt, men ingen har rigtig kendt noget til den, da logo billeder og lignende har været hemmeligholdt. Den 1. november 2013 gik de så løs de Cristiano Ronaldo på sin Twitter-profil skrev at han have designet sit eget undertøjsmærke, og at den nu vat til handel i butikkerne.Alle som har gået siden februar måneder og glædet sig til at den nye CR7 kollektion kunne endelig ånde lettet op, nu hvor CR7 endelige er kommet på hylderne i forretningerne.\nCristiano Ronaldo CR7 kollektionen\nDen nye Cristiano Ronaldo kollektion hedder naturligt nok CR7 da det er Cristiano Ronaldo´s initialer. Serien består af fire produktlinjer CR7 Luxery line, CR7 main fashion, CR7 main basic, CR7 Kids. CR7 Luxery line, består aprimært af klassiske underbukser, boxershorts og sokker i ensfarvet modeller. CR7 main fashion er den mere farverige linje som består af brief, trunks, boxers og long johns. CR7 main basic er volume klassen, hvor du få 3-packs til gode priser. CR7 main basic består af briefs, trunks, boxer, og klassiske 3-packs sokker. CR7 main basic er oftest lave i ensfarvet, men der er også modeller med en farvet elastik i livet.\nCristiano Ronaldo CR7 børn\nCR7 kids består af trunks, long johns og boxer. Alle underbukserne er pakket i 2-pack, og findes i mange smarte farver. På CR7 kids underbukser er der seje motiver med enten med Cristiano Ronaldo, eller med CR7 logoet. Alle CR7 kids underbukser er produceret af JBS hvilket gør at underbukserne har de rigtige pasformer, og er lavet i de rigtige kvaliteter.\nHistorien om Cristiano Ronaldo CR7\nCristiano Ronalo er født den 5. februar 1985 i Maderia som ligger i Portugal. Cristiano Ronaldo fik tilnavnet Ronaldo, efter hans fars ynglingsskuespiller. Cristiano Ronaldo har en bror og en søster.\nSom barn var Cristiano Ronaldos farvorithold Benefica. Allerede som 8 årige kom Cristiano Ronaldo på amatørholdet i Andorinha. I 1995 lavede Ronaldo sin første kontrakt med den lokale klub Navinoal, hvor kontrakten lød på et sæt spillertøj.\nSenere tog Cristiano Ronaldo på et træningsforløb med klubben Sporting CP, som han senere skrev kontrakt med.\nI Sporting CP var Cristiano Ronaldo den første som nogen sinde havde spillet på både U-16, U-17, U-18, B-holdet og førsteholdet inden for en sæson. I sin første kamp for Sporting PC lavede Cristiano Ronaldo to mål, og lidt senere kom han på Portugals U-17 trup.\nSom 15 årige fandt man ud af at Chriastiano Ronaldo havde en hertefejl, som kunne have haft fortale konsekvenser for hans fremtidige karriere. Ronaldo´s mor gave tilsagn til en laseroperation, hvilket gik godt, og allerede et par dage senere spillede Ronalde igen fodbold.\nCristiano Ronaldo blev opdaget i en alder af 16 årige af Gérard Houllier tidligere træner for Liverpool. Men de skrev ikke kontrakt med Ronaldo fordi de mente han skulle bruge mere tid til at udvikle sig i.\nI 2003 tiltrak Ronaldo sig stor opmærksomhed, da Sporting slog Manchester United 3-1. Spillerne fra United var så imponeret over Ronaldo´s præstation at de opfordrede Sir Alex Ferguson at hente ham til United.\nCristiano Ronaldo underskrev en kontrakt med Manchester United på 12,24 millioner pund. Ronaldo anmodede om at få nr. 28 da han ikke ønskede at have det forventningspres som var forbundet med trøje nr. 7 men Ferguson fasthold at Ronaldo skulle spille med nr. 7.\nCristiano Ronalo fik sin debut i sæsonpræmieren med Bolton, hvor Ronaldo fik en halv time. Ronaldo scorede sit første mål den 1. november 2003 på et frisparksmål.Cristiano Ronaldo fortsatte målfesten og 29. oktober 2005 scorede Ronaldo sit mål nr. 1000 i Premier League.\nI 2007 begyndte rygter at opstå omkring at Real Madrid ville købe Ronaldo, for omkring 600 milioner kr. Men ikke længe efter forlængede Ronaldo med en 5 årige kontrakt med United, til en ugeløn på 1,2 milioner kr. om ugen. Hvilket gjorde ham til dyreste fodboldspiller nogensinde.\nI 2007 fik Ronaldo andenpladsen i Ballon d?Or efter Kaká.\nI 2006 scorede Ronaldo sit første hattrick på Old Trafford med Newcastle i en 6-0 sejer\nDen 19. Marts 2008 spillede Ronaldo sin første kamp for United som anføre, hvor han også scorede de 2 mål som United vandt med. 5. juli meddelte Sky Sport at Ronaldo var interesseret i af skifte til Real madrid hvis beløbet var rigtigt, men Ronaldo stor frem og fortalte at han ville blive i klubben i mindst et år mere.\nCristiano Ronaldos skifte til Real Madrid blev endelig bekræftet den 26. juni 2009, hvor han allerede skulle starte op 1. juli Ronaldo skrev under på en 6 årige kontrakt, beløbet er aldrig blevet offentliggjort, men det menes at være omkring 97 millioner pr. sæson.\nRonaldo fik sin debut den 21. juli i en træningskamp med Shamrock Rovers F.C og scorede sit første mål i den efterfølgende kamp.


Kodeks for Udenrigsminsiteriets sociale mediekanaler\nKodeks for Udenrigsministeriets sociale medier. Udenrigsministeriet er i denne sammenhæng ministeriet i København samt alle ambassader, øvrige repræsentationer samt ambassadører.\nUdenrigsministeriet ønsker en konstruktiv dialog og opfordrer derfor til, at deltagerne holder en god tone i kommentarer og indlæg.\nVi forbeholder os ret til at fjerne kommentarer, der bl.a.:\nindeholder personfølsomme oplysninger\ner i strid med gældende lovgivning\ningen relevans har for sidens tema eller det indlæg, der kommenteres.\nVed gentagne overtrædelser af retningslinjerne ovenfor forbeholder vi os ret til at blokere brugeren. Man skal desuden overholde den pågældende platforms retningslinjer – fx Facebooks retningslinjer, Twitters retningslinjer, etc.\nHenvendelser til Udenrigsministeriet, der ønskes besvaret, skal sendes til ministeriet (fx via kontaktoplysningerne her på siden). Udenrigsministeriet foretager ikke sagsbehandling via sociale medier.\nUdenrigsministeriet deltager gerne i samtaler på sociale medier i det omfang, det er muligt. Fx kan Udenrigsministeriet ikke kommentere personfølsomme sager eller politisk følsomme sager.\nUdenrigsministeriet følger andre profiler/konti/sider på sociale medier for at holde sig orienteret og gå i dialog. De profiler/konti/sider, ministeriet følger, er ikke udtryk for enighed eller sympati med de holdninger, der kommer til udtryk på de relevante sider. Ligeledes er retweets eller favourites på Twitter eller ”likes” på Facebook mv. ikke nødvendigvis ensbetydende med enighed, men udtryk for et ønske om at ville dele information eller materiale.\nMinisteriets sociale mediekanaler monitoreres og redigeres inden for normal kontortid.\nSe her, hvor du kan følge Udenrigsministeriet på sociale medier\nUdenrigsministeriet foretager ingen sagsbehandling via sociale medier.\nHar du brug for akut hjælp i udlandet, kontakt da Udenrigsministeriets Borgerservice på tlf.: 33121112 eller e-mail: bbb@um.dk. Du kan også følge @UMBorgerservice på Twitter.\nVed generelle forespørgsler kan du kontakte Udenrigsministeriet på tlf.: 33920000 eller e-mail: um@um.dk.\nVed pressehenvendelser kontakt souschef Malene Bøgesvang på tlf.: 25267679 eller e-mail: kom@um.dk.


Sådan finder du en god vognmand Sådan finder du en god vognmand - dk-elmelund\nSådan finder du en god vognmand\nHvis du har en masse ting, der skal flyttes fra et sted til et andet, så vil det være en god ide, at få hjælp fra en vognmand. En vognmand kan sørge for transport i alle størrelser. Derfor kan det være en god ide, at gøre brug af en vognmand. Hvis du gerne vil finde en rigtig god vognmand, der kan hjælpe dig med hvad end, du skal have flyttet, så har vi lavet en liste med tre måder, hvorpå du kan gøre dette. Hvis du vil vide mere, så læs med herunder.\nDu kan altid starte med at spørge dem du kender til råds. Det kan være, at du kender nogle, som har skulle have hjælp af en vognmand før i tiden. De kan eventuelt anbefale dig, hvem de synes er god at søge hjælp fra. De vil nok også være bund ærlige, når de skal forklare, hvem du med sikkerhed kan få hjælp fra, og hvem du skal undgå.\nDu kan også altid spørge Google til råd, hvis du vil finde frem til et eller andet. Du kan for eksempel søge efter en vognmand nær dit område. Hvis du bor i eller omkring Sønderborg, så kan eventuelt søge på vognmand i Sønderborg, og se hvilke der kommer frem.\nNår du har fundet frem til de nærmeste vognmænd, så kan du begynde at sortere dem. Dette kan du blandt andet gøre ud fra anmeldelserne af de forskellige firmaer. Du kan se, hvilke oplevelser andre har haft med de forskellige vognmænd, og om det har været en god eller dårlig oplevelse. Når du har tjekket op på de forskellige, så kan du begynde at tage kontakt til dem, du tror kan hjælpe dig bedst muligt. Du kan altid ringe og høre, hvad de kan tilbyde, før du beslutter dig for, hvem du vælger.\nDerfor skal misbrugsbehandling tilpasses den enkelte\nFiks din iPhone XR skærm uden hjælp fra et værksted\nFå et flottere hjem med nyafslebede trægulve\nFå den bedste tandlægehjælp i Hjørring\nDer er få ting, der kan få et rum til at ændre sig som en omgang maling og afslibning af gulvene. Nyslebne trægulvegulve er varme og gyldne og fremhæver ens møbler på smukkeste vis. At male og få afsl [...]\nFind de mest luksuriøse bomuldssatin håndklæder online\nDerfor skal du hyre en fugemand\n19 november 2021 Cecilie Mortensen\nMassage på Vesterbro ved professionel massør\nHvad kan den lokale bedemand i Allingåbro hjælpe med?\nFind den bedste vinduespudser i Roskilde her\nSådan laver du den lækreste flæskesteg


I samarbejde med forskellige institutioner i området har vi fra september til juni lejet os ind i springhallen. Her kommer vi hver anden tirsdag og mødes med andre institutioner\nSkoven er vores nabo\nRiisvangens Børnehus ligger kun et stenkast fra Riis Skov og vi har derfor gode muligheder for at lave udflugter og aktiviteter i naturen. Vi benytter os af UNO fritidscenter 1-2 uger om året og låner også ting hos dem, når vi har specifikke temaer.\nDe seneste 3 år har vi deltaget i børnehavefestival med andre institutioner. Efter besøg og undervisning fra musikpædagoger kommer børnene ind i børnekulturhuset og optræder sammen med et band for de andre deltagende institutioner.


Rask | Spademanns Leksikon | Fandom\nForskellig betydning af rask redigér\nOrdet rask har normalt noget med helbredstilstanden at gøre. Hvis man er rask, er helbreddet godt. Men det sker dog også at ordet rask forekommer, hvor det rask intet har med helbred at gøre. For eksempel i følgende sætning:\n"Skolebørnene gik rask til, for klokken havde ringet, og de havde fri". Her betyder rask, at børnene gik i et hurtigt tempo og har slet ikke noget med børnenes helbredstilstand at gøre. Det er den genvundne frihed, der får børnene til at gå rask til.\nHvordan bliver man rask? redigér\nMan starter med at blive syg, ellers kan man jo slet ikke blive rask igen. Så finder man en dygtig og god læge, som ordinerer én noget virksomt medicin, som kurerer ens sygdom. Sådan er den helt korrekte måde at blive rask på.\nRask via mirakel eller overtro redigér\nDen slags hændelser, som overskriften for dette afsnit har, skal man altså afholde sig fra. Dels kommer der bøvl fra sundhedsfagenes fagforeninger og dels kommer der alle apotekerklagerne over nedsat salg af kvaksalve.\nEr raskhed opreklameret? redigér\nJa, det er der slet ingen tvivl om. Eftersom døden jo skal have en årsag, så er sundhed og alt, hvad der har med at være rask at gøre, blevet frygteligt opreklameret gennem tiderne. Ingen tænker overhovedet på at bedemændene og ligbrændingforeningerne også skal overleve i det kapitalistiske kredsløb.\nHentet fra "https://spademanns.fandom.com/wiki/Rask?oldid=102545"


Cuba har fået sit eget Wikipedia\nDen cubanske regering er klar med sit eget online-leksikon, der minder om Wikipedia.\nCuba kommer nu med egen version af Wikipedia, Ecured. Fold sammen\nOnsdag d. 15. december 2010, kl. 15.00\nMan skulle tro, at online-leksikonet Wikipedia efterhånden er så ,stort at der ikke er brug for andre opslagsværker på nettet. Men i Cuba har man sit eget syn på verden, og så kan Wikipedia selvfølgelig ikke bruges. Derfor har den cubanske regering nu udviklet sit eget spansk-sprogede leksikon, Ecured, som minder om Wikipedia.\nDet er lidt uklart, hvem der egentlig skal stå for den daglige drift af leksikonet, som allerede fra starten har omkring 20.000 artikler, men ligesom i Wikipedia skulle det være muligt for alle brugere at oprette og redigere artikler. Det ser dog ud til, at alle ændringer først skal godkendes af sitets administratorer.\nTil sammenligning har Wikipedia omkring 3,5 millioner artikler på engelsk og næsten 700.000 på spansk. Kun omkring 2.000 artikler er låst for redigering.\nEcured fortæller, at leksikonet skal "udvikle og udbrede viden fra alle og til alle, fra Cuba og hele verden."\nNu er det fristende at slå op på artiklen for USA for at se, hvad cubanerne skriver om deres ærkefjende. Her kan man da også læse, at De Forenede Stater er et imperium, der har udvidet sit territorium med magt og udbyttet andre landes naturressourcer.\nUSA bruger en fjerdedel af verdens energi, men en tredjedel af landets indbyggere har ikke adgang til lægehjælp, lyder de lidt tvivlsomme fakta i det cubanske leksikon.\nHeldigvis kan man jo foreslå sine egne ændringer, hvis man er uenig med artiklernes indhold. Det skulle være helt risikofrit – i hvert fald hvis man ikke bor på Cuba.


Jeg er meget interesseret i alle de søfolk der sejlede under krigen og jeg er ved at lave en database med alle de oplysninger jeg kan finde om hver enkelt person eller skib. Indtil videre går det rigtig godt med at registrere det jeg har af oplysninger, men jeg ville frygtelig gerne vide mere om skibene eller de enkelte søfolk - lidt eller meget alt har interesse, så hvis du læser dette og ved noget om en eller flere skibe/personer eller har fotos af skib/person så må du meget gerne kontakte mig via kontaktsiden her på hjemmesiden\nNår jeg får samlet nogle historier vil de komme her på siden i første omgang er det nok de skibe, hvor der har været dødsfald pågrund af krigshandlinger\nDet første danske skib der blev sænket var Vendia, men hurtigt fulgte mange andre.\nS/S Vendia af København, 1150 Reg. T. Br. Bygget 1924. På Rejse fra Fåborg til England i Ballast.\nDe forenede Kulimportørers damper Vendia, blev uden varsel beskudt og torpederet af en tysk ubåd, i Nordsøen allerede den 30.september 1939. Skibet gik tabt og 11 danske søfolk omkom, kun seks mand overlevede. Alle seks overlevende mødte op til søforhøret den 2. oktober og de fortalte: Fra skibet observerede man kl. 11.15 en ubåd der hastigt nærmede sig, skibet stoppede straks og der blev afgivet lydsignal med dampfløjten for at tilkendegive at skibet var stoppet, men alligevel affyredes en torpedo fra ubåden, som kun lå 150 meter væk. Torpedoen ramte skibet agter og den voldsomme eksplosion rev hele agterskibet af, som straks sank og tog de besætningsmedlemmer med sig, der opholdt sig her. De tilbageværende på forskibet sprang overbord og blev taget ombord i ubåden, som derefter beskød forskibet til det også sank.\nDe 6 overlevende blev senere sat ombord i det danske skib s/s Svava, der lå i nærheden. Svava fik ubåd chefens tilladelse til at fortsætte rejsen mod København, med de 6 overlevende ombord, men inden besætningen måtte forlade ubåden, blev Vendias kaptajn Johan Peter Lund, bedt om at sætte sin underskrift på en blok, hvorpå Vendias navn og tonnage stod. Senere havde ubådskaptajnen udfyldt sedlen med oplysninger om at Vendia var drejet mod ubåden, havde nægtet at stoppe og havde forsøgt at sejle ubåden ned. Et lignende stykke papir måtte en svensk kaptajn fra det svenske skib Gun, udfylde senere samme dag, da han stod i samme situation.\nAf søforhøret og alle andre oplysninger der kunne fremskaffes, fremgår det tydeligt at intet kan bebrejdes Kaptajn Lund og hans besætning\nS/S Ove Toft af København, Tilhørenede damskibsselskabet Jutlandia. 2135 Reg. T. Br. Bygget 1921 af Staal. På Rejse fra Immingham til Gøteborg med Kul.\nForlist efter Eksplosion d. 3/12 39 i Nordsøen; 6 Omkomne.\nKl. ca. 1230, da Ove Toft befandt sig ca. 30 Sømil Øst for Longstone, indtraf en voldsom Eksplosion midtskibs,\nhvorved Bagbords Redningsbåd blev splintret. Styrbords Redningsbåd, der var stærkt beskadiget, blev\nsat paa Vandet, men inden Fangelinen blev kastet los, sank Ove Toft og Båden blev trukket med ned, hvorved\nFangelinen brækkede og Båden kom op med Bunden i Vejret. 15 Mand af Besætningen reddede sig dels på Redningsflåden dels paa forskelligt Vraggods og blev kort efter optaget af to svenske Dampskibe.\nEfter krigen er det kommet frem at Ove Toft blev sænket af U 31 med kaptajn Johannes Habekost.\n1. Maskinmester Rasmus Albertsen Nielsen af Hellerup,\n2. Maskinmester Ole Agger Christensen af Frederikshavn, Maskinassistent Carl Chr. Hansen af Faaborg,\nHovmester Niels Aage Sylvest Sørensen af København,\nKok Poul L. E. Trauschke af Klampenborg\nFyrbøder Henry Emil Lindbjerg.\nS/S Scotia af København, 2400 Reg. T. Br. Bygget 1923 af Stål. På rejse fra København til Burntisland i Ballast.\nForlist efter Eksplosion d. 7/12 39 i Nordsøen; 19 Omkomne.\nKl. ca. 005, da Scotia, der var i Følge med S/S »Hafnia« af København, befandt sig paa 57°18 ' N. Brd., 2°14 ' Ø. Lgd., indtraf en voldsom Eksplosion, og Skibet begyndte straks at synke.\nBesætningen gik straks i Bådene, Føreren og 2. Styrmand kom i Styrbords Redningsbåd og den øvrige Besætning i Bagbords Redningsbåd, og efter 3—5 Minutters Forløb sank Scotia.\nD. 8/12 Kl. 14 blev Føreren og 2. Styrmand optaget af en svensk Damper, der landsatte dem i Kopervik. Da der intet er set eller hørt\nfra den øvrige Del af Scotias Besætning, maa Bagbords Redningsbåd antages at være forlist med alle ombordværende.\nAf en af Hafnias Besætning afgivet Forklaring fremgaar, at Kl. ca. 23 GMT., da Hafnia. befandt dg paa ca. 7°31 ' N. Brd., 2°17 ' Ø. Lgd. og havde Scotia i en Afstand af ca. 1,3 Sømil, hørtes en Eksplosion, og Scotias Lanterner forsvandt med Undtagelse af Lysene agter. Roret blev lagt hårdt Styrbord og Kursen ændredes mod Scotia, samtidig med, at Bådene blev gjort klar til Udsætning. Fra Scotia hørtes en svag, stærkt aftagende Fløjtetone, som besvaredes med 1 kort Tone med Dampfløjten. Ca. 10 Minutter efter Eksplosionen var hørt sås noget, som blev antaget for Scotias Agterende; men som\nstraks efter forsvandt; samtidig hørtes Nødråb tværs om Bagbord. antagelig 2—3 Skibslængder borte. Kursen ændredes således at Hafnia holdtes gående med Vind og Sø lidt ind om Bagbord, og Skibet antoges at måtte drive hen over Ulykkesstedet. Der sås en Del Vragrester og døde Fisk. Styrbords Redningsbåd blev bemandet,\nog Affiringen påbegyndtes, men i det samme sås et Par Blink, som senere gik over til at vise fast, kraftigt Projektørlys, der hurtigt nærmede sig, og som viste sig at hidrøre fra en\nUndervandsbåd, der løb op langs Hafnias Styrbords Side i en Afstand af ca. 1 1/2 Skibslængde. Da U-Båden var ca. 2 Stregerforan for tværs, slukkedes Lyset.\nDa det med U-Båden i Nærheden blev anset for farligt at\nsætte Båd på Vandet, blev Afliringen af Redningsbaaden stoppet. Hafnia holdtes gående på Ulykkesstedet, idet der holdtes skarp Udkig. Ca. 15 Minutter senere sås U-Båden påny uden Lys kommende langsomt op paa Styrbords Låring og passerede Hafnia på Styrbords Side i en Afstand af ca. 1 1/2 Skibslængde. Da\nU-Båden var forsvundet, blev Hafnia manøvreret rundt, for at gå tilbage i Læ af Ulykkesstedet; men da s kibet var vendt, sås en kraftig, afvisende Blinken med Projektør. Maskinen beordredes\nstraks Fuld Kraft Bak, hvilket blev tilkendegivet med 3 korte Toner med Dampfløjten. Kort efter beordredes Maskinen Fuld Kraft Frem og Roret blev lagt hårdt Styrbord, hvilket blev tilkendegivet med 1\nkort Tone med Dampfløjten, og Skibet holdtes derefter op mod Vinden med mindst mulig Styrefart. Bagbords\nRedningsbåd blev affiret til Lønningshøjde. Under Affiringen sås paany kraftige, antagelig afvisende blink med Projektøren fra U-Båden, der lå agterude. Efter at Hafnia i ca. 1 1/2 Time havde krydset ved Ulykkesstedet, besluttedes det at holde Skibet gående i Nærheden af dette indtil Daggry. Kl. ca. 8 påbegyndtes\npåny Eftersøgning, og der observeredes en Del Vraggods. Fra Kl. ca. 11 sejledes langsomt\nfor Vejret for Eftersøgning af Både eller Flåder, som drev for Vinden. Kl. ca. 1245 blev det efter et afholdt Skibsråd besluttet at indstille Eftersøgningen og fortsætte Rejsen.\n1. Styrmand Achen,\n1. Maskinmester Thorvald Andersen,\n2. Maskinmester Hans Lars Holger Hansen,\nMaskinassistent Børge Hansen\nHovmester Rysgaard alle af København,\nKok Truels Georg Flaathen Nielsen af Aarhus,\nMessedreng Aksel Henry M. Knudsen af København,\nMatros Otto Christiansen af Herning,\nMatros Viggo Hansen af København,\nMatros Hagbard Emanuel Poulsen af Dronningslund,\nMatros Knud Edmund Olsen af Svendborg,\nLetmatros Harald Viktor Rasmussen af Voersaa,\nLetmatros Orla Ivar Olesen af Fristed Gørløse,\nUngmand Villy Niels Kristian Christensen af Aarhus,\nFyrbøderne H. A. Sørensen og Harry P. C. Frederiksen begge af København,\nFyrbøder Jens Møller Nielsen af Randers,\nFyrbøder Valdemar Johannes Jensen af Vestbirk\nsamt Fyrbøder Franz Kuzniar af Gotenhafen.\nS/S Bogø af København, 1214 Reg. T. Br. Bygget 1920 af Stål. På Rejse fra Göteborg til Methil i Ballast.\nForlist efter Eksplosion d. 17/12 39 i Nordsøen; 14 omkomne.\nSøforhør i København d. 28/12 39. Forlisanmeldelse dat. København d. 4/1 40.\nKl. ca. 5.15, da Bogø befandt sig ca. 75 Sømil Ø. af May Island, indtraf en voldsom Eksplosion i Forskibet.\nSkibet rejste sig med Agterenden næsten lodret i Vejret og sank derpaa i Løbet af ca. 1 Minut. 3 Mand af Besætningen bjergede sig op paa Redningsflaaden, der flød paa Vandet, og blev d. 18/12 Kl. ca. 3.30 optaget af en britisk Trawler. Denne britiske trawler blev den 19. december beskudt og sank, men endnu engang lykkedes det de 3 fra Bogø at redde livet og de blev senere samlet op af en svensk damper.\nSkibsfører Peter Christian Wilhelm Franzen af Hellerup,\n1. Styrmand Jens Vilhelm Holger Jensen af København,\n2. Styrmand Peter Frederik Johansen af Kastrup,\n1. Maskinmester Søren Alexander Christensen af København\n2. Maskinmester Axel Peter Larsen af København\nHovmester Preben Bajer af København\nKok Harry Aarre af København,\nMatros Hans Bernhard Have af Odense,\nMatros Christian Carl Marinus Christensen af Frederikshavn\nLetmatros Martin Fredegod Marinus Andersen af Frederikshavn, Letmatros Johannes Thomsen af København,\nUngmand Carl Højmark Christian Christensen af Frederikshavn,\nFyrbøder Bruno Castor Villy Albert Nielsen af Esbjerg\nMessedreng Aage Hjort Andersen af Hjørring.\nEt par af de overlevende P.F. Scheel og Max Bøje Larsen fortæller i en gammel bog jeg har:\nScheel: Vi var midt i december gået fra Gøteborg til Methil i Skotland, hvor vi skulle hente en last kul til Odense. På strækket over Nordsøen var vi alle klar over, at vi måtte belave os på krigsforlis og vi sov derfor med tøjet på og havde vore nødvendige ting pakket sammen for det tilfældes skyld, at der skulle ske noget. Men det var hidtil gået godt og da vi hen mod aften søndag den 17. fik landkending af Skotland, regnede vi derfor med at kunne være inde i løbet af få timer.\nVi mente faktisk, at vi havde klaret den, frivagten gik rigtig til køjs og så - en halv time efter, netop som det var blevet mørkt, skete det!\nVi blev ramt af en torpedo eller løb på en mine, som eksploderede med et vældigt brag lige agten for 2-lugen. Larsen her og jeg havde frivagt, men det kan nok være vi kom ud afkøjerne og røg ud på dækket. Vi havde en redningsbåd med motor, den ville jeg hen til og måtte derfor løbe tværs over 1-lugen for hurtigt at nå derhen, men ved eksplosionen var alle lugedækslerne slået bort og da jeg ikke lagde mærke til det på grund af mørket, sprang jeg lige ned i lasten, der var 6-7 meter dyb.\n"Ja det så rædsomt ud" Udbrød Larsen, ham ser jeg aldrig mere, tænkte jeg; men så fik jeg jo nok at gøre med at redde mig selv, for jeg var klar over at nu var det livet det gjaldt.\n"Der var slået et mægtigt hul i skibssiden" fortsatte Scheel og samtidig med at jeg rasler ned, fosser søen som et helt vandfald gennem hullet, vælter op gennem lugen og tager mig med og slynger mig udenbords. Alt sammen i løbet af bare et par minutter - Det var vel nok et mirakel, ikke? I samme nu forsvandt Bogø i bølgerne!\nLarsen her nåede lige at komme op på vor redningsflåde, da han ser en kammerat ligge og plaske ved siden af. Det var Letmatros Poul Petersen, som havde haft rortørn. Han fik ham hjulpet op på flåden og de to holdt nu udkig efter om der var andre, de kunne hjælpe og så fik de øje på mig, der svømmede hen imod dem og dårligt kunne klare den længere, fordi jeg var meget medtaget og havde fået et stort sår i hovedet efter turen i lastrummet. Men de fik mig altså bjærget og det skønt det var bælgmørkt, og der stod en svær sø med vindstyrke 8. Vi kunne også høre flere ligge og råbe, men der var jo ikke andet at gøre end at råbe igen for at varsko, hvor flåden var. Efterhånden kvaltes råbene ude fra søen og vi forstod snart, at vi tre nok var de eneste, der var reddet af vor 17 mand store besætning.\nVi to fyrbødere havde ikke meget tøj på og frøs slemt, så Petersen, der var fuldt påklædt, lånte os så meget af sit tøj, han kunne undvære. Det var en hård nat, kan de tro - hundekoldt og søerne vaskede stadig hen over flåden. Vi døjede noget den nat, men heldigvis løjede det mere og mere af og i løbet af den kommende dag så vi flere skibe. Desværre fik ingen af dem øje på os. På flåden var der fastsurret en kasse, som indeholdt raketter, tændstikker, et primusapparat og sprit. Vi tændte primussen for at få lidt varme, da Larsens fødder var blevet helt følelsesløse af kulde.\nDagen sled sig hen og mod mørkningen så vi et par skibe til og sendte raketter op, men ingen af dem så det og vi brugte forgæves alle raketterne. I nattens løb tændte vi af og til primussen for at varme os lidt, men en pokkers lang og trøsteløs nat blev det alligevel. Og så - - hen på morgenstunden, da vi havde været på flåden i godt 36 timer, så vi et skib holde lige ned mod os! Vi vinkede og prajede alt det vi orkede og vi blev set! Jeg kan ikke fortælle hvor glade vi blev, men det kan de nok selv tænke dem til.\nDet var en engelsk trawler "River Earn", som tog os op og behandlede os vældigt fint. Vi fik tørt tøj på, god mad, øl og tobak og snart efter lå lunt og gassede os i en varm køje, mens vi frydede os over at være blevet frelst. Nå da vi så var kommet til kræfter igen, gav vi selvfølgelig en næve med, hvor det behøvedes. Jeg har nemlig også sejlet som matros, og tog derfor rortørn og som jeg nu dagen efter står der og drejer på rattet, får jeg pludselig øje på en flyver. Naturligvis troede jeg, at det var en engelskmand, og da jeg havde varskoet for den, og de øvrige også havde set den, mente de det samme - men det var bare løgn, det viste sig snart at det var en tysker - - -\nDen begyndte nemlig straks at bombe os og skyde med maskingeværer. Petersen var nede i maskinen, men jeg fik omgående ham og de andre prajet op og så gik vi alle igang med at ta´ surringerne af jollen og smide den i vandet. De kan bande på, det gik kvikt med at komme i den og væk fra skibet, men desværre var den læk som et sold, så et par stykker af os fik straks job med at øse læns. Der var ikke gået mange minutter, efter at vi havde forladt trawleren, før flyveren sendte den en fuldtræffer, så den omgående gik til bunds! Efter dette beskidte stykke arbejde forsvandt han den - - - .\nMen vi var vel rejst, hva´? En stærkt overbelastet jolle, som stadig måtte øses - - - tænk dem vi måtte sågu kalfatre den med både tøj, brød og tobak, men trawler skipperen var ligegodt en gæv gut, som ikke bare forstod at holde os til vinden med at ro og øse, men også holdt modet oppe hos os.\nVi lå og rakkede i jollen i lige 36 timer så var der en svensk damper som hed "Triton" og var på rejse fra en norsk havn til Malmø, der så os og tog os ombord.\n"Fra nosk havn, til Malmø"?\nJa, den er rigig nok, forstår de, for vi var jo både med flåden og trawler jollen drevet med vind og strøm nordøst i, så vi lå godt oppe ad Norge til. Den svenske kaptajn tilbød at tage os ind til Norge i stedet for til Malmø og det ville englænderne selvfølgelig helst. Derfor blev vi alle sat ind til en lille by der hedder Kobberviken og der sagde vi farvel til trawler folkene og rejste hjem til Danmark, efter at vort rederi havde sørget for os med penge og ekvipering og de kan tro, at der blev glæde i hjemmene, da de så os - ikke sandt, Larsen?\nLarsen nikkede bifaldende og så var der jo ikke mere at sige til den historie.\nEfter krigen blev det klart at Bogø´s forlis skyldes en torpedo affyret fra U 59 med Kaptajnløjtnant Harald Jürst som chef. Harald Jürst nåede at sænke 15 skibe og total skade 1 skib inden han selv blev sænket den 28. november 1940\nM/S Chile af København, 6956 Reg. T. Br. Bygget 1915 af Stål. ØK\nPå rejse fra Capetown til Freetown blev Chile den 7.december 1942 kl. 21.30 angrebet af en ubåd, som affyrede to torpedoer mod skibet uden at ramme, men fra Chile kunne man se skumstriberne fra torpedoerne da de passerede stævnen med få meters afstand og fra skibet gik man starks igang med afværgende zig zag manøvrer, men efter ca. 20 minutter ramtes det dog af to torpedoer, som eksploderede i maskinrummet. Eksplosionen var så soldsom, at at det fra broen så ud som om hele maskinhuset faldt sammen som et korthus.\nEn redningsbåd blev beskadiget, men de to andre både kom i vandet bemandet med de 37 overlevende af skibets 44 mand store besætning. 2 mand blev senere bjærget fra vandet. Fire danske og en polsk mand omkom, formodentlig dræbt af selve eksplosionen. Nogle minutter efter torpederingen rejste forskibet sig i vejret og sank kl. 22.03\nDe overlevende blev opdaget af et britisk patrulje og landsat i Freetown.\nI ovennævnte stykke som jeg har fundet i en bog står der fra skibet gik man starks igang med afværgende zig zag manøvrer, til det har jeg fået følgende kommentar:\nMin eneste kommentar er det med zig-zag manøvre. Det er mig bekendt ikke noget skib i den klasse kan. I dette tilfælde var der bare tale om at den ene af de to motorer man har i sådan et skib beordredes til at sejle modsat den anden motor. Det der så sker er at skibet drejer sig hurtigere end man normalt kan bare med rorert. Ideen var meget enkelt den at hvis man vendte skibet halvvejs så ville man udgøre et meget mindre mål for det næste hold torpedoer. Især da hvis man havde stævnen op imod ubåden, så kunne man måske endog gøre et forsøg på at vædre den. Mern man havde en rimelig chance for at slippe væk, da ubåden ville skulle have tid til at lade på ny efter affyring af fire torpedoer. Men altså ikke noget med zig-zag – bare en manøvre der bevirkede at man kunne vende halvvejs hurtigt hvorved ugåden havde kun bagenden eller stævnen at sigte på i stedet for hele skibets bredside.. Det er præsist som i en køretøj med larveføder, hvis du vil vende hurtigt sætter du den ene side til at køre stik modsat den anden side\nNedennævnte stykke er skrevet af Robert Ørsted Jensen\n(artiklen har tidligere været bragt i Langelands Avis 1995 i 50-året for Danmarks befrielse)\nPå Rudkøbing kirkegård kan man i dag se en lille mindesten på familiegravstedet for pæreskipper Rasmus H. Jensen omhandlende hans ældste søn, Aage Christian Jensen (1893-1942). Aage var bare én blandt mange danske søfolk som satte livet til i kampen mod den nazistiske krigsmaskine. I efterkrigstidens historieskrivning er disse søfolks indsats imidlertid ofte blevet sat i skyggen af den nære og hjemlige frihedskamp. Aage Christian Jensens, maskinchef (dengang kaldet 1´ste mester) på ØKs dieseldrevne motorskib Chile, meldte sig til tjeneste på engelsk side allerede i slutningen af april 1940. Hans indsats sluttede imidlertid brat 2 år efter. To torpedoer gik ret ind i hans maskinrum hvor de detonerede med stor kraft. Aage blev 49 år. Han efterlod sig sin mor, hustru og en 14 årig søn. Hans indsats, ikke mindst i de sidste minutter af hans liv, bevirkede at hans efterladte modtog en række hædersbevisninger. Foruden den danske frihedskamps årlige hædersgave, tilsendte den britiske regering en medaljerække; "the 1939-1945 Star", "the Atlantic Star", "the Burma Star" samt den britiske Krones "1939-1945" udmærkelse. Bag disse gemmer sig følgende historie.\nOm morgenen den 9. april, hvor de nazistiske styrker besatte Danmark, befandt Aage's skib sig i Malagabugten på vej fra Singapore til havnebyen Kauhsiung på Taiwan. Det var derfor først om torsdagen den 11. april, hvor de afgik efter losningen af 2 tusind tons gods, at skibets besætning fik den overraskende meddelelse om hjemlandets skæbne. De var da undervejs til Bangkok med 2 tusind tons jernbaneskinner.\nSamtalerne ombord var præget af både forvirring, ængstelse og harme. Men det var først efter modtagelsen af et telegram fra myndighederne i Saigon, at det for alvor gik op for officerer og besætning på Chile, at begivenhederne hjemme ville påtvinge dem en række skæbnesvangre beslutninger. Telegrammet beordrede således skibets daværende kaptajn Chr. Nielsen til omgående at ændre kurs og sejle til det da tysk kontrollerede Saigon. Og noget senere skærpedes denne ordre, idet man fik besked på at opgive sin position, således at en tysk destroyer kunne danne eskorte.\nAages reaktion på disse begivenheder var en blanding af bekymring for familien derhjemme og en stærkt tiltagende afsky og harme over hvad der var overgået hjemlandet. Sympatien for det nazistiske tusindårsrige havde altid befundet sig på et meget meget lille sted hos pæreskipperens søn Aage, som havde sine rødder i en radikal og frihedselskende Langelandsk skipper og husmandsfamilie fra Rudkøbing og Sydlangelands Ristinge, eller ”på Restinge”, som det hedder i den egn. Fra stadig tiltagende skepsis, havde han med tiden oparbejdet en dyb modvilje og vrede. Ikke mindst under indtryk af Hitlers hysteriske og hadefulde taler og den stadig tiltagende krigstrussel. Også de øvrige officerer og besætningsmedlemmer var præget af ængstelse og harme. Harmen blev ikke mindst styrket af, at man fra skibets dæk igennem de foregående år, magtesløst havde måttet se hvordan besætninger og venner fra andre skibe én efter én satte livet til, medens de nazistiske ubåde bar Hitlers ekspansions drømme ud på verdenshavene.\nDet var således ikke svært at mobilisere den enighed og moralske opbakning fra mandskabet, som medførte at kaptajnen slukkede for radiostationen og i stedet satte kursen mod Singapore for at lade skibet gå i engelsk tjeneste. Onsdag den 22. maj 1940 tog kriseretten i Singapore skibet under behandling og det britiske flag hejstes. Herefter besluttede hele mandskabet, uden undtagelse, at underskrive de britiske betingelser. Chile kunne derefter, med samme besætning men under nyt rederi, "United Baltic Corporation", indsættes i den stadig skærpede kamp for at holde det britiske moderland materielt forsynet under krigen mod det nazistiske Tyskland.\nPå sin første rejse under engelsk flag passerede Chile den 21. juli 1940 Cape Town i Sydafrika, med kurs mod Freetown i den vestafrikanske stat Sierra Leone. Herfra sejlede man i konvoj nord om Skotland til Tilbury dokkerne ved London. Den første losning i Tilbury var et sandt mareridt for mandskabet selvom den gennemførtes på kun 24 dage. Dag og nat heglede de tyske bomber ned over dokkerne, som i denne fase af krigen udsattes for præcisions bombninger med henblik på at stoppe de engelske forsyningslinjer.\nI de efterfølgende år fortsatte Chile sine rejser på en tilsvarende sejlrute, fra Fjernøsten uden ledsagelse, og derefter i konvoj fra Freetown til England. Captain Nielsen var nu gået i land og første styrmand Niels Erik Bom overtog kommandoen. Men fjenden lærte sig i stigende grad at angribe de britiske skibe allerede inden de gik i konvoj og det var netop et sådant angreb som til sidst beseglede Chiles skæbne.\nOm aftenen søndag d. 7 juni 1942 havde den italienske ubåd "Da Vinci" længe ligget på lur efter bytte på ruten mellem Cape Town og Freetown. Ubåden, der var opkaldt efter den berømte kunstner og videnskabsmand Leonardo da Vinci, var da under kommando af den 30-årige kaptajn Luigi Cellani Longanesi som var meget ivrig efter at kunne vise rapporter om sine sænkninger. Samtidig nærmede Chile sig i jævn hastighed den position som skulle blive hendes sidste, positionen 4,17' Nord og 13,48' Vest i den vestlige udkant af det såkaldte Guinea bassin lige syd for Elfenbenskysten. Chile var som sædvanligt undervejs til konvojen som ville afgå fra Freetown.\nChiles maskinchef, Aage Christian Jensen befandt sig i sin kahyt over dækket, da man kl. 21.30, uden forudgående varsel, observerede kølvandsstriberne fra 2 torpedoer. Begge torpedoer krydsede skibets bov fra bagbord til styrbord uden at ramme. Men alle ombord var fra da af klar over at ubåden måtte havde fejlberegnet Chiles hastighed, hvorfor det kun ville være et spørgsmål om minutter inden det næste angreb ville komme, denne gang med større præcision.\nKaptajn Niels Erik Bom, beordrede derfor øjeblikkelig Chile i fuld hastighed, og samtidig drejet over i en skarp vinkel således at det ville ligge parallelt med torpedoernes kølvandsstriber og dermed udgøre det mindst mulige mål for det næste torpedoangreb. Kanonen blev bemandet, der blev sørget for ekstra udkig, og alarm blev givet til det resterende mandskab om at samle sig ved redningsbådene. Samtidig hermed, nærmere bestemt kl. 21.35, afsender skibets telegrafist Kaj Juul Christensen advarsels signal; "SSSS 4,17 nord 13,48 vest - Chile - set Kølvand af 2 Torpedoer kl. 21,30/7". Den angivne position er cirka 800 km stik syd for Freetown i den nuværende afrikanske stat Sierre Leone og 550 km syd sydvest for Monrovia i staten Liberia.\nAage besluttede øjeblikkelig og uden tanke for egen sikkerhed, at undsætte 2´mesteren Einer Rasmussen. På daværende tidspunkt var 2´mesteren alene i maskinrummet med den polske smører Kaminski og Aages position som maskinchef (det hed ”første mester” dengang), har sikkert medført at han så det som hans pligt at gå ned og hjælpe sine mænd i denne vanskelige situation. Aage har utvivlsomt ment at de med fælles indsats ville have en større chance for nå at vende skibet i tide. Chile var udstyret med to motorer, ved at igangsætte begge og lade dem køre modsat hinanden ville man kunne forøge skibets vendehastighed betydeligt og dermed vinde tid til at rede mandskab og måske endog skib.\nMen, operationen lykkedes ikke! Klokken 21,50, tyve minutter efter at de første torpedoer var observeret, ramtes maskinrummet i bagbordsside af det næste hold torpedoer i et øredøvende drøn.\nEksplosionen var så voldsom at det fra dem som stod på broen efterfølgende blev beskrevet som om "hele maskinhuset faldt sammen som et korthus". Begge maskiner stoppede med det samme, alle Lanternerne gik ud, maskinrummet fyldtes med vand og agterenden begyndte øjeblikkelig at synke.\nDer blev straks givet ordre til at forlade skibet. Den bagbords redningsbåd der indeholdt skibets redningsbåds radioudstyr og skibets papirer blev beskadiget og forliste ved eksplosionen. Men den styrbords redningsbåd samt motorredningsbåden blev firet i vandet og kom klar med 37 af skibets 44 mands besætning. Yderligere 2 mand blev fra redningsbådene fisket op af vandet. Klokken 22.03, cirka 13 minutter efter at Chile var truffet i maskinhuset, rejste hun sig med forstævnen lodret i vejret og sank.\nAage Christian Jensen, samt 2´ mesteren og maskinsmøreren formodedes alle dræbt i eksplosionsøjeblikket. Overkokken og 3´die' mester mentes ligeledes dræbt ved eksplosionen, man havde set dem forlade bådpladsen, rimeligvis for at hente personlige ejendele fra deres kahytter.\nMen alt i alt slap Chiles besætning fra forliset med kun få omkomne, hvilket givetvis skyldes at alle, officer såvel som mandskab, havde optrådt med "ulastelig ro og disciplin, før såvel som efter de forlod skibet", som kaptajnen efterfølgende formulerede det.\nRedningsbådene forblev, hele natten og frem til tre timer efter daggry, samlet på det sted hvor skibet var gået ned, i et forfængeligt håb om at finde flere overlevende. Vejret angives som roligt selvom det "var skyet og meget mørkt".\nOm mandagen, den 8. Juni kl. 8,38, efter knapt 10 timer på havet, blev de overlevende samlet op af det engelske patruljeskib, H.M.S. Spaniard, som fortsatte eftersøgningen af arealet i omtrent 6 timer, uden af nogen af de savnede blev fundet. "En mængde flydende vraggods blev observeret tillige med tre store og tre små redningsflåder, som alle var tomme."\nFørst 2 måneder senere, den 25. august 1942, kunne det danske udenrigsministerium give ØK meddelelse om, at Chile var totalforlist. Ministeriets meddelelse blev givet på basis af et telefontelegram fra gesandtskabet i Stockholm, der igen var baseret på en Washington meddelelse om, at ØK i USA var blevet underrettet af de britiske myndigheder. De danske aviser kunne kun give yderst sparsomme oplysninger om disse danske søfolks skæbne, da den danske presse jo som bekendt var undergivet tysk censur.\nVi, Aage Christian Jensens efterladte, havde som så mange andre i de år, lidt et umådeligt tab som familien aldrig kom over. En søn, ægtemand, far og farfar, et bredtfavnende, begavet, reflekterende og på mange måder spændende, varmt og et enestående hæderligt menneske, var ikke længere! Vort liv var blevet afgørende fattigere. Der var fra og med den 7. juli 1942 et stort hul i vores familie som aldrig igen lod sig udfylde.\nMen vi bærer stadig mindet og stoltheden over at være familie, efterkommere og bære navnet og mindet om et menneske som ydede sit bedste på et tidspunkt vor en indsats var påkrævet og som befandt sig i en situation hvor en sådan kunne ydes med stor virkning. Men ikke mindst også et menneske som i et afgørende øjeblikke evnede at vælge og handle, og som endte med at betale den ultimative pris for sin indsats i en afgørende kamp mod despoti, menneskelig uværdighed og fornedrelse. Aage var bare en af næsten 100 ØK-søfolk som ofrede deres liv i kampen for vores, Danmarks, Europas og Verdens frihed og ret til selv at vælge. En frihed som så mange andre danske søfolk og deres familier og landsmænd ofte har taget for givet i efterkrigstiden.\nDe omkomne fra Chile var: 1'ste Maskinmester Aage Christian Jensen (* 4/7 1893), 2'den Maskinmester Einar Marinus Rasmussen (* 1/2 1904), 3'die Maskinmester Bertel Marinus Augustsen (* 23/5 1910), ’den polske Smører’ Kaminski samt Overkokken Louis Hess.\n145 danske skibe kom i løbet af krigen under Engelsk kontrol\nPå besættelsesdagen lå 48 skibe i skotske havne, 38 i engelske og 2 i walisiske havne, eller de befandt sig i farvandet omkring Storbritannien. De der lå i havn blev nægtet udklarering og blev derefter beslaglagt\nInden udgangen af april var yderligere 49 skibe kommet til – dels frivilligt eller opbragt til søs og ført til engelsk kontrolleret havn. Ved udgangen af april var 127 skibe underlagt engelsk kontrol. Fra maj 40 til marts 44, kom yderligere 18 skibe til. I alt 145 skibe tilhørende 37 forskellige rederier – de kom til at udgøre en væsentlig hjælp til den engelske handelsflåde. De 145 skibe dannede også grundlaget for den erstatning for brug og i 69 tilfælde desuden for tab, som benyttedes ved det finansielle opgør mellem Danmark og England efter krigen\nDe 69 forlis nævnt kronologisk (i parantes antal af omkomne danskere)\n25.04 LILY minesprængt ved Aberdeen (15)\n03.06 EDV.NISSEN sænket i Dunkerque som havnespærring (0)\n04.06 HOLLAND sænket i Dunkerque som havnespærring (8)\n?.06 KAUPO sænket i Dieppe som havnespærring (0)\n29.07 GRØNLAND Luftbombet i den engelske kanal, slæbt til Dover, sænket af nye bomber (0)\n29.08 ASTRA torpederet i Nordatlanten af U-100 (0)\n15.09 HALLAND Luftbombet (6)\n24.09 TACOMA skudt i brand af engelske krigsskibe (3)\n08.10 BELLONA Luftbombet (5)\n17.10 FRANKRIG Minesprængt(0)\n23.11 LEISE MÆRSK torpederet ved Pentland Firth af U-100 (15)\n28.11 IRENE MARIA torpederet af U-95 (19)\n15.12 N.C.MONBERG Torpederet ud for Harwich (0)\n07.01 H.H.PETERSEN Minesprængt i Nordsøen(0)\n09.02 DAGMAR (DFDS)Luftbombet (4)\n15.02 PARIS kollideret med norske SELVIK (0)\n19.02 ALGARVE Torpederet af Schnellboot S-102 (19)\n19.02 RIGMOR Luftbombet i Den engelske Kanal (0)\n16.03 CHILEAN REEFER sænket af kanonild fra lommeslagskibet GNEISENAU (1)\n21.03 LONDON Luftbombet ud for Swansea (4)\n24.03 AGNETE MÆRSK torpederet af italiensk ubåd VINIERO (21)\n06.04 OLGA Luftbombet nord for Irland (1)\n07.04 ELISABETH (Progress) Torpederet i Bristolkanalen (13)\n11.4 MARIE MÆRSK Luftbombet i Piræus (6)\n01.05 SAMSØ Torpederet af U-103 (1)\n17.05 ELEONORA MÆRSK Luftbombet i Sudabugten (0)\n09.06 DAGMAR (JL) Luftbombet ud for Bournemouth (3)\n09.06 DIANA Luftbombet ud for Færøerne (1)\n12.06 SUSAN MÆRSK Torpederet af U-553 (20)\n27.06 MALAYA Torpederet af U.564 (26)\n24.08 SKAGERAK Minesprængt ved Ipswich (11)\n10.09 SALLY MÆRSK Torpederet af U-81 øst for Julianehåb (0)\n25.09 ERNA torpederet af U-562 Ud for Kap Farvel (16)\n03.11 FLYNDERBORG Torpederet af U-202 (2)\n12.11 PERU Torpederet af U-126 (0)\n03.01 ROBERT Minesprængt ud for Southwood (0)\n15.02 JOHANNE JUSTESEN Torpederet af Japansk ubåd J-165 (1)\n22.02 BINTANG Luftbombet (4)\n18.03 EBRO Strandet på Rattray Head (0)\n05.04 FEDDY Kollideret ved Færøerne med engelsk escorteskib VISCENDA (0)\n05.06 SONJA MÆRSK Strandet ved Chedabucto Bay (0)\n07.06 CHILE Torpederet af italiensk ubåd DA VINCI (4)\n30.07 DANMARK Torpederet af U-130 ud for Freetown (0)\n02.08 FLORA Torpederet af U-254 ud for Island (0)\n14.08 MICHAEL JEBSEN Torpederet af U-598 (2)\n22.09 TENNESEE Torpederet af U-617 i Nordatlanten (8)\n28.09 LIFLAND Torpederet af U-610 i Nordatlanten (20)\n30.09 SIAM Torpederet af U-506 i Sydatlanten (0)\n07.10 JESSIE MÆRSK Torpederet ud for Cromer (8)\n08.10 BORINGIA Torpederet af U-159 ud for Tenerife (16)\n27.10 ANGLO MÆRSK Torpederet af U-604 ud for Tenerife (0)\n30.10 TASMANIA Torpederet af U-659 Ud for Kanarieøerne (1)\n19-11 BIRGITTE Torpederet af E-båd i Den engelske Kanal (7)\n08.12 PETER MÆRSK Torpederet af U-185 i Nordatlanten (30)\n23.12 KNUT Minesprængt i Det irske Hav (0)\n10.01 RUTH Strandet ved Belfast (1)\n07.02 AFRIKA Torpederet af U-412 (5)\n21.04 AMERIKA Torpederet af U-305 (29)\n24.04 ROSENBORG Torpederet af U-386 (18)\n03.11 STORAA Torpederet af E-båd ud forDungeness (10)\n02.12 LARS KRUSE Luftbombet i Bari (10)\n07.02 MARGIT Torpederet af U-985 (15)\n10.03 SVAVA Kollideret med engelsk FORT BEAUSEJOUR (5)\n21.08 MANØ Strandet på Geirfugleskär (3)\n06.10 AARØ Kollideret med norsk LYSLAND (0)\n04.01 OREGON Strandet ved Belfast (0)\n25.02 EGHOLM Torpederet af U-2322 ud for Firth of Forth (2)\n16.03 INGER TOFT Torpederet af U-722 ud for Hebriderne (0)\n10.04 PANAMA Kæntret ud for Acorerne (24)


Second Line Jazzband - Taastrup Jazzklub - Kulturhusene & Taastrup Teater - Høje-Taastrup\nSecond Line Jazzband – Taastrup Jazzklub\n20. oktober kl. 20:00\nDKK50 - DKK80\nSå står den igen på jazz på Lipperts. D. 20. oktober byder Taastrup Jazzklub på Second Line Jazzband.\nKom og få en hyggelig aften i gode venners lag. Der vil være mulighed for at tilkøbe en lækker middag inden koncerten til en rimelig pris. Hvis man ønsker middag inden koncerten starter det hele kl. 18.45, hvor Second Line Jazzband går på scenen kl. 20.00.\nDette band fra Gøteborg i Sverige startede deres karriere allerede tilbage i 1989. På dette tidspunkt var de fleste af bandets medlemmer teenagers. Der i dag stadig 4 af bandets oprindelige medlemmer tilbage. Second Line Jazzband har hurtigt etableret sig som et af Europas mest populære traditionelle jazzbands og har spillet i de fleste klubber, festivaler og har medvirket både i TV og radio udsendelser i lande, som Danmark, Finland, Norge,Tyskland, Holland, England, Skotland og selvfølgelig Sverige.\nAnders Wasén: Banjo.\nFor medlemmer: 50 kr. (Kun koncerten)\nFor ikke medlemmer: 80 kr. (Kun koncerten)\nMenuen kan tilkøbes til en rimelig pris. Den oplyses på www.taastrupjazz.dk\nBestil billetter her: tlf. 2560 2919 eller via mail inhans@youmail.dk


Studentermedhjælper til Musicon - Djøfs jobunivers\nStudentermedhjælper til Musicon\nRoskilde Kommune - Musicon-sekretariatet\nEr du en skarp formidler? Så kom til Musicon, og sæt strøm til fortællingen om gadekultur, byudvikling og seje iværksættere\nMen vi vil gerne gøre formidlingen endnu mere levende for at tiltrække endnu flere gæster, beboere og erhvervsdrivende. Her kommer du ind i billedet som en uundværlig del af vores arbejde med at fortælle (næsten) hele verden, hvordan vi sammen med brugerne skaber en kreativ og sprudlende bydel.\nNå ja, du skal jo klart nok også være godt i gang med en videregående uddannelse sandsynligvis inden for kommunikation, journalistik eller markedsføring. Men nysgerrighed, blik for målgrupper, budskaber og kanaler er vigtigere end din uddannelsesretning.\nSandsynligvis er du tæt på at afslutte din bachelor eller er på første del af din kandidat. Uanset hvad, skal du have flair for formidling. Det vil sige, at du skriver godt og er gode venner med Retskrivningsordbogen og kommareglerne. Har du også et skarpt blik for foto, grafik og video, så kan du se frem til at slå dig løs med gode historier om alt fra bæredygtighed og byggeprojekter til street-art og skate.\nDu står især stærkt, hvis dine spidskompetencer ligger inden for sociale medier, hjemmesider, video og foto. Har du også kørekort til Adobe-programmerne InDesign, Photoshop og Illustrator, gør det bestemt ikke sagen dårligere.\nVi er helt med på, at du skal lære en masse, mens du er her. Du kan forvente at få lov at afprøve egne og andres ideer, men en del af tiden går også med mere rutinemæssige opgaver som at holde musicon.dk opdateret og frisk. Har du selv ideer til, hvilke områder af kommunikationsfaget, du vil dykke ned i? Så er der gode muligheder for at få solid erfaring op under neglene.\nsproglig sparring og korrektur\nog meget andet, som du selv er med til at præge.\nHvor mange timer drejer det sig om?\nVi satser på, at du kan være hos os et par dage om ugen, i alt ca. 15 timer. Arbejdstiden er rimelig fleksibel i forhold til dit studie, men vi håber, at du kan starte senest i løbet af maj.\nVi glæder os til at høre/læse/se din ansøgning. Gi den gerne lidt gas med kreative formater. Bare vi får et godt indtryk af, hvem du er, og hvilke kompetencer du kommer med. Vi skal have din ansøgning senest mandag den 6. april 2020. Samtaler holdes forventeligt i uge 17 og 18.\nKig forbi http://musicon.dk og facebook.com/musicon.bydelen for at lære mere om Roskildes kreative bydel.\nHar du spørgsmål, kan du kontakte kommunikationsmedarbejder Kasper Brøndum Andersen på tlf. 6017 4415. Ansættelsen sker på individuelle vilkår med aflønning efter gældende overenskomst.\n(Den originale annonce kan ses på: https://www.ofir.dk/showojob?ofirid=8efe51ae)


Paradis biograf århus endetarm / Xxdrak sortsex\nØst For Paradis - Aarhus Se Ulydighed i Øst for Paradis - biografen i Århus Se Stor som en sol i Øst for Paradis - biografen i Århus Billetter kan købes i biografen. Biografbilletter til Ulydighed - se den i Øst for. Paradis - Århus, c s lokale biograf. Øst for, paradis bruger billetsystemet Integra fra 1StepAhead. Biografbilletter til Stor som en sol - se den i Øst for. Paradis biograf århus endetarm Fundet af vores team cool video sex film. Paradis biograf århus endetarm kan ses på alle smartphones, pc er, telefoner eller tablets, der er i stand til at vise video. EDU Days EDU Days i København EDU Days. Aarhus EDU Days i Aalborg EDU Days i Odense EDU Days forberedelse. Nikolaj Plads 26,.\nStudenterhus Odense - EDUs samarbejdspartner - EDU Danmark Danmarks førende skateshop gennem mere en to årtier, vi forhandler førende mærker som adidas skateboarding, nike sb, vans, supra, Kr3w, obey, odd future. Er du i digital topform? Vi starter nye hold den. Dansk Markedsføring - Home Facebook Uddannelsen er et akkrediteret og specialiseret forløb i de vigtigste. Nyd en unik, afslappet ferie ved Middelhavet med Eliza was here! Væk fra mængden inkl. Flyvning, indkvartering og billeje online booking. Strøget århus åbningstider Spanske Vinregioner.\nfor Studenterhus Odense. Studenterhus Odense er samlingsstedet for byens. Vi har i øjeblikket store tekniske problemer i forbindelse med billetsalget. Når havne landet over indbyder til sjove aktiviteter på land og vand lørdag den. Du vil se sex sjov af forskellige slags fra klassiske til hårde perverse.\nJuni, bliver det ikke blot muligt at prøve kræfter med jollesejlads og kajakker. Juli, what We Do in the Shadows Premiere: Lørdag. Billetter kan købes i biografen. Ved at erklære dig enig, giver du os lov til at anvende analytiske-, brugererfaring-, performance-, annonce- og sporings-cookies, herunder cookies for tredjepart på Eliza was here. Via cookie siden jule sex kolding stjernepigerne kan du altid ændre dine indstillinger. 10:15 Filmen handler om journalisten Jacques, som Vatikanet hyrer til at bidrage til en kanonisk undersøgelse af en påstået hellig åbenbaring i en lille fransk landsby. The Texas Chain Saw Massacre, premiere: Fredag. Hvilket forhold er der mellem den religiøse tros og den faktuelle journalistisk søgen efter mening? Bådhuset vender stævnen mod jule sex kolding stjernepigerne Marselisborg Havn lørdag. Oralsex - giver meget mere glæde end sex, for når damen forsigtigt suger din pik tunge eller din partner kysser cims. Hereditary 13:4018:30, under træet 14:4021:10, sommeren 1993 15:0019:30, lady Bird 15:2018:0021:45, vi ses deroppe 15:40, stor som en sol 16:30, isle of Dogs 16:4018:5021:00. A Ciambra - Et hjørne af Italien 10:1514:2018:20, i Kill Giants 12:3017:20, den Skyldige 12:3516:5018:4019:55, kat thai massage randers bdsm massage landet af glas 12:4014:30, bergman - Et år, et liv 13:0016:1021:20, fædre og sønner 13:00, huset ved Havet 13:2019:10. Tre store dieselmotorer, i Marselisborg har Bådhuset, der holder til i Beder ved Aarhus, derfor taget en række både med på havnen. Fundet af vores team cool video sex film Paradis biograf århus endetarm kan ses på alle smartphones, pc'er, telefoner eller tablets, der er i stand til at vise video. Dette gør det muligt for tredjeparter at skabe en (interesse)profil, som vi og de kan bruge til reklamerelaterede formål. Blandt dem en 50 fod lang Sunseeker Superhawk-powerbåd, der særligt for de fartglade besøgende vil være en sikker vinder. Derudover kan websitet indeholde tredjeparts reklame-cookies, som viser dig relevante og personaliserede reklamer uden for Eliza was here. Biografen har åben, og vi viser også film. Hvad vil folk sige 17:00, call me by your name 20:30, the Square 20:40, ulydighed 21:30, tegnforklaring, s: Seniorbio, seniorbio: Åbenbaringen. Det er vigtigt for os at være med til at gøre byens studerende opmærksomme på de mange muligheder, der er for studerende, og derfor er samarbejdet med EDU meget ideelt. Hvordan forholder religion og journalistik sig til spørgsmålet om sandhed? Bare mit hoved er spinding fra dette og se på det - er også en stor fornøjelse. Den første en otte meter lang Sports Pro med en motor på 300 HK, mens den anden er en 6,3 meter lang Ocean Pro med stødabsorberende fjederstole. På hvilke måder udfylder troen en rolle, som journalistikken ikke kan udfylde - og omvendt?\nDen præsenterede video Paradis biograf århus endetarm blev specielt udvalgt fra de hårdeste samlinger af verdens sexindustrien, som holdet af vores hjemmeside har meget. Hvis du ikke ønsker at give tilladelse til visse cookies, eller hvis du på et senere tidspunkt ønsker at ændre dine indstillinger, kan du ændre dette i cookie indstillingerne. Koncerter, film- og loungeaftener, faglige foredrag, arrangementer med det syddanske erhvervsliv og meget mere - hver dag fra. 25.000 studerende på de videregående uddannelser ved Syddansk Universitet, University College Lillebælt, Erhvervsakademiet Lillebælt og Syddansk Musikkonservatorium og Skuespillerskole. Nysgerrigt undersøger Åbenbaringen relationen mellem det religiøse og det journalistiske vidnesbyrd; ligesom den også dykker ned i det forhold, som religion og journalistik som institutioner har til hinanden. Tilbyder sine brugere store arkiver af høj kvalitet porno af forskellige kategorier fra lidenskabelige mødre til sexede lesbiske. Foreningen Studenterhus Odense ligger på Amfipladsen 6 i det centrale Odense. Også sjove aktiverer for de ynge familiemedlemmer vil være på programmet, hvor det blandt andet er muligt at deltage i et krabbevæddeløb. For mere information, se her.\nBordel silkeborg lin thai massage vejle\nOgså de populære SUP-boards og waterballs vil være at finde på havnen, hvor fortællinger om gamle dage og om havets ressourcer ligeledes er blandt programpunkterne. Bruger cookies og lignende teknologier. I vores lokaler er der unik mulighed for at skabe et miljø og et rum, hvor de studerende kan bruge de nye lokaler og faciliteterne på flere planer. Der er studiezoner, bar-/caféområde (ikke-kommerciel) med mulighed for socialt samvær og fællesskaber, events som.eks. Visionen for Studenterhus Odense er at skabe tværfagligt, kulturelt og socialt hus, hvor de studerende mødes på tværs af studieretninger og netværk og som derved kan markere Odense som en attraktiv studieby. Fejlfri lyd, high-definition videokvalitet vil give dig mulighed for at flytte dine bekymringer til baggrunden og styrte direkte ind i afgrunden af dit køn begær. Række emner - at det mangler mange sådanne steder, vi har dette er ikke et problem, vores brugere, tilbyder vi næsten alle former for pornografi, nemlig: Hjemmelavet porno - formentlig en af de mest populære sektioner, fordi der ikke er scriptet, makeup, acting, folk elsker. Som den objektive efterforsker, Jacques har ry for at være, undersøger han den mystiske sag, hvor den unge pige Anna påstår at have haft en åbenbaring af Jomfru Maria. Med sådanne spørgsmål problematiserer filmen både den religiøse og den journalistiske tilgang til vores verden, uden at være fordomsfuld.\nTantra massage til mænd jylland swingergården 516\nParadis biograf århus endetarm 936\nLadyboy massage københavn merete bøg pedersen Se blandt andet to RIB-både og en powerbåd med en topfart på 100 km/t. Lesbiske - sandsynligvis er der ingen mand, der ikke ville have drømt om at have sex med en lesbisk i tidligt at se, da de kærtegn, kys hinanden og er drevet mere og mere, og det er, når deres fisse varmt og glade for. Dine bevægelser på internettet, uden for Eliza was here, kan også følges af tredjepart ved brug af sporings-cookies. Med tre store Yanmar-dieselmotorer kan båden nå en topfart på 100 km/t, hvilket vil imponere de fleste. Læs mere om Havnens Dag her.\nEscort frankfurt piger søger pik 65\nLiderlig kusse gratis porno svane Escort ringsted dina jewel porno


O-Zone dynen gav dreng bedre eftermiddagslur og mere trivsel - ZiboCare A/S\nKædedyne giver børn bedre trivsel\n”Barnet, der har cerebral parese, havde hver dag en rigtig dårlig og kort lur. Det havde indflydelse på hans trivsel. Vi prøvede derfor en O-Zone dyne fra ZiboCare, og vi er meget positivt overraskede over, at den har givet drengen så meget bedre søvn”, fortæller Jane Abrahamsen, der er pædagog i en århusiansk specialbørnehave.\nFor børnehavebørnene er middagsluren en god mulighed for at lade op til resten af dagens udfoldelser. Det satte derfor sit negative præg på en stor del af den 2-årige drengs hverdag, at han ikke fik det vigtige sove-break midt på dagen:\n– Tidligere sov han både dårligt og i kort tid. Så der skulle en anden løsning til, måske en tung dyne af en slags. Vi havde samtidig hørt om juniorudgaven af O-Zone dynen fra ZiboCare, som Nanna fra firmaet kom forbi med, så vi kunne prøve den af. Jeg var spændt på at prøve dynen, men blev hurtigt positivt overrasket over, at den gjorde så stor forskel på drengens lur, fortæller Jane Abrahamsen om de første erfaringer med O-Zone dynen – i juniorudgaven på 3 kilo.\nDen gode lur giver en langt bedre søvncirkel\n– En dreng på to år har brug for sin søvn, og det var positivt, at vi ikke så spjættene mere, når drengen sov. Han vågnede heller ikke så meget i sin lur, og så gik han fra halvanden times urolig søvn til tre timers god søvn, lyder det fra Jane, der ser den gode lur som grundlag for en generelt bedre søvncirkel for barnet:\n– En bedre lur giver en bedre eftermiddag. Det giver bedre søvn om aftenen og natten, hvilket igen betyder mere overskud dagen efter. Forældrene, er selvfølgelig også glade for den gode effekt, dynen har haft, og de overvejer, om deres søn skal have sin egen O-Zone dyne. For de kan mærke en stor og positiv forskel, når de får deres dreng hjem om eftermiddagen.\nGod rådgivning og vigtig vidensdeling med kolleger\nDen nyåbnede specialbørnehave i Aarhus er til børn, der i en eller anden form har brug for hjælp. For eksempel som drengen her med cerebral parese. Personalet er derfor altid nysgerrige på, hvilke løsninger og hjælpemidler, der kan hjælpe både børn og personale i hverdagen:\n– Vi havde i den forbindelse hørt om O-Zone dynen fra ZiboCare, der stod klar til at rådgive os om valg af den rigtige dyne. Vi fik Nannas nummer og visitkort, og hun var forbi for at fortælle os om, hvordan man bruger dynen optimalt. Hun kiggede samtidig forbi igen og fulgte op for at høre, hvordan det var gået, siger Jane og tilføjer:\n– Her i børnehaven deler vi forskellig viden på tværs af grupperne. Det kan også være om forskellige produkter og løsninger, som vi har haft held med at bruge, og vi vil selvfølgelig dele med vores kolleger, at vi har positive erfaringer med både O-Zone dynen og ZiboCare.


Lisbeth Weile - Grejsdalens Efterskole\nJeg hedder Lisbeth Weile og er fra 1. marts ansat som rengøringsassistent i flexjob her på GE. I dagligdagen vil mine opgaver bl.a. være at guide de unge, så vi sammen får skolen til at fremstå præsentabel, og som det skønneste sted at være.\nJeg bor i Hedensted med min mand og vores to børn. Som familie kommer vi i kristne fællesskaber, og eftersom vi har været en del af spejderbevægelsen i over 30 år, er friluftslivet og naturen en del af mig og min families identitet. Derudover holder jeg af god træning i fitnesscentret, men også at koble af med en god bog eller noget hækleri.\nDet er nyt for mig at arbejde på en efterskole, men at indgå i relationer og fællesskaber kombineret med praktiske opgaver, kender jeg fra mit tidligere arbejde som pædagog og i butik.\nSkolens slogan er “Velkommen hjem”, og jeg føler at der er blevet taget godt imod mig igen, eftersom min mand og jeg i 1993-95 var elever her på skolen. Jeg glæder mig rigtig meget til at genopdage skolen, og lære jer alle godt at kende.\nAnsat 1. marts 2019\nRengøringsassistent og konsulent på hjælpeprogrammer for ordblind mv.


Om os - Allesøe Specialmaskiner\nAllesøe Specialmaskiner bygger maskiner efter opgave\nVirksomheden består af to afdelinger: Vores kontor, hvor specialløsninger tegnes og vores værksted hvor delkomponenter fremstilles og produkterne monteres og indkøres.\nAllesøe arbejder indenfor tre produktkategorier – Specialmaskiner, Specialkomponenter og Servicering, for at dække alle de behov I måtte opleve indenfor jeres produktion.\n- Vi udvikler og fremstiller specialløsninger der understøtter en sammenhængende og driftssikker produktion for at opnå et optimalt output.\n- Vi tager stilling til personsikkerhed og ergonomi så jeres sikkerhedsforanstaltninger er optimale\n- Vi laver specialløsninger der understøtter LEAN processer og som styrker jeres produktionsflow\n- Vi indgår i vedligeholdelse og forebyggelse, så I begrænser antallet af uplanlagte nedbrudstimer i jeres produktion\n- Vi uddanner operatører i brug og vedligeholdelse af maskinudstyr, hvilket forlænger levetiden på jeres produktionsudstyr\nHistorien bag Allesøe Specialmaskiner\nKurt Allesøe startede firmaet i 1963 i hjemmet i Karlslunde, og i 1968 flyttede KA Mekanisk Værksted til de nuværende lokaler i Gundsømagle i Roskilde Kommune. Igennem årene udviklede firmaet sig fra ordreproducerende underleverandør af maskindele til at konstruere specialmaskiner. I 1999 fortog Kurt Allesøe Mekanisk Værksted ApS et generationsskifte, idet sønnen Lars Allesøe overtog ledelsen. Han er i dag firmaets direktør.\nI starten af 2009 påbegyndte virksomheden et større strategisk projekt i samarbejde med Forsknings- og Innovationsstyrelsen. Formålet er, at imødekomme de udfordringer, som vores kunder oplever i henhold til at optimere deres produktionsapparater og minimere deres omkostninger. Processen medførte blandt andet et navneskifte fra KA Mekanisk Værksted ApS til Allesøe Specialmaskiner ApS, og dertil fulgte også et nyt logo.\nDe strategiske tiltag som blev foretaget under projektet har styrket samarbejdet mellem vores tegnestue og produktionsafdeling. Den større sammenslutning mellem vores to afdelinger har gjort udviklingsprocessen mere strømlinet og desuden forkortet sagsforløbet betydeligt.\nFor mere information om Allesøe produkter, kontakt Direktør Lars Allesøe på 4678 7296 eller via mail


Godt skrivende | skriveskolen.dk\nKurset Godt skrivende er for dig, der skal:\nlægge tekst, billeder og videoklip på hjemmesiden\nlevere til nyhedsbreve\nog måske engang imellem forfatte en længere artikel\nKort sagt et kursus til dig, der har brug for at gøre dine tekster skarpe og præcise, så de rammer modtageren.\nDu kender det godt. Du er skarp i hovedet og ved lige, hvad du vil skrive. Ud fra den allerbedste mening vil du give så mange og så grundige informationer som muligt, men pludselig er teksten for lang, og budskabet er druknet i uvæsentligheder og for mange indskudte sætninger.\nPå Skriveskolen får du fra dag ét adgang til de journalistiske redskaber, du har brug for, til at skrive kort, klart og fængende.\nDu lærer at finde kernen i dit budskab og at bygge din tekst op omkring den. Du lærer også at definere dine målgrupper og finde de bedst egnede medier til dine budskaber. Både internt og eksternt.\nUndervisningen er en blanding af teori og praksis, og du lærer at:\nskrive kort, klart og forståeligt\nomsætte fagsprog til forståeligt dansk\nse den gode historie og servere den\nvinkle din tekst, altså at fokusere på det vigtigste\nfå styr på dine målgrupper\nvurdere hvilke medier, der egner sig\nskrive den fængende pressemeddelelse\nskrive til hjemmesiden\ndisponere og skrive en længere artikel\nVi mødes til to intensive arbejdsdage\nKursusdag 1: Få styr på grundlæggende formidling, sprog, vinkling, nyhedstrekant etc.\nKursusdag 2: Du lærer at prioritere længere tekster, omsætte fagtermer til forståelige ord og at skrive med din målgruppe og dit medie for øje.\nSå er der dømt hjemmearbejde.\nNu skal du bruge dine nye journalistiske redskaber, når du skriver dine tekster. I løbet af de næste halvanden måned skriver og afleverer du tre tekster. Gerne nogle som du har skrevet i forbindelse med dit arbejde. Det kan være:\nEn kort tekst\nVi retter dine tekster. Du får dem retur med kommentarer, og du får individuel feedback over Skype.\nSeks uger efter Modul 1 mødes vi igen en dag. Denne gang for at arbejde med de ting, der volder dig størst problemer. Vi ser nærmere på det, du har mest brug for at lære. Det kan være forskellene mellem en pressemeddelelse, tekst til hjemmesiden og tekst til interne medier. Vi fokuserer på målgrupper og medier og arbejder med at gøre sproget mere billedrigt og levende.\nOpfølgning: Du kan tilkøbe yderligere individuel feedback, hvis du fx ønsker\nServiceeftersyn på dine tekster\nSparring på en konkret opgave\nDET KOSTER KURSET\nPris for grundkursus på tre moduler: 11.000 kr. pr. deltager inklusive let frokost på kursusdagene, kursusmateriale og en journalistisk grundbog. Kursusgebyret er momsfritaget.\nPrisen gælder ved mindst 4 deltagere. Rabat hvis du samler et hold fra 8 til 14 deltagere.\nAfhængig af holdstørrelsen vil en eller to lærere undervise på modul 1 og modul 3.\nKurset kan foregå på din arbejdsplads, eller Skriveskolen kan skaffe lokaler.\nSend en mail til Skriveskolen eller ring til Lis Agerbæk 24 43 02 62 eller Annelise Mølvig 41 27 07 00


Gonluferah Thermal Hotel Ejendomme : Reservér nu\nBook Gonluferah Thermal Hotel nu & Spar op til 75%! Sikker og nem reservation, øjeblikkelig bekræftelse, hotelanmeldelser og -billeder.\nGonluferah Thermal Hotel ligger i hjertet af Bursa Centrum og er en idéel base til at opleve Bursa. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og at opleve lokale seværdigheder, så behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Eski Kaplıca-badet, Shibetsucho Tourist Information Center, Tombs of Osman and Orhan.\nGonluferah Thermal Hotel tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Bursa. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, 24-timers vagter, dagligvarebutik, faxmaskine, gave-/souvenirbutik.\nGæster kan vælge mellem 78 værelser, som alle udstråler en atmosfære af komplet fred og harmoni. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som boblebad, fitnesscenter, badning i varme kilder, spa, massage. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Gonluferah Thermal Hotel et fremragende valg, når du er i Bursa.\n1. Murat Caddesi, Bursa Centrum, Bursa, Tyrkiet, 16265\nAtlas Otel Flere detaljer Popular\nOdak Konaklama Flere detaljer Popular\nOm Crowne Plaza Bursa Convention Center & Thermal Spa (Crowne Plaza Bursa Convention Center & Thermal Spa) Flere detaljer Popular\nCrowne Plaza Bursa Convention Center & Thermal Spa har en central beliggenhed i Bursa, kun 2 km fra Fatih Sultan Mehmet ...\nThe Berussa Hotel Flere detaljer Popular\nHuzur Thermal & Spa Hotel Flere detaljer\nGonluferah City Hotel Flere detaljer\nAdapalas Hotel Flere detaljer\nAtlas Otel Flere detaljer\nKadi Konagi Thermal Hotel Flere detaljer\nMarigold Thermal&Spa Hotel Bursa Flere detaljer\nArakonak Termal Hotel Flere detaljer\nBoyuguzel Termal Hotel Flere detaljer\nYanki Apartments Flere detaljer\nTiara Thermal & SPA Hotel Flere detaljer\nÇekirge Apartment Flere detaljer\nHotel Anatolia Flere detaljer\nBereket Flere detaljer\nKervansaray Thermal Hotel Flere detaljer\nCekirge Apartment 3 Flere detaljer\nMia Hotel Apartment Flere detaljer\nRamada Bursa Cekirge Flere detaljer\nThe Berussa Hotel Flere detaljer\nFormback Thermal Suit & Apart Flere detaljer\nVip Apart Hotel Flere detaljer


Moving Life Danmark\nMobilscooters Moving Life ATTO er den smarteste og mest fleksible el-scooter der findes.\nKan ligge i bilens bagagerum – Nem at bruge med offentlig transport – Idéel til brug på ferie og ture.\nEndelig er der kommet en el-scooter, der kan leve op til de flestes krav og ønsker. Med denne el-scooter, Mobilscooter Moving Life ATTO, er der langt flere muligheder end ved normale el-scootere. Brugeren vil opleve en langt større fleksibilitet i hverdagen og når turen går væk fra hjemmet.\nDenne elscooter er velegnet til både ture og rejser og det er både indenlands og udenlands. Mobilscooter Moving Life ATTO er nok verdens smarteste og mest fleksible rejsescooter. En rejsescooter som giver brugeren en større ferieoplevelse og frihed på rejsemålet.\nMobilscooter Moving Life ATTOs klare fordele:\n✔ Kan nemt slåes ud og foldes sammen\nDer følger et certifikat med der bevirker, at Mobilscooter ATTO kan tages gratis med på flyrejser indenfor EU og efterhånden flere oversøiske lande. Med Mobilscooter Moving Life ATTO kan du frit vælge dit rejsemål og opleve det på ege hånd.\nDerfor betragtes Mobilscooter Moving Life ATTO som den mest velegnede rejse el-scooter på markedet. Det er den eneste el-scooter der kan foldes sammen på få sekunder og foldes ud igen, på lige så kort tid.


Spændinger mellem USA og Nordkorea er imperialistisk magtspil | Socialistisk Arbejderavis 360\nDen 5. august vedtog FN’s Sikkerhedsråd enstemmigt nye sanktioner mod Nordkorea – rettet mod landets eksport (som bliver skåret med en tredjedel) og udenlandske investeringer: ”Det er på tide at Nordkorea indser at vi ikke leger mere” sagde Nikki Haley, USAs ambassadør i FN, efterfølgende.\nDet kommer efter, at Nordkorea har udviklet deres missilprogram sådan, at de nu burde være i stand til at ramme USA med langtrækkende atommissiler.\nEfter sanktionerne advarede Nordkorea om, at de vil lave et missilangreb på øen Guam – et ”særligt amerikansk territorie” i havet mellem Kina, Korea og Filippinerne. Øen huser en amerikansk fly- og flådebase.\n”Den mægtige nordkoreanske hær, der er i stand til at kæmpe enhver krig, USA måtte ønske, er nu klar til at sende ild ind i USA og venter på en ordre til det endeligt angreb... Hvis Donald Trumps regering ikke vil have, at det amerikanske imperium møder et tragisk endeligt ... må regeringen hellere tale og opføre sig ordentligt” skriver den nordkoreanske statsstyrede avis Minju Joson.\nTrump truer til gengæld med: ”Nordkorea må hellere tage sig sammen, eller også vil det komme i problemer, som ingen andre lande nogensinde har været i problemer før”, og har senere sagt at ”måske var den erklæring ikke barsk nok”.\nDet hele bliver kun mere uforudsigeligt og skræmmende af Trumps og den nordkoreanske stats vanvittige og uforudsigelige fremtoning. Men at se på denne konflikt som om, at den er fremkaldt af to tosser med storhedsvanvid er ikke nok – der ligger mere bag.\nBag dem er et apparat af magtfulde embedsmænd, militærpersoner osv. som kunne gribe ind og sabotere på den ene eller den anden måde hvis de var alt for uenige med kursen.\nDe to ledere befinder sig – på trods af deres vanvittige måde at optræde på – ikke i et magt-tomrum hvor de bare kan gøre hvad der passer dem.\nSandt nok fremstår Trump ”anderledes”, mere vanvittig, end tidligere amerikanske præsidenter – men hvad han gør nu handler om at sikre USA's interesser og styrke dens magtposition. Og han kan ikke bare ”gå amok”, han bliver holdt i snor af statsapparatet bag ham.\nSiden den kolde krig sluttede har Nordkoreas magthavere mistet flere og flere af deres allierede, og er dermed blevet ret isoleret. Nordkoreas udvikling af (atom)missiler er et forsøg på at få en større betydning internationalt.\nNordkoreas trusler mod USA er ikke et udtryk for antiimperialisme, som nogen vil mene – tværtimod. Og det er klart at socialister ikke kan støtte det undertrykkende regime. Samtidig kan vi heller ikke støtte USA's trusler mod Nordkorea.\nUSA er den største imperialistiske magt i verden, Sydkorea er dens allierede. I 2016 brugte USA 611 mia. dollars på sit militær, Sydkorea brugte 36,8 milliarder dollars. Samme år var Nordkoreas bruttonationalprodukt 28,5 mia. dollars. USA har en enorm militær tilstedeværelse i Østasien hvor Nordkorea ligger, og et enormt avanceret våbenlager.\nNordkoreas opførsel er skabt af USA's opførsel – ikke omvendt.\nUSA's stærke militære tilstedeværelse i Østasien skyldes ikke Nordkorea – i det sydkinesiske hav er der spændinger mellem bl.a. Kina og USA.\nUSA er verdens førende økonomiske og militære magt – men økonomien er i problemer. Kina er den vigtigste økonomiske modstander for USA, og snart vil Kinas økonomi overhale USA's. Dette skaber spændinger.\nDet sydkinesiske hav rummer rige fiskemuligheder og der er olie og gas i undergrunden. Men vigtigst betyder kontrol med havet at man kontrollerer nogle af verdens vigtigste handelsruter til søs, og næsten al Kinas handel og alle energiressourcer er afhængige af disse sejlruter.\nSå der har været mange mindre konflikter mellem skibe fra Kina og USA eller USA's lokale allierede.\nUSA har en massiv tilstedeværelse med luft- og flådebaser, krigsskibe og soldater i Østasien – og lokale allierede. Siden 2013 har USA hele tiden haft mindst to krigsskibe i det sydkinesiske hav. Kina har til gengæld overfløjet disse krigsskibe med krigsfly og opretholdt ”militær luftkontrol”.\nDe militære spændinger vokser over hele verden – flere steder er det supermagter, der i mindre eller større grad, dækket ind bag lokale allierede, står overfor hinanden.\nVi kan skabe en verden der er til at leve i – men det kræver et opgør med det vanvittige kapitalistiske system, som skaber krige, sult og klimakatastrofer.\nSiden er vist 486 gange.


FCN-træner: Superligaen bliver helt tæt i denne sæson - sn.dk - Sport\nFC Nordsjællands cheftræner, Flemming Pedersen (tv.), forventer, at Superligaen bliver tæt i denne sæson.\nArtiklen: FCN-træner: Superligaen bliver helt tæt i denne sæson\nSport - 02. august 2021 kl. 22:12\nDe første tre runder af 3F Superligaen i denne sæson har budt på en masse tætte kampe, og halvdelen af de 18 opgør indtil nu er endt uafgjort.\nDet er ikke så underligt, vurderer FC Nordsjælland-træner Flemming Pedersen.\nLæs også: Sønderjyske-profil: Kunne ikke spille os ud af FCN-pres\nHan mener, at niveauet blandt holdene er så tæt, at det bliver en mere jævnbyrdig Superliga, end man har været vant til.\n- Jeg er overbevist om, at vi får en liga, hvor alle kan slå alle i hver eneste kamp, og der bliver kortere afstand fra holdene i bunden og op til top-4, siger Pedersen.\n- Kampen om pladserne i top-6 har altid været tæt, men jeg tror, at flere hold vil blande sig denne gang. Det vil ikke undre mig, at tre-fire-fem hold stadig vil spille om at komme i top-6 i sidste runde af grundspillet.\nI sidste sæson rykkede Lyngby og AC Horsens ud af Superligaen, og de blev afløst af Viborg og Silkeborg, som rykkede op fra 1. division.\nBåde Viborg, som slog FCN i første runde i denne sæson, og Silkeborg imponerer FCN-træneren.\n- Viborg og Silkeborg er så gode og på så højt et niveau, at de kan spille op med os andre.\n- Der vil stadig være nogle klubber, som, når de spiller op til deres bedste, er bedre end os andre, og det er FC København og FC Midtjylland.\n- Derudover er det meget lige, og for de resterende ti hold er det dagen og marginalerne, som bliver afgørende.\nFCN's midtbaneprofil Magnus Kofod Andersen spår, at tabellen bliver mindre lige undervejs i sæsonen, men forventer mange lige kampe.\n- Alle hold skal lige finde fodfæste i starten af sæsonen, så det er selvfølgelig tidligt at konkludere noget, inden de endegyldige start-11'ere er på plads, og senere på sæsonen kan der godt komme lidt mere struktur i tabellen.\n- Men jeg tror på, at det bliver meget tæt, og især her i starten går man ind til alle kampe med følelsen af, at begge hold kan vinde. Det er kun fedt, og det gør det sjovt at spille fodbold, siger Kofod.\nBåde Brøndby og Silkeborg har spillet uafgjort i alle tre kampe i sæsonen, mens FC Midtjylland er det eneste af de 12 superligahold, som ikke har haft en pointdeling i sæsonen.\n02. august 2021 kl. 21:00 Opdateret: kl. 22:27\n20:05 FCM's ti mand kæmper bravt og vinder topdyst i Parken


(Læst 12104 gange)\nArrhh.. Der fik du mig.. Det kan jeg ikke huske.. Og min søs ser tv.. Måske jeg skulle slå hende ud, så jeg kan komme til??\nDet gør ikke noget.. Hvis jeg vil vide, bør jeg jo bare selv se efter\nMen vi er vist ude på et lille sidespor.. Tilbage til emnet.\ndet er nok lidt sent at svare dig Marster Yoda men jeg ser heller ikke noget galt i at Mace har Lilla Lysværd\njeg synes at det er sejt\nCitat fra: Mikael\nkan ikke lige komme i tanke om flere.. men mener at der er nogle flere...\nAdskil venligst filmene fra EU tak. Enhver der har set Plo Koons lyssværd i AotC ved at det er blåt. Det med at det skulle være gult, er da vist kun noget man ser i et gammel PSone spil Jedi-Power battles.\njeg er faktisk ikke sikker på, om der ikke står på Insider's guide cd'en, at Plo Koon har et gult lyssværd! Vil tjekke det, så snart jeg kan komme til det.\nDer er sq ingen regler for hvilke lyssværds farver Jedi/Dark Jedi/Siths bruger.. Lad os bare se i JediKnight, der bruger Sariss f.eks. et blå-lyssværd, Boc bruger 2 lilla-lyssværd, Yun bruger et gult-lyssværd osv osv.\nOg det ser da også langt bedre ud hvis de har forskellige farver. Det giver en hvis personlighed til de forskellige figurer.\nJeg synes det er fedt, at Mace har et lilla lyssværd, fordi det betyder jo egentlig, at han er anderledes end de andre jedier. Han skiller sig ud fra de andre, med det lilla lyssværd, og det er fedt.\nHar faktisk hans lyssværd i plastic (det er nok derfor jeg forsvarer det )\njania, jeg har bare hans lyssværd i fx version\nog samuel har sagt at han ville være beæret hvis bare han havde fået en stomtrop-rolle\nog så til min mening om hans lyssværd: jeg kan ikke se noget problem i at han har et lillat lyssværd\nen af grundideerne bag star wars var jo blant andet at fantasy om til sci fi\nf.eks. kommer jedierne fra tempelriddere/paladiner som i fantasy ofte kan noget sjov magi gennem deres gud\nog i rots har pelpatine også nogle ærmer som adler rendte rundt med i den tidsalder fantasy foregår i\nog jediernes mening om at man enden er med i jedi-ordnen eller trodt over på den mørke side\nog det forklare også hvorfor der ikke er jurnalister og fjernsyn og den slags\nog for at nævne det hvorfor det sker for længe siden i en fjern fjern galakse\nog i fantasys tidsalder er de riges tøj af dyrt stof, meget stof og stof med dyre farver\njeg tror det med dyre farver er overført til lyssværd\nde grønne og blå diamanter er nemme at få fat på og dermed bilige\nde andre er lidt dyere og ved at bruge dem viser man at man har penge, men da de nu er jedier er det lidt mere et spørgsmål om smag end det er i fantasy\nog ang. sith og røde lyssværd så tror jeg det er fordi rød og sort er vigtige farver i deres kultur\ndet er vel heler ikke tilfældigt at darth mauls tatoveringer er røde\nog sith-ordnen har jo penge nok\njeg syntes det er godt med lilla til en forandring\nJeg synes det er meget rart at de begrænser farveudvalget, så det ikke bliver ren karneval.\nHvis der endelig skal være andre farver synes jeg faktisk at det er ok at det er Mace Windu der har den.\nJeg syntes det er fedt at han har lillat, men han er dog den eneste der skal have det syntes jeg, når jeg spiller jedi knigth jedi academy(sjovt spil) bliver jeg sur når alle jedis bare render rundt med lillae og gule lyssværd, det bliver en farve læade når det er sådan, men at ploo kon har gult og mace lillat er sejt syntes jeg.\nDet der med Plo Koons gule lightsaber har jeg hørt før, men jeg holder nu på at det er blåt det sværd han har.\n1. Det er det han har i filmene\n2. Jeg kan bedst lide det blå sværd og Plo Koon er en af mine favorit Jedis så han skal selvfølgelig have blåt sværd.\nJeg syntes det er fedt at han har lillat, men han er dog den eneste der skal have det syntes jeg\njeg vil ikke mene den eneste men der skal ikke være alt for mange\njeg har hørt noget om at det oprindeligt var meningen at ALLE fra jedi rådet skulle have forskellige lyssværd. Ved at det lyder underligt, men jeg har læst og set i et TV program, at nogle af jedierne fra rådet f.ek.s havde Mørke grønne, lysse grønne, mørke blå, lysse blå og mange mange flere.. F.e.ks. havde Yeral Poof et gult lyssværd ligesom Plo Koon. Plo Koon er dog den eneste der helt officelt havde et gult. (dog blå i ep. II. (ser man hans i epIII?)\nHeeth Koth skulle f.ek.s have et mørke grønt saber.\nDe droppede dog at lave så mange farver, for så ville Mace Windu ikke være så speciel!!\nSiden oprettet på 0.116 sekunder med 78 forespørgsler.


Vi ringer stadig til Frøken Klokken | OrganicToday.dk\nVi ringer stadig til Frøken Klokken\nSOMMERTID – Natten til søndag skifter vi til sommertid og skal stille uret en time frem. Det er ikke, fordi vi kimer Frøken Klokken ned til daglig, men når vi skifter til vinter- eller sommertid, så slår vi lige på tråden.\nMange ringer til Frøken Klokken, når vi skifter til sommertid. Her er det en telfoncentral i gamle dage i begyndelsen af 1900-tallet.\nI en hel almindelig måned får TDC’s ældste telefondame sjældent mere end 20-25.000 opkald, men da vi skiftede til vintertid sidste år, steg kaldene markant.\nFaktisk fik Frøken Klokken hele syv gange så mange kald søndag den 30. oktober 2016, hvor vi netop havde skiftet til vintertid, end på søndagen før.\n- Rigtig mange danskere har en smart phone og den skifter automatisk til sommer- og vintertid. Der er dog også en del ældre telefoner, som man selv skal indstille, og selvfølgelig alle de andre ure, vi omgiver os med. Derfor er der er sikkert en del derude, der gerne lige vil tjekke, hvad klokken helt præcist er, når de vågner søndag morgen, siger Jens Aaløse, koncerndirektør i TDC Group.\nSkifter natten til søndag\nNatten mellem lørdag og søndag skifter vi igen til sommertid og får dermed lysere nætter. Erfaringer viser, at det vil give mange nye opkald til den gamle dame. Dog ikke så helt mange, som der var før, de digitale telefoner indtog vores hverdag.\n- Jeg tror alle os, der ikke er vokset op med en mobiltelefon, kan huske, hvordan det var at komme en time for sent til en aftale, efter vi havde skiftet til sommer- eller vintertid. Den unge generation er nok knap så bevidste om den udfordring, da de er vant til, at uret på deres mobil altid stemmer, siger Jens Aaløse.\n20.000 opkald i døgnet\nDa Frøken Klokken var på sit højeste, var der omkring 20.000 opkald i døgnet. Nu om dage er det snarere, hvad Frøken Klokken får af opkald på en måned. Frøken Klokken har så få brugere, at den ikke giver overskud, men TDC holder gerne liv i damen.\n- Frøken Klokken har meget få brugere, men samtidig koster hun os heller ikke store summer. Som Danmarks største teleselskab vil vi gerne være med til at holde et kulturklenodie som hende i live, og vi kan jo se på tallene, at der stadig er nogle, der tjekker op på klokken ved at give hende et kald, siger Jens Aaløse.\nHvem er Frøken Klokken?\nFrøken Klokkens stemme tilhørte oprindeligt Anna Edith Sommer-Jensen (1918-2008), der i 1939 indspillede intet mindre end 8.640 klokkeslæt med timer, minutter og sekunder. Et sindrigt glaspladesystem holdt styr på de 8.640 klokkeslæt.\nI 1970 blev systemet og stemmen skiftet, så det nu var Marianne Germers tidløse stemme, der blev afspillet ved hjælp af en magnettromle og tolv tonehoveder. I 1993 blev tjenesten digitaliseret, men den dag i dag er det stadig Marianne Germer, der taler.\nDu kan ringe til Frøken Klokken på 70 10 11 55, oplyser TDC.


Uendelige muligheder til speciallæger i anæstesiologi\nMedicotrust er altid på udkig efter speciallæger i anæstesiologi, da mange af vores samarbejdspartnere i Skandinavien har mangel på dygtig arbejdskraft.\nDerfor tilbyder vi attraktive vilkår og spændende jobmuligheder, som vi meget gerne vil præsentere dig for.\nMed mange års erfaring med bemanding af jobs i sundhedssektoren i Skandinavien, kan vi helt sikkert give dig en god service og rådgivning i forhold til at matche dine ønsker for et vikariat.\nSom vikar hos Medicotrust sørger vi altid for at holde dig opdateret med aktuelle jobmuligheder inden for anæstesiologien, så tilmeld dig gerne som vikarlæge og få et personligt tilbud.\nHos Medicotrust har vi mange års erfaring med at bemande stillinger og vikariater til afdelinger i hele Skandinavien. På vores kontor i København sidder vores HR & Operations Coordinator, Maria Ebert, som til dagligt arbejder med ansættelser af anæstesilæger hos Medicotrust – hun kan helt sikkert matche dine ønsker med et vikariat hos os.\nAktuelle vikariater og gode vilkår til dig\nSom speciallæge i anæstesiologi har du en række forskellige muligheder. Vi samarbejder med forskellige mellemstore og store sygehuse i det meste af Skandinavien, herunder både til det offentlige og private, hvor der forefindes behov på diverse afdelinger.\nVores anæstesiologer arbejder blandt andet på operationsgange, intensivafdelinger, opvågninger, intermediære afdelinger og på dagkirurgi. Alt efter afdelingerne er der forskellige typer af vikariater i forhold til arbejdstider og vagtlag.\nDu er velkommen til at sende en e-mail eller kontakte os for at høre nærmere.\nKonkurrencedygtig lønpakke (løn under sygdom)\nGratis bolig og transport i perioden\nGratis efteruddannelse – SP-kursus\nDu får en personlig kontaktperson, som står til din fulde rådighed\nServicetelefon hele døgnet\nHjælp til autorisationer og specialistgodkendelser


AHAVA Time To Hydrate Gentle Eye Cream er en creme, som er specielt udviklet til den fine og sarte hud omkring øjnene. Denne creme har en super let konsistens, som hurtigt kan blive absorberet af den tynde hud, og derved give huden den mængde fugt, som den har brug for. Dem mindsker tegn på træthed, irritation og fine linjer, og er i stedet med til at fugte, styrke og beskytte huden. Den er beriget med hele 21 essentielle mineraler fra Det Døde Hav, deriblandt magnesium, calcium og kalium som tilfører en masse pleje, blødhed og næring til huden omkring øjnene. Få et frisk og udhvilet look med AHAVA Time To Hydrate Gentle Eye Cream, som er velegnet til alle hudtyper.\nAqua (Mineral Spring Water), Cyclopentasiloxane & PEG/PPG-18/18 Dimethicone, Cyclomethicone & Dimethicone Crosspolymer, Isostearyl Isostearate, Glycerin, Propylene Carbonate & Quaternium-18 Hectorite, Aloe Barbadensis Leaf Juice, Butylene Glycol & Ruscus Aculeatus Root (Butcherbroom) Extract, Centella Asiatica Extract, Calendula Officinalis Flower Extract & Propylene Glycol, Sodium Hyaluronate, Phenoxyethanol & Ethylhexylglycerin, Maris Sal (Dead Sea Water), Cetyl PEG/PPG-10/1 Dimethicone, Saccharide Isomerate, Panthenol (Pro Vitamin B5), Allantoin, Bisabolol, Ceratonia Siliqua (Carob Bean) Gum, Dunaliella Salina Extract, Phoenix Dactylifera (Date) Fruit Extract, Polyglyceryl-4 Isostearate, Hippophae Rhamnoides (Oblipicha) Fruit Oil


Vestjysk Bank overdrager Kolding afdeling til Fynske Bank\nVestjysk Bank har gennem længere tid modtaget henvendelser fra flere interesserede pengeinstitutter om overtagelse af bankens afdeling i Kolding, og der er nu indgået aftale med Fynske Bank om overtagelse af afdelingens kunder og medarbejdere med virkning fra 1. april 2016.\n- Vi glæder os over den aftale, der er indgået med Fynske Bank, som sikrer, at vores trofaste kunder i Kolding også i fremtiden kan klare deres daglige pengeforretninger i byen. Derudover har vi af historiske årsager haft en del kunder på Fyn, som har været tilknyttet vores afdeling i Kolding. Disse kunder får nu knap så langt i banken, udtaler adm. direktør for Vestjysk Bank Jan Ulsø Madsen, og fortsætter:\n- Vi kender Fynske Bank og dens medarbejdere som dygtige og professionelle, og jeg er sikker på, at vores kunder vil befinde sig godt i Fynske Bank, der har et værdisæt, der ligger tæt op ad vores. Det glæder os samtidigt, at alle tre medarbejdere i vores afdeling i Kolding er blevet tilbudt ansættelse i Fynske Bank.\nI Fynske Bank glæder administrerende direktør Petter Blondeau sig også over den indgåede aftale.\n- Medarbejderne fra Vestjysk Bank vil snarest muligt flytte sammen med kollegaerne fra Fynske Bank, således at afdelingen på Galgebjergvej 2 i Kolding, vil være den fortsættende. Kunderne kan naturligvis beholde deres nuværende rådgiver, forklarer direktør i Fynske Bank Petter Blondeau.\nFynske Bank i Kolding vil herefter bestå af 10 medarbejdere.\n- I Fynske Bank lægger vi stor vægt på den personlige rådgivning. Vi går ind i alle kundeforhold med et åbent sind og ambitionen om at finde den individuelle løsning, der opfylder kundens ønsker og behov. Derfor gør vi os umage for at være tilgængelige, nemme at snakke med og hurtige til at svare. Og det gælder naturligvis også for vores nye kunder fra Vestjysk Bank.\nOverdragelsen er godkendt af Finanstilsynet.\nFynske Bank A/S Vestjysk Bank A/S\nEventuelle yderligere spørgsmål kan rettes til:\nAdm. direktør Petter Blondeau Adm. bankdirektør Jan Ulsø Madsen\nTelefon 62 17 65 01 Telefon 96 63 21 04\nMail peb@fynskebank.dk Mail jum@vestjyskbank.dk\nVestjysk Bank overdrager Kolding afdeling til Fynske Bank /Default.aspx?ID=689≠wsid=308&M=NewsV2&PID=4780