CHRISTIAN BJØRNSKOV. ykke - PDF\nCHRISTIAN BJØRNSKOV. ykke\nDownload "CHRISTIAN BJØRNSKOV. ykke"\n1 CHRISTIAN BJØRNSKOV ÆN E AU E ykke\n3 LYKKE» Vanskeligheden ved at anmelde de fine små bøger i Tænkepauserserien er, at man presses til bestandigt at finde nye og varierede ord for sin begejstring«henrik Dahl, Weekendavisen\n4 Tænkepauser 1 Tænkepauser 2 Tænkepauser 3 Tænkepauser 4 Tænkepauser 5 Tænkepauser 6 Tænkepauser 7 Tænkepauser 8 Tænkepauser 9 FRIHED af Hans-Jørgen Schanz NETVÆRK af Jens Mogens Olesen MONSTRE af Mathias Clasen TILLID af Gert Tinggaard Svendsen LIVSHISTORIEN af Dorthe Kirkegaard Thomsen FJENDSKAB af Mikkel Thorup FOLK af Ove Korsgaard DANMARK af Hans Hauge NATUR af Rasmus Ejrnæs Tænkepauser 10 VREDE af Thomas Nielsen Tænkepauser 11 MYRER af Hans Joachim Offenberg Tænkepauser 12 POSITIV PSYKOLOGI af Hans Henrik Knoop Tænkepauser 13 KROPPEN af Verner Møller Tænkepauser 14 KÆRLIGHED af Anne Marie Pahuus Tænkepauser 15 ERINDRING af Dorthe Berntsen Tænkepauser 16 HÅB af Bertel Nygaard Tænkepauser 17 TID af Ulrik Uggerhøj Tænkepauser 18 SANDHED af Helge Kragh Tænkepauser 19 MENNESKETaf Ole Høiris Tænkepauser 20 MAGI af Jesper Sørensen Tænkepauser 21 LOVEN af Gorm Toftegaard Nielsen Tænkepauser 22 TERROR af Carsten Bagge Laustsen Tænkepauser 23 LITTERATUR af Dan Ringgaard Tænkepauser 24 ROMANTIK af Katrine Frøkjær Baunvig Tænkepauser 25 FAMILIEN af Peter C. Kjærgaard Tænkepauser 26 LYKKE af Christian Bjørnskov Se mere på Her finder du også gratis lydbøger og e-bøger T K P S R\n5 ÆN E AU E CHRISTIAN BJØRNSKOV\n6 LYKKE Tænkepauser 26 Christian Bjørnskov 2015 Tilrettelægning og omslag: Camilla Jørgensen, Trefold e-bogsproduktion: Narayana Press ISBN Tænkepauser viden til hverdagen af topforskere fra AARHUS AU UNIVERSITET\n7 INDHOLD DET GODE LIV 6 HVAD VI TALER OM, NÅR VI TALER OM LYKKE 10 VEJENE TIL LYKKE 21 ANDET END GODS OG GULD 33 DE LYKKELIGSTE LANDE 50 EN LYKKELIG SLUTNING 58\n8 DET GODE LIV AF STED TIL DET LYKKELIGE LAND De fleste mennesker, uanset hvor på kloden de bor, eller hvornår man spørger dem, vil sige, at det er vigtigt at leve et godt liv. At føle sig tilfreds med sit liv som helhed er et af de stærkeste mål, vi sigter efter, når vi i vores lille hverdag prøver at gøre det bedste for os selv og vores nærmeste. Det er også målet for Anders Ands klodsede bestræbelser og kilde til vores morskab, når han fejler i tegneserie efter tegneserie. Det er det gode liv, som onkel Vanja hos den russiske forfatter Anton Tjekhov på sin mislykkede facon forhindrer sig selv i at leve i teaterstykket opkaldt efter ham. Det er også det, som Shakespeares Julie for en kort stund opnår i armene på sin elskede Romeo på trods af deres familiers modstand. De stræber ligesom os andre efter lykken. Hvordan vi gør og har gjort det, er selvfølgelig umuligt at beskrive fyldestgørende. Men spørgsmålene om, hvad lykken er, hvad den burde være, og hvordan vi finder den, har optaget filosoffer i over to tusind år. Lige siden Sokrates, Platon og Aristoteles spadserede rundt i oldtidens Athen, har de fleste filosoffer og samfundstænkere på et eller 6 INDHOLD\n9 andet tidspunkt i deres karriere brudt deres hjerner med, hvordan vi mennesker burde kunne leve et godt og lykkeligt liv. Denne bog handler om noget andet end endnu et bud på, hvordan en filosof, forsker, politiker eller romanforfatter synes, andre skal leve deres liv. Den handler om, hvad vi kan lære fra lykkeforskning dvs. den nye forskning i, hvordan de fleste mennesker selv opfatter deres liv. Med andre ord handler denne bog om, hvad vi lærer, når vi spørger, hvordan de fleste mennesker oplever livet ikke hvordan de mener, det burde være. Før vi bevæger os ud i de mange indsigter i det lykkelige land, er det tid til den første overraskelse, vi får fra lykkeforskningen: Selvom folk lever under endda meget forskellige betingelser i forskellige lande og på forskellige kontinenter, er de alle mennesker og derfor ofte forbløffende ens. De basale forhold, der er vigtigst for lykken for et par i Ghana, er de samme som for et par på samme alder i Danmark, Italien eller Peru. Når vi læser et af 1001 Nats Eventyr, et fire hundrede år gammelt skuespil af Shakespeare eller en socialrealistisk roman fra det moderne Finland, forstår vi derfor næsten instinktivt hovedpersonernes bevæggrunde og mål. Men hvordan kan det så være, at nogle af os alligevel er meget lykkeligere end andre, og at hele befolkninger lever lykkeligere liv end andre befolkninger? Det handler både moderne lykkeforskning og derfor også denne bog om. INDHOLD 7\n10 HVAD FOLK TROR OM LYKKEN Et af problemerne med at formidle den nye forskning i lykke er, at stort set alle har faste ideer og nogle gange ideologiske forestillinger om, hvad lykken burde være. Vi er med andre ord oppe mod det, der kaldes folketeori og folkepsykologi dvs. populære forestillinger om verden, misvisende forhold i ordsprog og sange og ufordøjede ideer fra selvhjælpsbøger og populære medier. Gennem bogen vil vi konfrontere folketeorien med, hvad den seriøse forskning viser om menneskers liv. På nogle områder rammer folketeori rigtigt, så et ordsprog for eksempel reflekterer århundreders visdom, men på andre områder kan de populære forestillinger være stærkt misvisende. Det er derfor vigtigt at nærme sig emnet med et åbent sind og en god del skepsis. Ikke al forskning er lige god, og charlataner har skrevet flere hyldemeter lykkebøger, der giver indtryk af at være forskningsbaserede, uden at de har ret meget med egentlig viden at gøre. Lykke sælger for tiden, og for mange almindelige mennesker er det op ad bakke at skelne skidt fra snot. De senere år har lykkeforskere også måttet indse, at en del resultater fra de første studier i 1990 erne beroede på enten tilfældigheder eller var deciderede misforståelser. Sådan fungerer forskning ofte: Tidligere studier bliver afvist eller nuanceret, og særligt på unge felter, som lykkeforskningen stadig er, går udviklingen hurtigt, når skeptiske forskere kigger hinanden og almindelige mennesker i kortene. 8 INDHOLD\n11 Om tyve år, når både nuværende og fremtidige forskere har haft tid til at blive klogere, ser billedet nok anderledes og mere nuanceret ud. Denne bog kan kun præsentere vores viden om lykke, som den ser ud i dag. Hvor frustrerende det end kan være, er der derfor også en række områder, hvor det eneste ærligt videnskabelige svar på et spørgsmål er, at vi ikke ved det. INDHOLD 9\n12 HVAD VI TALER OM, NÅR VI TALER OM LYKKE DE TO SLAGS LYKKE I den offentlige debat, eller når vi bare snakker om den over middagsbordet, bruger danskere, ligesom de fleste andre, ordet lykke i flæng. Vi kan have lykkelige stunder, lykkelige dage og lykkelige liv, ligesom vi kan have lykkelige venner og finde lykken i mange af kroge af livet og verden. Hvad vi mere præcist taler om, definerer vi aldrig vi regner med, at når vi har brugt ordet lykke, ved alle andre, hvad vi taler om. En af de væsentligste udfordringer i formidlingen af, hvad moderne lykkeforskning har at byde på, er, at selve ordet lykke hverken er særligt præcist, har en bestemt mening eller kan oversættes præcist fra dansk til for eksempel engelsk. Det har tværtimod to betydninger: Når vi taler om lykkelige oplevelser eller øjeblikke, bruger vi ordet på én måde, men hvis vi diskuterer lykkelige liv eller lykkelige år, dækker ordet over noget helt andet. Lykke er nemlig to forskellige fænomener, som kun deler to ting: Ordet lykke, og at vi synes godt om dem. Når vi oplever særligt lykkelige øjeblikke, kan lykken komme fra mange forhold. Det kan være julen 1974, da 10 INDHOLD\n13 man fik den Lego-tankstation, man havde drømt om hele december, eller julen 2012, da ens niece fik de støvler, hun havde drømt om, siden hun skrev sin ønskeseddel i september. Det kan også være øjeblikket, hvor ens udkårne sagde ja til at gifte sig med en, første gang man holdt sit lille barn i sine arme, eller dagen man fik sin kandidatgrad fra universitetet. Men lykken kan også komme fra andre, meget mindre ting. En varm sommerdag kan den indfinde sig under en pause i skyggen og et iskoldt glas limonade eller i et vue ud over Lillebælt, så man et flygtigt øjeblik husker, hvor smukt Danmark kan være. Fælles for listen af disse meget forskellige indtryk er, at mens vi husker øjeblikkene, er følelsen af lykke netop flygtig uanset at den giver minder. Den modsvares også af en lige så lang liste af ulykkelige øjeblikke: Aftenen, da kæresten gik fra en, den søndag eftermiddag, da AGF (igen) forlod superligaen i fodbold, eller blot det endeløse limbo i en lufthavn, hvor ens fly er blevet aflyst. Det er denne lykke, der som den gamle, danske sang formulerer det er lunefuld. Det samme gælder dens modsætning, den flygtige ulykke. Den flygtige, eller lunefulde, lykke foretrækker mange lykkeforskere derfor at kalde noget andet end lykke for ikke at forveksle den med den anden slags lykke. Psykologer kalder den ofte positiv affekt i stedet for lykke; den flygtige ulykke kalder de omvendt for negativ affekt. Ordet affekt understreger det særlige ved den flygtige INDHOLD 11\n14 lykke: At den opstår, når vi, groft sagt, er i vores positive eller negative følelsers vold. Andre kendte og populære udtryk for denne form for lykke er eufori og belønningslykke, da disse flygtige lykkefølelser er forbundet med aktivitet i hjernens belønningscenter med et videnskabeligt udtryk i nucleus accumbens. Det fungerer ligesom en hund, der logrer med halen, når den er glad. På samme måde jubler hjernens belønningscenter, når vi gør noget, den opfatter som godt, og klager, når vi gør noget skidt. Det er også denne belønningslykke, den positive affekt eller de euforiske følelser, der ses så tydeligt hos for eksempel teenagere. Nøjagtig ligesom affekten kan gå fra positiv til negativ på meget kort tid, kan deres humør svinge voldsomt: De kan føle sig dybt ulykkelige om morgenen, lykkelige til frokost og ligeglade til aftensmaden. Det egentlige spørgsmål, som det meste af den seriøse lykkeforskning beskæftiger sig med, er dog ikke de kortvarige op- og nedture, som den positive og negative affekt er. De er kun interessante, hvis vi møder nogen, der oplever dem hele tiden i det tilfælde melder en snigende mistanke om maniodepressiv adfærd sig, og de bør søge psykologhjælp! Spørgsmålet er i stedet for, hvor lykkelige vi er ind imellem de store oplevelser, der skaber minder. Med andre ord: Hvor lykkelige er vi i vores hverdag? Journalister og andre har valgt at bruge de populære udtryk hverdagslykke eller langvarig lykke om denne anden slags lykke, mens lykkeforskere foretrækker lidt mindre mundret at kalde den subjektivt velbefindende. 12 INDHOLD\n15 Da langt det meste af vores liv består af helt almindelige mandage, tirsdage og onsdage, er det netop hverdagslykken, der er interessant, og som størstedelen af den seriøse forskning handler om: Hvordan opfatter vi vores liv som helhed? HVORDAN SPØRGER MAN OM LYKKE? Når vi har af klaret, hvad vi nogenlunde taler om, er næste skridt at finde ud af, hvordan vi ser lykken. Med andre ord: Hvordan lærer forskere noget om, hvor lykkelige mennesker er, og hvad der gør dem lykkelige? For mange er svaret ganske overraskende. Det er nemlig vigtigt ikke at definere lykken, før vi forsøger at måle den, ligesom det viser sig at være vigtigt ikke at spørge, hvad der gør mennesker lykkelige. Udgangspunktet i al seriøs forskning er det samme som i alle ordentlige undersøgelser af for eksempel medarbejdertilfredshed eller kundetilfredshed: Vi tager udgangspunkt i menneskers egen, helt subjektive oplevelse af deres eget liv. I modsætning til stort set alle andre mål for velbefindende har man kræft, bor man i en fattig kommune, eller synes præsten, at man er en god kristen er egentlige lykkemål helt uaf hængige af, hvad de, der måler, mener om lykken. På den måde kommer deltagernes svar til at af hænge af deres egen definition af lykke og deres egne mål med tilværelsen. Der ligger dog stadig vigtige detaljer skjult i, præcis hvordan vi måler lykke. Den umiddelbart mest nærliggende måde at lære, hvad der gør mennesker lykkelige, INDHOLD 13\n16 synes for mange uden for lykkeforskning at være at stille dem spørgsmålet Hvad gør dig lykkelig? Andre udgaver af spørgsmålet er Hvornår er du lykkeligst?, Hvad er lykken for dig? og Hvad tror du gør folk lykkelige?. Men bruger vi denne fremgangsmåde, får vi svar, der er plaget af tre problemer. For det første svarer mange øjensynligt ved at fortælle, hvad der i et øjeblik gør dem lykkelige. De tager med andre ord afsæt i konkrete oplevelser af særligt lykkelige øjeblikke eller perioder, som de husker, når de bliver spurgt. Nogle af de typiske svar handler om god mad, gode venner, børn eller sommervejr. Det betyder dog, at mange af svarene kommer til at handle om den kortvarige lykke affekten. Det første problem med spørgsmål, der føles rigtige, er derfor, at de har en tendens til at fange den type lykke, vi lykkeforskere ikke er særligt interesserede i. Det andet problem er velkendt blandt forskere med stor erfaring i spørgeundersøgelser. Spørger vi for eksempel en gruppe mennesker om, hvad der gør dem lykkelige, er der grænser for, hvad de føler, det er socialt acceptabelt at svare. I lande med stærkt religiøse normer som Rusland og Saudi-Arabien vil homoseksuelle ofte holde deres seksualitet hemmelig. Engelske hooligans er kendte for at opsøge slagsmål omkring fodboldkampe om lørdagen. Men de indrømmer sandsynligvis ikke, at en del af deres identitet er fokuseret på at finde mere eller mindre tilfældige fans af modstanderholdet og slå på dem. 14 INDHOLD\n17 Omvendt er der en række ting, som man skal sige for at være socialt acceptabel. Har man børn, føler de fleste, at de skal sige, at deres børn gør dem lykkelige hvilken slags menneske er man ellers? En ældre socialdemokrat vil sige, at velfærdsstaten gør borgerne lykkelige, mens en ung Venstre-løve sandsynligvis vil hævde, at svær beskatning gør ham mindre lykkelig. Andet er næppe acceptabelt i de kredse, de normalt kommer i. Det tredje problem er, at mennesker ofte har et idealbillede af livet en ide om, hvordan de synes, livet burde se ud. Det havde den skotske filosof David Hume allerede opdaget i I sin banebrydende filosofiske af handling A Treatise on Human Nature overvejer han, hvordan vi mennesker forstår verden, og hvor vores grundlæggende ideer kommer fra. Blandt andet noterer Hume sig, at vi ofte svarer, at noget burde være sådan eller sådan, når vi bliver spurgt om, hvordan det faktisk er. Blandt lykkeforskere er der også en væsentlig bekymring for, at deltagerne svarer, hvad de synes, der burde have gjort dem lykkelige, når vi i en undersøgelse stiller spørgsmålet Hvad gør dig lykkelig?. Er-bør-problemet er derfor forbundet med det andet problem: Deltagernes svar viser nemlig oftere, hvordan deres sociale normer og deres idealbillede af livet og samfundet ser ud, end hvordan de faktisk opfatter deres livs virkelighed. De benytter spørgsmålene til at tegne et idealbillede af dem selv og deres liv. Der er mange andre lykkespørgsmål, der lider af INDHOLD 15\n18 samme slags problemer. Gallup spurgte for eksempel i 2013 borgerne i 148 lande om fire subjektive forhold: Følte du dig udhvilet i går?, Blev du behandlet med respekt i går?, Smilede eller grinede du i går? og Lærte du noget interessant i går?. Der er meget forskellige måder at svare på den type spørgsmål på, selv inden for Danmarks grænser. Et stort grin i København kan betyde det samme som et stille smil i Ringkøbing, fordi der er forskellige normer for god opførsel i de to ender af landet. I traditionelle asiatiske kulturer er det meget vigtigt at vise en tydelig form for respekt som vesterlænding kan man undre sig over, at japanerne bukker for hinanden indtil flere gange, og vi gør også af og til grin med det. Men bukket er en måde at vise respekt for ens samtale- eller samarbejdspartner, mens respekt af den type slet ikke i samme grad er vigtig i vestlige samfund. At vi griner af bukket, kan derimod virke fornærmende i andre kulturer. Vi viser respekt og omsorg på andre måder. Men stiller vi spørgsmål som Gallups, afspejler de igen i høj grad de fleste menneskers sociale normer i stedet for noget, der reelt har med deres velbefindende at gøre. Vi kan nok lære meget om mennesker af at stille den slags spørgsmål, men ikke det, vi oprindeligt havde sat os for at finde ud af. Hvis vi skal lære noget om, hvad der gør mennesker lykkelige, er vejen faktisk ganske enkel: Vi lader være med at spørge om, hvad der gør dem lykkelige! I stedet spørger vi, hvor lykkelige de er. De fleste lykkeforskere mener, at de 16 INDHOLD\n19 simpleste spørgsmål af dem alle er de bedste: Hvor lykkelig er du alt i alt for tiden?. En anden udgave er Hvor tilfreds er du med dit liv som helhed?. Vi giver derefter deltagerne en række svarmuligheder der rækker fra det meget negative til det meget positive. I EU gennemfører forskere en stor undersøgelse i alle medlemslandene to gange om året, hvor de blandt meget andet spørger om lykke. I den såkaldte EuroBarometerundersøgelse får deltagerne fire muligheder, når de bliver spurgt: I det store hele, er du så meget tilfreds, nogenlunde tilfreds, ikke særlig tilfreds eller overhovedet ikke tilfreds med din tilværelse?. Svarmulighederne meget tilfreds, nogenlunde tilfreds, ikke særlig tilfreds og overhovedet ikke tilfreds giver vi tallene 4, 3, 2 og 1, så vi til sidst kan lave et indeks for lykken i hvert land, hvert forår og efterår. I den internationale værdiundersøgelse en anden kæmpeundersøgelse, der i modsætning til EU s undersøgelse dækker alle dele af verden skal deltagerne i stedet sætte mere præcise tal på deres lykke. 1 betyder meget utilfreds og 10 meget tilfreds. Fordelen ved de helt åbne spørgsmål er, at der ikke er noget rigtigt eller forkert svar, og deltagerne derfor kan lægge i dem, hvad der er vigtigt for dem selv og deres vurdering af deres eget liv. De er så fri for andres vurderinger eller definitioner af lykken, som de næsten kan blive. Det er netop derfor, de virker godt: Vi har ikke defineret, hvad lykken er eller bør være, før vi spørger. Forskere er altid skeptiske, og i særlig grad over for INDHOLD 17\n20 simple spørgsmål. Konklusionen på de mange validitetstest af, hvor præcist spørgsmålene fungerer, er, at de simpleste spørgsmål fanger hverdagslykken. Scanner vi for eksempel deltagernes hjerner, mens de svarer på spørgsmål, viser det sig, at dem, der svarer mere positivt dem, der erklærer, at de er mere lykkelige har mere aktivitet i de dele af hjernen, der kaldes den frontale og præfrontale cortex. Mens den kortvarige lykke er forbundet med belønningscentret dybt inde i hjernen, er langvarig lykke netop forbundet med elektrisk aktivitet i den tynde skive hjerne, der sidder umiddelbart bag ved pandebenet. Denne del af deres hjerne lyser simpelthen af lykke på billeder af hjernen. PÅ LUR EFTER LYKKEN Vi kan endda tit se på menneskers ydre, om de nyder deres liv eller ej. Lykkelige mennesker ser anderledes ud særligt ved at de smiler mere for sig selv. Et amerikansk forskerhold satte sig for at undersøge denne læresætning ved at sende studentermedhjælpere ud i et stort indkøbscenter for at lure på shopperne. Forskerne havde bedt de studerende om at notere, hvor meget de handlende smilede, når de ikke vidste, at andre mennesker kiggede. Ideen bag studiet var, at hvis de simple lykkespørgsmål rent faktisk fanger lykken, burde dem, der smilede mere, også svare mere positivt på lykkespørgsmålet. De studerende skulle derfor, når de havde luret færdig, gå hen og stille shopperne en række spørgsmål blandt andet et spørgsmål om, hvor lykkelige de var for tiden. Resultatet 18 INDHOLD\n21 af undersøgelsen var, at dem, der smilede mere, også erklærede, at de var mere lykkelige præcis som vi måtte kræve, hvis de simple spørgsmål fanger den rigtige form for lykke. Sidst, men ikke mindst, må det være et krav til et godt mål for den langvarige lykke, at svaret på spørgsmålene ikke ændrer sig alt for meget fra dag til dag eller uge til uge. Ellers fanger spørgsmålene næppe den langvarige lykke, som de burde gøre. Det, vi udsætter deltagernes svar for, kaldes test-retest dvs. vi tester, og derefter tester vi det præcist samme en gang til kort tid efter. Det kan enten gøres ved, at vi får dem til at svare på de samme spørgsmål to gange med måske en uge eller to imellem, eller at vi får de samme mennesker til at svare på de samme spørgsmål i en hel årrække. Forskere har gjort begge dele med det samme resultat: Deltagerne svarer forbløffende ens, uanset om der er uger eller år mellem tidspunktet, de bliver spurgt nøjagtig som vi burde forvente, hvis spørgsmålene fanger den langvarige lykke. HVORDAN LIGGER LANDET? Det store spørgsmål er: Hvor lykkelige er danskerne egentlig? Resultaterne fra de mange spørgeskemaundersøgelser der er lavet langt over hundrede siden 1970 erne, og tusindvis af danskere har deltaget er klart: Danskerne er, om ikke altid dét lykkeligste land i verden, så altid blandt de allerlykkeligste. Den ældste undersøgelse, Danmark er med i, er fra efteråret 1973, mens den sidste INDHOLD 19\n22 nye, der i skrivende stund er offentligt tilgængelig, er fra sommeren I september 1973 erklærede 51 % af danskerne, at de var meget tilfredse med deres liv, mens 44 % sagde, at de var rimeligt tilfredse. På EuroBarometers indeks over lykke fik Danmark 3,45 husk, at den højeste mulige score er 4. I juni år senere var 73 og 25 % af danskerne enten meget eller rimeligt tilfredse, og lykkeindekset var steget til 3,71. Til sammenligning lå det franske lykkeindeks i 2014 på 3,04, og kun 23 % af franskmændene erklærede sig meget tilfredse med deres liv. Selv Sverige, som vi ellers ofte sammenligner os med, lå et stykke efter danskernes lykke med et indeks på 3,52 og en andel af meget tilfredse på 54 %. Danskerne har med andre ord helt konsistent været Europas lykkeligste befolkning gennem de 40 år, man har målt lykke og velbefindende, mens Sverige i dag cirka er der, hvor vi var for 40 år siden. Gennemsnittet i Europa er på blot 2,99, hvor 80 % mener, at de er tilfredse, og 20 % er utilfredse. Det europæiske gennemsnit er derfor langt under det danske, mens lande som Bulgarien, Grækenland og Portugal i de seneste år har haft et lykkeindeks på bare 2,2. Det er på denne baggrund af forbløffende mange lykkelige og tilfredse og forbløffende få utilfredse og ulykkelige danskere hen over de sidste 40 år, at vi kan svare på to spørgsmål: Hvorfor er nogle danskere så alligevel lykkeligere end andre? Og hvorfor er danskerne så lykkelige i forhold til resten af verden? 20 INDHOLD\n23 VEJENE TIL LYKKE HVOR LÆNGE VARER GODS OG GULD? Hvis vi vil finde ud af, hvorfor nogle mennesker er lykkeligere end andre, giver videnskabelige studier af enæggede tvillinger et bud på, hvor meget vi kan påvirke lykken. Genetisk er tvillingerne helt ens fra fødslen, men lever alligevel hver deres liv. Ved at sammenligne, hvor lykkelig den ene tvilling er i forhold til den anden, kan vi bruge resultaterne til at formulere en grov tommelfingerregel for, hvor lykken kommer fra: En tredjedel af forskellene ser ud til at skyldes genetiske fordele, en tredjedel skyldes opvækst og miljø, og en tredjedel de sidste tilfældigheder. Siden vi kun ved meget lidt om, hvilke gener der styrer menneskers lykkefølelser på langt sigt, og vi slet intet kan gøre ved vores gener, handler de næste sider udelukkende om de andre to tredjedele. Det første spørgsmål, vi kan stille os og som lykkeforskere har lært utroligt meget om de sidste to årtier er, hvor lang tid forskellige forhold virker på menneskers lykke. Med andre ord er der ingen tvivl om, at vi vænner os til de fleste ændringer i vores liv. Men hvor lang tid går INDHOLD 21\n24 der, før vi har vænnet os til forandringerne og hvilke vænner vi os aldrig rigtig til? Det klassiske eksempel rækker tilbage til amerikaneren Richard Easterlins forskning først i 1970 erne. Easterlin, der var en af de allerførste samfundsforskere, der undersøgte lykkeforhold, er ophavsmand til det såkaldte Easterlin-paradoks : At befolkningen ikke bliver lykkeligere, selvom landet bliver rigere. På engelsk siger man ofte, at nothing good ever lasts, og det lidt mindre pessimistiske danske intet godt varer evigt fanger det samme. Mange forskere har de senere år fundet ud af, at Easterlin faktisk tog delvist fejl, men som det ofte sker, lærer vi meget af at tænke over, hvad der senere viser sig at være en fejltagelse. Det klassiske spørgsmål, som stammer fra Easterlin selv, er, om større indkomst eller større forbrug fører til mere lykke? Et populært ordsprog som lykken er ikke gods eller guld indikerer, at det gør den ikke. Spørger vi en tilfældig gruppe mennesker, om de ville blive lykkeligere af at blive rigere, eller spørger vi dem, der er blevet rigere, om de er lykkeligere, svarer de fleste nej. Folketeori siger altså ofte, at indkomst og forbrug ikke har nogen særlig virkning på lykke, medmindre man måske er dybt fattig. Den siger også, at lykken ikke er at have meget, men at have nok. Den skepsis over for rigdom kan folketeorien have lånt fra filosofien. Den romerske filosof Seneca belærte for eksempel sine medborgere og uden meget held den begærlige og humørsyge kejser Nero for snart to tusind år siden, 22 INDHOLD\n25 at for at gøre en mand lykkelig skal man ikke gøre ham rigere på ejendom, men fattigere på ønsker. De fleste studier viser dog, at mennesker og familier med større indkomst og forbrug i gennemsnit faktisk er væsentligt lykkeligere end andre. Folketeorien er altså forkert på den. Men hvordan den tager fejl, er der tre meget forskellige teorier om. TRE TEORIER OM LYKKE OG PENGE Den første teori er central for næsten al moderne økonomi og siger, at vi altid vil foretrække større indkomst og forbrug og derfor vil opfatte vores liv som bedre. Det var denne teori, som Easterlin gjorde op med i 1970 erne. Ifølge den bliver vi mere lykkelige, fordi flere penge giver os mulighed for at købe mere af det, vi tror, der mest effektivt kan gøre vores liv bedre. Det behøver ikke at være en større bil eller en spritny opvaskemaskine, det kan også være en babysitter, så forældrene kan gå en tur i biografen. Men hvor en ferietur til Tenerife kan gøre nogle lykkeligere, vil andre på samme ferie måske føle en snert af skuffelse på stranden og ønske, at de havde brugt pengene på en vandretur i Norge eller et kunstværk til at hænge over sofaen. Hvordan pengene bruges bedst, er helt individuelt. En anden teori har været populær, siden den blev formuleret af den amerikanske socialpsykolog Leon Festinger i 1950 erne. Den siger, at alle mennesker sammenligner deres materielle status med en referencegruppe ; dvs. INDHOLD 23\n26 at man sammenligner sig med sin nabo eller sine venner. Hvis man for eksempel har en større bil end naboen, er man alt andet lige lykkeligere end ham. Den dag, naboen får en større bil, falder ens lykke dog lige så meget, som naboens stiger sammenligningerne er et nulsumsspil. Mange tilhængere af denne teori går et skridt videre ved at regne med, at tusind kroner giver mere lykke hos fattige end hos rige fordi pengene kan købe vigtigere objektive forbedringer som ordentlige sko eller medlemskab af fodboldklubben for de fattigere familier. Fordi det er noget, som de rige allerede har råd til, ville de bruge pengene på noget andet og mindre vigtigt. De tusind kroner gør altså ikke den store forskel for dem. Hvis forskellen i indkomst betyder noget altså hvor meget nogen er rigere end andre mener teoriens tilhængere, at man kan omfordele sig til mere lykke for almindelige mennesker ved at tage fra de rigeste. Andre forskere inden for samme tradition påstår, at vi sammenligner os med en norm, vi har for, hvad det gode liv bør være. Sagt på en anden måde er teorien, at vi alle har et billede af, hvad andre mennesker og det omkringliggende samfund forventer af os: En slags idealbillede af, hvordan sådan nogen som os på vores alder, med vores indkomst og uddannelse og med vores type job bør leve deres liv. Vi er bare ikke altid enige om idealet. De forskellige afarter af Festingers sammenligningsteori siger altså, at menneskers forventninger til deres liv og den måde, de vurderer, hvad de reelt har, af hænger af, hvad andre mennesker har. Det er på baggrund af denne 24 INDHOLD\n27 familie af teorier, at nogle forskere til tider angriber medierne for at skabe et urimeligt idealbillede, som virkeligheden ikke kan leve op til. Medierne gør folk ulykkelige, påstår de. Det billede, man må forvente fra Festingers sammenligningsteori, er derfor helt anderledes end det, der kommer fra almindelig økonomisk teori: Vi er kun lykkelige, hvis vi er rigere i forhold til enten andre eller et idealbillede, som samfundet skaber. Hvis alle bliver rigere, som det typisk er tilfældet med almindelig økonomisk udvikling, siger Festinger, at ingen bliver lykkeligere. Sammenligningerne med naboen forbliver nemlig de samme. Idealbilledet billedet af, hvilken slags liv forskellige borgere mener, de bør leve bliver også sværere at leve op til. Tilhængerne af teorien mener derfor ikke, at objektiv vækst skaber lykke. Den tredje og sidste teori har været populær de senere år. Basalt set siger den, at vores forventninger og standarder har en tendens til at justere sig i forhold til, hvordan vores liv faktisk går. Med et lidt teknisk udtryk plejer forskere at sige, at individers forventninger er dynamiske : Vi finder lykken ved, at vores faktiske liv lever op til eller overgår vores personlige forventninger. Men i modsætning til Festingers sammenligningsteori er forventningerne ikke sat i forhold til andre mennesker eller af samfundet. De af hænger i stedet for af vores helt personlige mål, som endda justerer sig over tid. Denne tredje teori kaldes ofte adaptationsteori, fordi vores forventninger er adaptive dvs. de tilpasser sig til INDHOLD 25\n28 ændringer i de faktiske muligheder, vi har i vores liv. Viser en persons forventninger til sin løn sig at være i overkanten af, hvad der faktisk er muligt eller rimeligt, vil hun i tidens løb lære det og derfor sætte sine forventninger ned. Er hendes forventninger omvendt for lave, vil hun blive positivt overrasket over at få højere løn, indtil hun har hævet sine forventninger. Med andre ord antager forskere inden for adaptationsteori, at vi vænner os til både objektive forbedringer og objektive tilbageskridt. Får vi en ny bil, en ny telefon eller et nyt hus, er vi glade for dem en tid, men i takt med at vores forventninger stiger vi siger ofte, at man hæver overliggeren for sit liv kan bilen efter en tid bare det, vi forventer, en bil skal kunne. Ifølge adaptationsteorien skaber vækst derfor lykke, men kun i en begrænset periode: Lykken er midlertidig, da vi vender tilbage til udgangspunktet, fra før vi oplevede forbedringerne, når vi har hævet vores forventninger til livet. Ingen af de tre teorier er perfekte, og der har været mange indvendinger mod dem. Forskellene mellem dem er åbenlyse. Almindelig økonomisk teori siger, at materielle forbedringer skaber varig lykke dvs. fornøjelsen ved den nye bil varer ved, så længe man har bilen. Sammenligningsteori siger, at materielle forbedringer til én skaber varig lykke, mens forbedringer til alle slet ingen lykke skaber. Adaptationsteori, at materielle forbedringer skaber lykke, indtil man har vænnet sig til den nye standard. Så hvad skal vi tro på? 26 INDHOLD


Adblock vs Adblock Plus - Hvilket virker bedst? - geekmarkt.com\nMed annoncer bliver mere invasive og mere irriterende, er ad blokkere en voksende industri. Tilføj potentialet for malware-indsprøjtning fra hackede eller kompromitterede annoncer, og du har al mulig grund til at blokere dem. To af de største navne derude lige nu er Adblock og Adblock Plus. Begge gør meget det samme på en meget lignende måde. Så hvilket er bedst?\nDenne artikel vil diskutere både browserudvidelser og sætte dem fra hoved til hoved. Forhåbentlig vil du ved slutningen have en god ide om, hvem der vil arbejde for dig. Så her er Adblock vs Adblock Plus - Hvilket virker bedst?\nAdblockere og deres brug\nAdblocker brug vokser hele tiden og med god grund. Annoncer bliver mere invasive, mere irriterende og arbejder hårdere for at få din opmærksomhed. Alle er i vejen for det indhold, du forsøger at nyde. Mange websites afhænger af annoncenomsætningen for at overleve, og der er en tankegang, der siger, at ad blokkere nægter dem at indtægterne.\nJeg siger, det er ikke de ad blokkere, der nægter hjemmesider deres indtægter, det er selve brudte annoncesystemet. Hvis websteder hostede deres egne annoncer eller havde tættere kontrol over, hvilke annoncer de viste, ville der ikke være noget som ad blokkere, da de ikke ville være nødvendige.\nI stedet er websites afhængige af tredjepartsannonceydelser, der dynamisk serverer annoncer fra en fjernserver. Disse annoncer kan være irriterende, inficeret, irriterende, kompromitteret, irriterende og irrelevant for selve webstedet. Hackere elsker bare at bryde ind i dem og injicere deres egne malware-inficerede annoncer, der skal serveres på legitime hjemmesider.\nSelvom annoncemodellen forbliver så selvbetjent, vil annonceblokkere øge i popularitet. Selvom jeg ikke har noget imod sider, der indlæser langsomt eller blinkende bannere på hver side, er der ingen måde, jeg forlader min computer åben for malware via en inficeret annonceserver.\nNok af det, lad os se på de to adblockere i spørgsmålet.\nAdblock blev tilsyneladende inspireret af Adblock Plus og blev programmeret af en individuel snarere end en kollektiv som dens samtidige. Det begyndte livet som en Chrome-udvidelse, før den blev stillet til rådighed for andre browsere.\nAdblock Plus var den første 'korrekte' annonceblokerende udvidelse udgivet. Indledningsvis kun tilgængelig Firefox, det hurtigt fået trækkraft og er nu tilgængelig for alle de vigtigste browsere. Udvidelsen er åben kilde og blev oprettet af et fællesskab af kodere, der ønskede en meget renere browsing oplevelse.\nBåde Adblock og Adblock Plus er meget ens i look, feel and features. Begge tilbyder hvidlister, blacklists, tællere, tracking kontrol, inficerede domæne advarsler og meget mere. Begge vil også tillade "acceptable annoncer" som standard. Begge vil blokere Facebook og YouTube-annoncer også, som er en bestemt bonus.\nBegge blokkere bruger nøjagtigt det samme annoncefilter, EasyList, som opretholdes af personerne bag Adblock Plus. Så hvis en udvidelse blokerer en annonce, vil begge dele. Omvendt, hvis man finder en annonce acceptabel, vil de begge.\nAdblock har kanten her tænker jeg i højre klik for at blokere en elementfunktion. Hvis en bestemt annonce kommer igennem, kan du højreklikke på den og vælge blokelement. Hvis annoncøren ikke betaler Adblock for at ignorere annoncen, bliver den blokeret.\nSå hvilket er bedst? Begge er nakke og hals, men jeg tror Adblock kanter det med evnen til at blokere et sideelement. Du vil bruge det mere end du forestiller dig.\nAdblock vs Adblock Plus - Brugbarhed\nFor at være vellykket skal ethvert stykke software være let at bruge, intuitivt og let at forstå. Adblock og Adblock Plus er alle disse. Begge udvidelser er hurtige at installere, standardindstillingerne er nok til at komme i gang, og du behøver faktisk ikke gøre noget andet for at forbedre din browseroplevelse, hvis du ikke vil.\nBegge kan let slukkes ved at klikke på ikonet i browseren. Begge kan tilføje undtagelser, tillade dig at opbygge hele whitelists, tilføje et websted til en sortliste og tilpasse visse muligheder.\nKlik på ikonet i browseren, og begge viser dig en anstændig mængde information og hurtig adgang til muligheder. Adblock Plus ser mere brugervenligt ud og viser dig, hvor mange annoncer der er blokeret på den aktuelle side, mens Adblock ikke gør det. Men begge er meget enkle at bruge.\nHvilket er bedst for brugervenlighed? Igen er det tæt mellem dem, men jeg tror, at brugergrænsefladen til Adblock Plus er mere venlig. Mens mulighederne er begravet lidt dybere, ville den gennemsnitlige bruger ikke bruge dem alligevel.\nAdblock vs Adblock Plus - Performance\nNu kommer vi virkelig til det. Hvordan udfører Adblock og Adblock Plus? Begge er troværdigt gode, og begge blokkerer de fleste annoncer. Resultaterne er muddied lidt af situationen for "acceptable ads". Vi ved, at nogle virksomheder betaler begge udvidelser til hvidlisten deres annoncer. Vi ved også, at Google dodges disse udvidelser på en eller anden måde i Chrome, så nogle annoncer stadig kommer igennem. Dette kommer i vejen lidt.\nMen begge blokere de fleste annoncer, popups, tekstannoncer, blinkende bannere, videoannoncer og pop-underannoncer.\nAdblock er langsommere i både Chrome og Firefox tror jeg. Jo flere faner du har åbent, jo langsommere de kører og aktivering og deaktivering af Adblock, mens du tester flere faner, viser en lille, men mærkbar afmatning i browserens hastighed. Jeg kan ikke underbygge dette selv, det er kun det, jeg oplever.\nAdblock Plus klarer sig bedre med flere faner og fungerer meget godt i Firefox. Chrome sideloading (eller hvad) af annoncer slipper dem igennem lejlighedsvis, men jeg tror ikke, at det er fejlen af enten udvidelsen. Ydeevnen er god over hele linjen, og jeg har ikke oplevet nogen synlige afmatninger i min browser selv med 25 faner åbne på én gang.\nSå hvilket er bedst for ydeevne? Adblock Plus. Jeg bruger konstant flere faner, så langsommere ydeevne er en showstopper for mig.\nAdblock vs Adblock Plus - Konklusion\nEthvert hoved til hoved kamp som denne Adblock vs Adblock Plus en er hovedsagelig subjektiv og dette er bestemt. Begge udvidelser fungerer godt. Begge udfører meget på samme måde, og begge bruger de samme lister til at blokere eller tillade annoncer, så der er meget at vælge mellem dem. Selv om det er irriterende at skulle afvige fra "acceptable annoncer", gør begge udvidelser det enkle, og det samme kan siges for at foretage ændringer.\nSå hvad skal du vælge? Det er op til dig, men hvis du kan lide mig, bruger du flere faner og tager dig af fart, Adblock Plus har kanten.\nJeg bruger faktisk ikke nogen af disse, jeg bruger værtsfil blokering i stedet. Det er meget hurtigere og meget mere effektivt!


Der har under coronapandemien været gang i boligmarkedet i hele Europa, men i Danmark er der dog ekstra meget fart på. Det viser en opgørelse fra den europæiske statistikbank, Eurostat. Samtidig viser nye tal, at de helt store palæer i London går som varmt brød.\nUnder coronakrisen har der været fart på boligmarkederne i de europæiske lande. Danmark er det land, hvor priserne er steget næstmest, kun overgået af Luxembourg. Det viser nye tal fra den europæiske statistikbank, Eurostat. Arkivfoto: Bax Lindhardt/Ritzau Scanpix Fold sammen\nMandag d. 12. april 2021, kl. 11.16\nCoronapandemien har for alvor fået europæerne til at gå på jagt efter en ny bolig, og her er det den danske boligfest, som er tæt på at være den varmeste i Europa. Fra slutningen af 2019 og frem til slutningen af 2020 steg priserne på danske parcelhuse med 9,8 procent i gennemsnit. Blandt de europæiske lande bliver denne stigning kun overgået af Luxembourg, hvor priserne på husene skød i vejret med gennemsnitligt 16,7 procent.\nDet viser en opgørelse, som Jyske Bank har udarbejdet på baggrund af tal fra den europæiske statistikbank, Eurostat. Tallene viser, at der er stigende boligpriser overalt i Europa, hvilket kan tilskrives coronapandemiens indflydelse.\nDet er således tydeligt, at boligmarkedet klarer sig ganske anderledes og meget bedre, end tilfældet var under finanskrisen. I Euroområdet steg priserne med 5,4 procent fra fjerde kvartal 2019 til fjerde kvartal 2020. I samme periode steg huspriserne i EU i gennemsnit med 5,7 procent. Danmark ligger således noget over gennemsnittet med priser, som steg næsten ti procent.\n»Ser vi mod vores naboer i syd, steg priserne i Tyskland med 8,1 procent fra år til år. Tyskland har således også rykket sig godt op i feltet over lande med høje prisstigningstakter. I bunden finder man Irland og Italien, der i nogen tid har haft faldende huspriser. Alene i Italien taler den demografiske udvikling for, at der er for mange huse, hvorfor priserne bør være under pres rent strukturelt,« skriver boligøkonom i Jyske Bank Mikkel Høegh i en kommentar til tallene.\n»Fremadrettet må vi forvente, at prisstigningstakterne vil aftage dels som følge af stigende renter, dels som følge af at coronaen ebber ud. Coronaen har skabt en særlig situation, hvor der har været stor fokus på at købe bolig overalt, hvor smitten har sat ind. Denne effekt vil næppe være permanent,« skriver Mikkel Høegh videre.\nSidder på en vulkan\nSer vi på vores nordiske naboer, har de ligeledes haft ganske pæn fart på hver deres boligmarked, selv om de halter efter Danmark. I Norge steg priserne med 6,9 procent, mens Sverige oplevede en fremgang på 5,3 procent.\nMikkel Høegh understreger dog, at man fra andre statistikker ved, at prisstigningerne i de større svenske byer er noget større, end gennemsnitstallene fra Eurostat viser.\nStefan Ingves, chef for den svenske centralbank\n»Det er som at sidde på en vulkan. Den er ikke gået i udbrud, men det går ikke i den rigtige retning. «\nDet bliver også understreget i en historie fra nyhedsbureauet Bloomberg. Heri bliver det beskrevet, at svenske boligpriser steg med hele 17 procent i marts i år målt i forhold til samme måned året forinden. I første kvartal er der blevet solgt det hidtil højeste antal boliger i det svenske.\nUdviklingen er i høj grad et resultat af, at den svenske centralbank holder renten uhyre lavt for at styre den svenske økonomi gennem coronakrisen. Et problem på det svenske marked er dog, at gælden blandt svenske boligejere samtidig er ganske betydelig.\n»Det er som at sidde på en vulkan. Jeg har siddet på en vulkan i mange, mange år. Den er ikke gået i udbrud, men det går ikke i den rigtige retning,« har chefen for den svenske centralbank, Stefan Ingves, sagt.\nDen svenske finansminister, Magdelena Andersson, sagde forleden, at de stigende huspriser bestemt er noget, som der skal holdes øje med.\nDe meget dyre boliger\nSom tidligere beskrevet i Berlingske er der i Danmark blevet advaret om, at boligpriserne ikke kan fortsætte med at stige med den nuværende hastighed. Danmarks Nationalbank forudser, at priserne på parcelhuse i løbet af i år i gennemsnit vil stige med ti procent.\nVender vi blikket mod den absolutte top af boligmarkedet, hvor kun de allerrigeste kan købe, udvikler det sig forskelligt i storbyerne rundt om i verden. I New York og Hong Kong har der været et dyk, men det gælder bestemt ikke London, skriver Financial Times.\nIfølge den internationale analysevirksomhed Knight Frank får det lave britiske pund og afslutningen på Brexit mange købere på banen i den britiske hovedstad. De har købt, det, som kaldes super-prim-ejendomme for cirka 25 milliarder kroner i 2020. Der er tale om boliger, der bliver solgt for beløb svarende til 60 millioner kroner eller mere.\nSelvom der har været coronapandemi og rejserestriktioner, blev der i London foråret 2020 solgt flere af de helt dyre boliger, end tilfældet var året forinden. Det er i høj grad russere, franskmænd og kinesere, som køber de meget dyre boliger.\nPå samme tid var der mange af indbyggerne i London, der begyndte at søge ud til forstæderne og i mange tilfælde helt ud på landet i et forsøg på at få mere plads, efter at kravet stod på hjemmearbejde.\n»Historien sidste år var, at mange flyttede ud af byen. Men i det stille var der også nogle meget store ejendomskøb,« siger Liam Baily, der er chef for global analyse hos Knight Frank.\nDe store palæer i London blev i gennemsnit solgt for 116 millioner kroner. I 31 tilfælde betalte køberne 25 millioner dollar eller mere. Det vil sige mere end 156 millioner kroner for en bolig.\nStorbank forudser »voldsom fremgang« på boligmarkedet\nRegeringens finansielle toprådgivere: Vi bør snart genoplade supervåbnet\nholder folkefest i gaderne\nMartin Krasnik runder skarpt hjørne.\nLæs Tom Jensens ord til fødselaren\nFN: Great Barrier Reef bør på\nliste over truet verdensarv\nFN: Great Barrier\nReef bør på liste over


Giv dine handsker en rolle i årets magiske forestilling - Watermusic\nGiv dine handsker en rolle i årets magiske forestilling\nFlere tusinde handsker skal flyve som fugle i 2017-forestillingen Watermusic\n04. maj 2017 - Oprettet af Kenneth Sørensen\nHar du en handske, der mangler sin partner, eller et par slidte handsker, du ikke bruger længere? Dine handsker kan få nyt liv i den magiske forestilling Watermusic den 2. og 3. september. Tusindvis af fugle skal flyve hen over himlen, og til det formål har scenograf Sus Haugland og instruktør Kevin Finnan udtænkt en måde, hvorpå dine fingerhandsker kan anvendes.\n"Handsker har en helt særlig betydning i Randers-historien. Tænk bare på Randers Handsker, en af verdens ældste handskeproducenter, der har været en væsentlig del af industrialiseringen op gennem 1800- og 1900-tallet. I forestillingen bliver der desuden arbejdet med hænder, som symbol for opbygningen af Randers. Derfor er det også nærliggende at bruge handsker til den store installation, som skal skabe liv på himlen over Randers Havn," siger Sus Haugland.\nGiv dine fingerhandsker nyt liv, uanset om det er vinterhandsker, arbejdshandsker, havehandsker eller blondehandsker -alle kan bruges små og store, så længe der ikke er tale om luffer.\nHandskeindsamlingen løber henover hele foråret. Du kan aflevere dine handsker på Randers EgnsTeater, kommunens genbrugspladser, Randers Storcenter ved gul-indgang og Randers Bibliotek, hvor der er opsat særlige "spande" i røde stativer til formålet.\nSådan ser handske-spanden ud


Vågn op til den smukkeste udsigt\nSkolelodden 22, Jersie\nSkolelodden 22, Jersie, 2680 Solrød Strand\nVelkommen til en sjælden perle i det hyggelige Jersie landsby. Den charmerende villa ligger hengemt på en virkelig rolig adresse, Skolelodden 22, en lukket vej, hvor alt ånder fred og ro.\nEfter en gennemgående istandsættelse fra ende til anden i perioden 2009-2018 fremtræder alt i en skarp og ensartet stil med fokus på funktionalitet, komfort og moderne æstetik. Ejendommen præsenterer sig på fornemste vis med en flot, hvid facade, som komplementeres af hvide vinduesrammer fra 2009 og mørkt tag renset og malet i 2018. Der gulvvarme overalt i boligen.\nSommeren kan nydes komplet uforstyrret på den store, luksuriøse træterrasse, hvis sydvendte orientering sørger for rigeligt med sol hele dagen igennem. Udover boligarealet på 120 kvm rummer ejendommen det skønneste anneks på 30 kvm - ideelt til teenageren, au-pair, gæster eller lignende.\nEjendommen indeholder: Skøn, rummelig entre med flot, moderne betongulv hvorfra der er fordeling til resten af huset. Lækkert Vordingborg køkken (årgang 2010) med smuk markudsigt og opført i luksusmaterialer med hvide elementer, flot mørk wengé bordplade, alt i hårde hvidevarer og stor todelt Schock vask.\nStuen er rummelig (endda med plads til etablering af værelse) med flotte hvidmalede Junkers plankegulve, som er gennemgående i resten af huset. Stuen er sydvendt med gode lysindfald. Fra stuen er der adgang til den lækre terrasse, som er opført i år 2014 i cumarutræ. Videre gennem resten af huset er den flotte stil gennemført med hvide døre, glatte hvide vægge og lofter. Forældresoveværelset og børneværelset, placeret over for badeværelset, er som resten af huset udført i høj kvalitet. Her er spastemningen i centrum med bruseniche med regnskylsbruser, fritstående badekar, væghængt toilet, flot specialfremstillet klinkemøbel med skålformet vask og væghængt armatur. Godt bryggers hvor betongulve og den lækre wengébordplade går igen.\nLuksus-annekset er opført i mursten med glaseret tegltag, zinktagrender, loft til kip og ovenlysvinduer. Praktisk gulv lagt i plank med vandbåren gulvvarme, multiline køkken med vinkøleskab, køkkenvask nedsænket i wengébordplade. Flot toilet fra 2019. Dobbeltdøre, til haven. Rundt om huset er der flot belægning med kanter i chaussesten, morgenterrasse og en flot, nem og børnevenlig have med\npære- og blommetræer.\nEjendommen er beliggende i rolige og idylliske omgivelser i det hyggelige Jersie Landsby med aktivt landsbylaug med bl.a. Sankt Hans- og juletræstændingsfest. I byen er der kommunal dagpleje, forsamlingshus, sportshal og Jersie Privatskole. Byen er beliggende få km fra Solrød Strand med masser af butikker, cafeer, skøn badestrand m.v. Der er ca. 20 minutter til Køge/Roskilde.\nKontakt Lasse og Rena på tlf. 25 70 97 71 for flere detaljer og fremvisning.\nBrutto/Netto ex. ejerudgift 13.605 / 11.739\nGrund 799 m2\nType Villa/ID 78910\nog kontaktes på Tlf: 25 70 97 71\nVi har netop solgt: Strædet 7, 2690 Karlslunde


Aftensmad • Få mere end 60 gode idéer til aftensmaden her » Forretten skal være en appetitvækker der harmonerer med hovedretten, og skal desserten være sød og tung, eller syrlig og frisk. Hvad man synes er en god hovedret er individuelt, men mange tænker typisk spise kombinationen af en mør kødudskæring, en cremet sovs og en variation af kartofler. Man går sjældent galt i byen med denne klassiske kombination, og den kan varieres i en uendelighed. Det kan være lettere at matche forret, hovedret og dessert ved at vælge et tema for middagen. …\nLejlighed i Aarhus C Find din kommende lejebolig i Aarhus her. Aarhus byder på ledige lejligheder, studieboliger, til, værelser, og huse til leje. Århus leje kendt som værende en af Danmarks største studiebyer, og er Danmarks næststørste by. Aarhus C århus i daglig tale også for Aarhus midtby. Størstedelen af tilbud origins har postnummer Aarhus C. …\nSådan bruger du bedst billeder på LinkedIn - kommunikation på LinkedIn Ja, det kan faktisk lykkes forskellige danse opslag et Facebook opslag til at gå viralt. Når det en sjælden gang lykkes, er det resultatet af god planlægning og en flyvende start. Her kan du læse, hvordan jeg medvirkede til at få over Hvad eksempel du på hjerte, spørger Facebook. En onsdag i opslag kl. …\nElev, Fakta job i Aarhus kommune | toilio.werlie.se Madklubben har slebet knivene og smurt pizzahjulet, for nu er det omsider officielt at vores pizza joint, Frankies Fakta, kommer til Aarhus. Nærmere præcist Mejlgade 45 i Aarhus C. Lokalerne er fredet aarhus on mikroovn før huset det gamle auktionshus. I de sidste år har huset været brugt som selskabslokaler. Vi har spurgt Madklubben om, hvad Frankies er for en størrelse og hvad vi kan forvente af dem fakta Aarhus. Konceptet bliver som i København med stenovnsbagte pizzaer, uformel og hyggelig stemning i rå og funky lokaler, hvor både musik, iskolde øl og cocktails flyder frit. …\nDagen Før Halvmarathon\nDet skal du spise før et halvmaraton - TV 2 Kost spiller også halvmarathon rolle, når du skal gennemføre dagen halvmaraton. Her får du en guide før det af vores løbeekspert. Halvmaraton halvmarathon den mest populære løbedistance hos det danske folk. Nogle løber distancen for at slå sin personlige rekord, mens andre dagen for at gennemføre. …\nAskepot Fest amp; Brudekjoler Valentino Gallakjoler Og rxHqgwrCz Der er opstået en fejl: Kåringen fandt sted i Malmø sidste weekend, hvor ejerne bag forretningen i Tønder, Per og Jonna Gehrt, til deres egen overraskelse vandt prisen "Nordic Bridal Askepot. Dengang arbejdede Jonna Gehrt på Bowler Inn om aftenen og passede i dagtimerne arbejdet i den 70 kvadratmeter "store" butik, hvor der var plads til 18 kjoler. I dag har ægteparret kvadratmeter fordelt på to etager og brudekjoler væld af kjoler. Så mange, at parret ikke kan sætte tal på. Prisen blev udleveret foran deltagere fra Norden. …\nListe over: Tæve hundenavne Det er ikke altid lige let at beslutte hvilket hundenavne eller drengenavn i skal vælge til jeres nye baby. En mulighed er at kigge over Atlanten og blive inspireret af hvad der er populært at give af Amerikanske drengenavne og pigenavne. At vælge Amerikanske navne kan give en fordel i den globale verden vi lever i, så du i hvert fald sikre dig at folk i USA kan finde ud af at udtale din søn eller datters navn. Nedenfor kan du se top mest populære pigenavne og drengenavne i Vi kender allerede flere de populære pigenavne og drengenavne her i Danmark, men du vil med garanti også kunne finde god inspiration i flotte over de mest populære navne i listen. cowboyjakke mænd maj Der er mange muligheder for hundenavne. …\nTunnel Vision Games fra Aalborg satser på gennembrud De fleste børn synes, det er sjovt at spille, men det er som regel en aktivitet, der foregår i fritiden. Spørgsmålet er, om man kan udnytte denne glæde og motivation ved spil, til at skabe øget læring og trivsel aalborg skolen. Dette projekt skal undersøge, hvordan brugen af analoge og digitale spilredskaber kan udvikle elevers evner til at samarbejde, kommunikere, tænke kritisk og løse problemer. De fire kompetencer kaldes også for det Samtidig ved vi, at den danske folkeskole i høj grad aalborg præget af færdighedsorienterede opgaver og computerspil, der kan virke computerspil for mange elever. Med dette projekt får vi mulighed for at gennemføre en intervention i stor skala, der både skal udvikle konkrete materialer og solid didaktisk viden om, hvordan spilredskaber kan bruges til at skabe mere meningsfuld, fagligt udfordrende og engagerende undervisning, fortæller Thorkild Hanghøj, som er lektor i spil og læring på Aalborg Universitet Eva rosenstand copenhagen og leder af projektet. …\nSjove Magneter Til Køleskabet\nApps køleskab magneter | 18 stk Køleskabe er ikke det mest interessante i verden, men det findes der heldigvis råd for. Du sjove vælge at pynte dit køleskab med diverse til, som tager dit køleskab fra 0 til Her på siden finder du et stort udvalg af køleskabet magneter med billeder. Magneterne med billeder er oplagte til køleskabet, men du kan bruge dem på alle metalplader. Du kan eksempelvis sætte magneterne fast på en opslagstavle af magneter. …


På konkurrentsiden var der stor spredning i begyndelsen, hvor Horsens på hjemmebane og andre klubber på skift viste deres kunnen. Fredag endte så i en lettere kaotisk sejlads, hvor flere hold sejlede mod det forkerte topmærke og følgelig blev diskvalificeret fra Fleet'et.\nUndervejs blev det synligt, at Hellerup og KDY havde besætninger, der kæmpede for placeringer. Lotte Meldgaard erklærede i et interview lørdag eftermiddag, at hun med sin besætning arbejdede sig ind på SKS, så intet var afgjort.\nI søndagens friske vind skiftede vinderplaceringerne mellem de dygtigste klubber, men SKS viste igen tænder og endte hver sejlads i den bedste halvdel af feltet. Det sikrede den fortsatte føring og dermed den yderst velfortjente topplacering som vinder ved stævnet i Horsens.\nDa Frederikshavn tilmed fik en placering under hvad SKS landede på til åbningsstævnet, resulterede det i at Lars Nordbjærgs besætning lige nu fører Sejlsportsligaen 2015 med 2 point!\nDer er nu en sommerpause i ligaen, så det er først til august, at Skovshoved skal forsvare sin førsteplads, og placeringen der giver direkte adgang til Champions League, som sejles på Sicilien i efteråret.\nTillykke herfra til Lars, Cille, Peter og Jacob.\nStillingen i Sejlsportsligaen lige nu:\n1 SKOVSHOVED SEJLKLUB 34\n2 FREDERIKSHAVN SEJKLUB 32\n3 HELLERUP 31\n4 AARHUS 26\n5 ÅBENRÅ 26\n6 ROSKILDE 22\n7 FAABORG SEJLKLUB 20\n8 KERTEMINDE 20\n9 KALØVIG 19\n11 KDY 17\n12 HADSUND SEJLKLUB 15\n13 HORSENS SEJLKLUB 14\n14 VALLENSBÆK 14\n15 SILKEBORG SEJLKLUB 10\n16 SKÆRBÆK BÅDEKLUB 10\n17 SØNDERBORG 8\n18 MIDDELFART 6


Lov om Danmarks Journalisthøjskole - retsinformation.dk\nLOV nr 505 af 12/06/1996 Historisk\nUndervisningsmin., j.nr. 1996-52-7\nLOV nr 263 af 12/04/2000 § 13\n1) 1 udefra kommende formand udpeget af undervisningsministeren.\n2) 2 medlemmer udpeget af Danske Dagblades Forening.\n3) 1 medlem udpeget af fagpressens og magasinpressens udgiverforeninger i fællesskab.\n4) 1 medlem udpeget af Danmarks Radio og TV 2 i fællesskab.\n5) 2 medlemmer udpeget af Dansk Journalistforbund.\n6) 1 repræsentant for højskolens medarbejdere.\n7) 1 repræsentant for højskolens studerende.\n2) at bestyrelsen træder tilbage, således at en ny bestyrelse skal vælges efter reglerne i institutionens statut.\n2) Ansættelse af lærere, herunder i stillinger med forskningsforpligtelse.\n3) Klager til højskolen fra de studerende, herunder om klagefrist i forbindelse med eksaminer og prøver.


Sådan får du et bedre job af Harry Motor – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nSådan får du et bedre job af Harry Motor\n''Sådan får du et bedre job'' er Harry Motors guide til et at få glæde og fornøjelse i dit arbejdsliv, og hvordan du gennem motivation og positiv tænkning kommer videre i dit arbejdsliv. Hvordan sælger du dig selv? Hvordan opbygger du et godt CV? Hvad indeholder en god ansøgning?\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Sådan får du et bedre job' af Harry Motor i de 318 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 86.209 andre anmeldelser af bøger.


Køb Nike Dualtone Racer Black/white-dark Grey Sort Sko Online | FOOTWAY.dk\nSkoene vil blive sendt i dag, hvis du bestiller om senest 03:31:49\nNike Dualtone Racer Black/White-dark Grey er en stilfuld og praktisk sportssko til kvinder. En rigtig kvalitets træningssko fra Nike. Om du leder efter en sportssko eller blot en flot og god sneaker til hverdagen, så er denne sko perfekt til dig!\nKvalitet fra Nike\nNike er nok verdens mest berømte mærke indenfor sportstøj og sportssko. Udover deres stilfulde og unikke designs er de utrolig kendte for at lave kvalitetsprodukter. Det er ikke uden grund at verdens bedste atleter repræsentere deres mærke.\nDenne sportssko er lavet af syntetisk stof der giver foden god ventilation. Sålen har en dobbeltfjedring som gør den støddæmpende uden at være særlig tyk, hvilket gør den ekstra let og elegant. Undersiden er lavet af slidstærke materialer som giver den et godt greb på alle underflader. En utrolig flot og praktisk sko til sportsglade kvinder der sætter pris på design og høj kvalitet.\nNike Dualtone Racer Black/White-dark Grey kan vaskes med en våd klud regelmæssigt, så de holder sig friske og rene i lang tid. Det bliver ikke lettere. Da de er lavet af syntetiske materialer behøver de ikke imprægnering.\nUltra Flex Nvy\nWomens Flex Appeal 2.0 Blk


Fundación Albacete Nexus Energia live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore.com\nFundación Albacete Nexus Energia live resultater, program og resultat - Fodbold\nFundación Albacete Nexus Energia\nDer er ingen begivenhed for team Fundación Albacete Nexus Energia\nStadion Ciudad Deportiva Andrés Iniesta\nBy Albacete, Spain\nOm Fundación Albacete Nexus Energia\nFundación Albacete Nexus Energia live resultater (og gratis video streaming på nettet*), holdliste med sæson oversigt og resultater Fundación Albacete Nexus Energia spiller næste kamp på 22. Jan 2018 imod Slovakia i Club Friendly Games, Women.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Fundación Albacete Nexus Energia v Slovakia live resultater , stillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistik. Vi kan have video highlights med mål og nyheder fra Fundación Albacete Nexus Energia kampe, men kun hvis de spiller deres kampe i en af de mest populære ligaer. Fundación Albacete Nexus Energia sidste kamp var imod Atlético Madrid i Primera Division Femenina, kampen endte med resultatet 4 - 3 (Atlético Madrid Vandt kampen). Fundación Albacete Nexus Energia program fanen viser de sidste 100 fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle Fundación Albacete Nexus Energia planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nFundación Albacete Nexus Energia præstation & form graf er Sofascore Live resultater Fodbold unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Fundación Albacete Nexus Energia kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI denne kamp tilbyder vi online visning Fundación Albacete Nexus Energia Slovakia live stream , sponsoreret af bet365. Hvis denne kamp er dækket af bet365 live streaming kan du se Fundación Albacete Nexus Energia Slovakia på din PC og på mobil - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær venligt opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er ejet på landniveau og derfor afhænger af din placering, så der er muligvis visse begivenheder, du ikke kan se, grundet restriktioner.\nSofaScore fodbold live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Fundación Albacete Nexus Energia kampe live på din telefon!


2016 | Trongårdens IF\ntirsdag 20. december\nJuleferie i ungdomsafdelingen\nUngdomstræningen holder juleferie mellem 20. december og 8. januar. Vi ser frem til at mødes en flok veludhvilede atleter mandag den 9. januar kl 17:00, hvor træningen genoptages.\nHusk, at sidste tilmelding til de kommende indendørsstævner nærmer sig hastigt. For yderligere information aktiviteter\nonsdag 14. december\nRapport fra Hvidovre Indoor 1\nSøndag den 4. december startede TIF’s ungdomsafdeling vintersæsonens konkurrenceaktivitet. Her deltog Liva og Julius Christoffersen samt Caroline Vilstrup i Hvidovre Indoor 1 i Atletik hallen på Hvidovre Stadion. For både Liva og Caroline var det deres allerførste atletiksstævne, mens Julius, der startede med atletik i 2015, var med sit første indendørsstævne. Atletik hallen i Hvidovre giver kun mulighed for at løbe den lidt usædvanlige sprintdistance 50 m. Liva løb i sit debutløb 9,86 s og blev dermed nr. 9 hos de 8-9 årige piger på 50 m. Julius deltog på de 10-11 årige drenges 50 m distance og vandt sit indledende heat i fine 7,82 s. Dermed kvalificerede Julius sig til finalen, hvor han formåede at forbedre sin tid med 4 hundrededele til 7,78 s og løbe ind på en meget flot 2. plads. Caroline havde en travl søndag, idet hun deltog på både 50 m og i længdespring og kuglestød hos de 10-11 årige piger. På både 50 m og i kuglestød blev Caroline nr. 4. med henholdsvis 8,15 s og 5,89 m. I længdespring var der stor variation på længderne for Caroline, men i 2. forsøg ramte Caroline bare helt rigtigt og nåede ud på hele 3,64 m, hvilket rakte til en flot 3. plads bland de i alt 14 deltagende piger. Det blev også til en samlet 3. plads i 3-kamp konkurrencen for de 10-11 årige piger, hvor placeringerne for 50 m, længdespring og kugle tæller med.\nResultatliste, 3-kamp resultater\nmandag 12. december\nRapport fra søndagsstævne i Ballerup Super Arena\nDen 11. december deltog brødrene Valdewmar og Wilhelm Kopp i et mindre søndagsstævne i Ballerup Super Arena, hvilket var vintersæsonens første indendørsstævn for begge. Valdewmar deltog i kuglestød hos de 10-11 årige drenge, hvor han opnåede en 2. plads. Med et stød på 6,81 m med den 2.0 kg tunge kugle satte Valdemar personlig rekord med hele 65 centimeter. Wilhelm deltog også i kuglestød samt favoritøvelsen højdespring og prøvede kræfter med aldersgruppen 14-15 år, selv om han først rykker op i denne klasse næste år. I kuglestød blev Wilhelm nr. 3 med et stød på 8,80 m og det var første gang at han prøvede kræfter en 4.0 kg kugle. I højdespring sikrede Wilhelm sig en sikker sejr efter at have klaret 1,65 m i første forsøg. Wilhelm forsøgte sig også på rekordhøjden 1,70 m, men valgte at nøjes med et enkelt forsøg på grund at lidt knæproblemer.\nTræner til Trongårdens IF’s ungdomsafdeling søges\nUngdomsafdelingen i Trongårdens IF har oplevet stor medlemstilgang og søger derfor en ungdomstræner til gruppen af 9-12 årige som træner mandage og onsdage 17:00 – 18:30. Der søges pt. efter en person, som kan stå for træningen 1 gang om ugen.\nUngdomstræneren skal sammen med det eksisterende team varetage den daglige træning. Ungdomstræningen koordineres således at de aktive inddeles i aldersgrupper og/eller discipliner således at alle trænere har en selvstændig gruppe. Atletikkendskab vil være en fordel, men den største forudsætning er lysten til at arbejde med børn og unge.\nAnsættelsesforhold efter aftale. Trongårdens IF kompenserer for både træning og deltagelse til stævner efter aftalte takster. Trongårdens IF er også indstillet på at sikre relevant uddannelse og kompetenceudvikling.\nEr du interesseret i at høre mere eller kender du nogen som kunne være interesseret, så kontakt næstformand Per Aggerholm Sørensen paggerholm@gmail.com.\nHusk TIF generalforsamling torsdag den 27/10 – bemærk ændret sted\nHusk at afsætte tid til TIF generalforsamling på torsdag den 27. oktober kl. 20:00. Generalforsamlingen foregår stadig i Mødelokale 1, men mødelokalet ligger ikke som tidligere annonceret på 1. sal i Lyngby Idrætsby, men derimod i stueetagen (til venstre for indgangen til svømmehallen). Læs mere om generalforsamlingen her.\nMange flotte TIF præstationer i årets Eremitageløbet\nÅrets Eremitageløb blev afviklet i Dyrehaven søndag den 9. oktober. Efter en god sensommer havde efteråret desværre indfundet sig med en temperatur omkring de 8 grader, men tørvejr og god faste stier gav alligevel løberne gode betingelser for hurtige tider.\nHurtigst blandt TIF’erne blev Jeppe Sidenius, der er mellemdistanceløber og egentlig mangle noget træningsmængde i forhold til de lang distancer. Det kunne man dog ikke ikke se i årets Eremitrageløb, hvor Jeppe leverede en imponerende præstation og et meget veldisponeret løb, hvor han formåede at øge tempoet på de sidste 3 km. Jeppe løb i mål i tiden 45:11 som nr. 26 blandt mændene og forbedre dermed sin Eremitageløbsrekord med 45 sekunder. Claus Damgaard Nielsen formår altid at levere nogle rigtigt gode løb i Eremitageløbet, som altid har været et af han favoritløb. I år var ingen undtagelse, og Claus var med tiden 47:43 5 sekunder hurtigere end sidste år. Tiden rakte til en samlet placering som nr. 60 og som n. 11 i sin aldersgruppe mæmd 40-44 år. Jens Larsen løb sit Eremitageløbet nr. 31 og var lang bedre forberedt end end sidste år, hvor han gennemførte med meget lidt træning på grund af en langvarig skade. I år var Jens da også over 4½ minut hurtigere end sidste år og løb flotte 53:30 efter et veldisponeret løb og en rigtig god finish på målstigningen. Tiden rakte til en samlet placering som nr. 256 og nr. 18 i sin aldersgruppe mænd 50-54 år. Søren-Nikolaj Rasmussen lagde hård ud og kræfterne var ved at slippe op til sidste, men Søren-Nikolaj kæmpede sig i mål i fine 54:37. Tiden var kun 9. sekunder langsommere end sidste år og rakte til en samlet placering som nr. 328. Hverken Søren Bentsen og Sverre Patursson Vange havde helt fået trænet optimalt op til Eremitageløbet på grund af skader, arbejde m..m, men begge er trofaste deltagere og var naturligvis til start igen i år. Sørens har så vidt vixdes TIF rekorden i gennemførte Eremitageløb, idet han nu har gennemført imponerende 35!. Sørens og Sverre lå meget tæt på hinanden det meste af vejen med til sidste trak Søren lidt fra og kom i mål i tiden 59:05, mens Sverre løb 59:32. Blandt ungdommerne leverede Julie Sand Christensen et godt løb og blev med tiden 1:14:16 nr. 14 blandt pigerne til og med 14 år.\nPå herresiden gentog Abdi Hakim Ulad sejren fra sidste år og vandt meget sikkert i tiden 40:37 med næste 1½ minut ned til nr. 2. Hos kvinderne blev der sat løberekord, idet Anna Emilie Møller, Blovstrød Løverne, med tiden 43:45 forbedrede den 18 år gamle rekord med 14 sekunder.


Squatty Potty - MANDESAGER\nOkay, det her er ret mærkeligt. Eller, det er egentlig ikke så mærkeligt, for selve produktet er meget lige til, men den medfølgende reklame, som du kan se i videoen nedenunder, er noget af det mærkeligste, vi længe har set. Og det siger ikke så lidt.\nSquatty Potty går nemlig i al sin enkelhed ud på at forbedre din position på tønden med en taburet til benene, så du har lettere ved at komme af med afføringen, og det er der simpelthen nogle kreative PR-folk som har valgt at illustrere ved at lade en enhjørning skide i en vaffel for derefter at lade en fimset fyr og nogle børn smage på herlighederne.\nJaja, de bedste reklamer er vel dem, der bliver hængende et stykke tid – og det gælder i hvert fald for den her. Men produktet er jo i sig selv ret praktisk.\nKøb her / 269 kr.\nSe andre seje sager om: gadgets


Pressemeddelelse: Mødrehjælpen vil igen i år give børn en glædelig jul - Mødrehjælpen\nPressemeddelelse: Mødrehjælpen vil igen i år give børn en glædelig jul\nFra den 8. oktober kan man søge Mødrehjælpens julehjælp. Julehjælpen bringer hvert år håb og glæde i tusindvis af danske hjem, og igen i år rækker Mødrehjælpen ud til familier, der slås med sociale og sundhedsmæssige udfordringer, og som samtidig har en meget stram økonomi. Hjælpen består af et kontant beløb og et tilbud om rådgivning fra Mødrehjælpens socialrådgivere og en invitation til fællesskab og juleaktiviteter i Mødrehjælpens 39 lokalforeninger rundt om i landet.\nSidste år søgte over 8000 familier om julehjælp hos Mødrehjælpen. En af de forældre, der sidste år modtog Mødrehjælpens julehjælp, er 34-årige Betina fra Nordjylland, som er mor til en 6-årig dreng. Hun fortæller:\n”Julehjælpen var med til at gøre december måned til noget særligt. Uden julehjælpen havde december bare været lige som en hvilken som helst måned på året. Mødrehjælpens julehjælp gjorde, at jeg fik råd til at gøre noget ekstra ud af julen,” siger hun.\n”Det er hårdt for familierne, når der ikke er råd til at holde jul. Det er både stressende og skuffende ikke at kunne fejre julen på lige fod med andre, eller ikke at kunne dele den med sine nærmeste. Det er en stor belastning især for børnene, og derfor er vi glade for at kunne uddele julehjælpen igen i år,” fortæller hun.\n”For en stor del af de familier, der henvender sig til os, er julen fuld af både økonomiske og sociale afsavn. Derfor er vores aktiviteter i lokalforeningerne så vigtige, for her kan både børn og forældre få et lokalt netværk og gode oplevelser for hele familien,” siger Ninna Thomsen.\nI foreningerne rundt om i landet er der enighed om, at julemånederne er travlere end de fleste. Formand i Mødrehjælpens lokalforening Amager, Josefine Townsend, fortæller:\n”Der er generelt høj efterspørgsel på vores aktiviteter og udflugter hele året, men op til jul kan vi uden tvivl mærke, at interessen for at deltage i vores arrangementer er stigende,” siger hun.\nStøt med et valgfrit beløb på mødrehjælpen.dk/jul\nKøb et gavebevis i vores webshop\nKontakt, cases og yderligere information\nMødrehjælpen kan hjælpe med at skabe kontakt til tidligere julehjælpsmodtagere og oplyse om regionale og kommunale tal for julehjælpen.\nFor interview og yderligere oplysninger, kontakt Mødrehjælpens pressekonsulent Regitze Rjeily, tlf.22 52 74 13, rer@moedrehjaelpen.dk


Skiferie med Jesper | AnetteMichael.dk\nPostades den 02/03/2013 24/03/2015 FörfattareAnette & MichaelSkriv en kommentar\nDen 13. Februar kørte Anette mod Basel for at samle Jesper op i lufthavnen. Han var fløjet direkte fra København og havde kufferten pakket med ski udstyr. Michael havde sørget for at maden var klar da de kom tilbage fra lufthavnen og så var det ellers tidligt i seng så vi var klar til at køre kl. 6 næste morgen.\nVi havde bestilt hotel værelse i Le Chable som er byen lige før Verbier i den franske del af Schweiz, hotellet lå perfekt lige overfor gondolen op til 4 Valles som er ski området vi skulle boltre os i de næste 4 dage.\nDen første dag var vi på bjerget efter køreturen ca. kl. 9.30 og det blev til skiløb indtil kl. 15. Så var det tid til en “morfar” på værelset inden vi begav os ud for at få noget at spise. Det var ikke så let at finde noget der havde åben i denne by, men vi fandt dog en lille lokal bar som serverede pizza. Jesper og Mic var tilfredse, men Anette havde overset at der var ansjoser på hendes, så den var ikke så god.\nFredag havde de varslet snevejr hele dagen og det startede da også sent torsdag aften. Da vi stod op til dagens aktivitet var der ca. 30 cm. sne på jorden og ikke noget tegn på sol. Vi var på bjerget tidligt og jeg (Mic) havde planlagt en rute ud fra piste kortet. Eneste lille fejl var dog at jeg havde overset at det ville blive svært at se lifterne i det tætte snevejr og tåge som hang over bjergene. Og ganske rigtigt på vej ned fra toppen overså vi en lift vi skulle med for at komme over til området jeg havde udset og vi røg direkte ud i off piste. Det var i sig selv ikke så galt bortset fra at man ikke kunne se en meter foran sig og at alle som passerede os kom med lavine udstyr på. Andersen var ikke så populær lige der…\nEfter at have stavet og skiet os på tværs af bjerget mødte vi en gruppe som havde guide med, vi spurgte hvilken vej der var lettest til en piste, hvilket var heldigt da han pegede os i modsatte retning af hvad vi ville have valgt. 2.5 time efter vi startede om morgenen var vi endeligt kommet frem til en piste og kunne sætte os tilrette til en god frokost. Så har vi også prøvet det! Første gang at vi har stået ned af en bjergside uden at møde en eneste anden skiløber.\nFredag aften kørte vi til Verbier for at spise til aften. Efter lidt kiggeri i butikkerne fandt vi en hyggelig restaurant.\nLørdag og søndag var det fantastisk vejr og det blev til en fantastisk tur til den franske del. Det er ikke sidste gang vi skal til Verbier og vi var alle enige om at det nok var et af de bedste ski områder vi har været til.\nSøndag aften var vi tilbage i Zug og vi havde handlet til en gang spagetti og så ellers tidligt i seng.\nMandag gik turen til Engelberg som er området tæt ved vores by. Det tager ca. 45 minutter at køre hertil og man er hurtigt på bjerget efter parkering. Dagen var fantastisk og vi fik stået stort set uafbrudt i 6 timer inden vi kørte til Steinen og hentede George fra hans feriehjem.\nTirsdag fløj jeg til Portugal hvor jeg havde møder resten af dagen, mens Anette og Jesper nåede endnu en halv dag på ski i Stoos, som ligger tæt ved vores kontor i Brunnen.\nDer er lagt billeder i galleriet


Livet er ensomt - Ditte Maria Kollerup\nDet kan lyde negativt, at sige til et andet menneske, at livet er ensomt. Sådan mener jeg det ikke! For mig har det været en vigtig erkendelse, og jeg ser det absolut ikke som noget dårligt, men blot et faktum.\nAlene med følelser\nHvorfor er livet ensomt? Du – alene – er den eneste person, der kender til dine inderste følelser, motiver og tanker. Sådan skal det være! Ikke din bedste ven, dine børn eller din partner, hverken kan eller skal vide ALT om dig.\nMin bedstemor døde for snart 4 år siden. En dame der betyder meget for mig den dag i dag og et menneske som har været en klippe for en stor familie på ca. 50 mennesker.\nMin mor mistede sin mor i en alder af 63 år. Sikke et pivilegie, at have sin mor op gennem både barndom, ungdom, voksenliv med opvækst af 4 børn og ind i pensionsalderen.\nMin mor talte med sin mor i telefonen hver dag – kun med få undtagelser. Det var svært for os alle at acceptere, at bedstemor ikke længere var her. Min mor er stærk. Når noget er svært for hende, handler hun. Hun får tingene fikset – det er hendes “overlevelsesmode”. Sorgen over, at have mistet sin mor kom snigende og efter et par år havde min mor en af de svære perioder.\nEn dag hvor vi talte sammen i telefonen, sagde jeg til hende, at livet er ensomt. Ingen kan forstå hendes savn. Ikke min far. Ikke “os børn”. Ingen. Det skal hun finde ro med.\nMin mor og jeg har talt om voren samtale sidenhen. Hun husker den sætning! Nogle gange kan det give ro, at finde sin egen lille forklaring på, hvorfor tingene er som de er…\nAFA – Analyser – Forstå – Accepter\nDén sætning er blevet et af mine mantra. Måske giver det også mening for dig?\n2 Replies to “Livet er ensomt”\n22. september 2015 kl. 7:27\nPunkt 1 – jeg er helt enig\nPunkt 2 – jeg er helt enig\nPunkt 3 – jeg er helt enig …\nLivet er ensomt – og det kan være rigtig grimt, men det er jo også ofte i de grimme perioder man finder ud af nogle ting om sig selv.\nFinder sin identitet.\nDet er der ikke nogen andre, der kan gøre for een – det bliver man nødt til selv at arbejde med og “regne ud”\nJeg tænker, at forbindelsen mellem krop og hjerne er vigtig.\nAt det ikke kun er hjernen, der bliver stimuleret men også kroppen.\nHvis man som jeg har fokuseret på hjernen i mange år – så forsvinder forbindelsen til kroppen.\nJeg kan ikke mærke mig selv, vores børn eller min mand.\nDet er jeg gået igang med at arbejde på nu og glæder mig til min første yoga time på torsdag, hvor man træner bevidst med denne sammenhæng mellem hjerne og krop.\nMen det er noget, jeg skal gøre for mig selv i mit ensomme liv.\n24. september 2015 kl. 2:16\nTak for din tankefulde og rørende kommentar.\nI din livssituation, med mange års udfordringer, pres og krise – på flere forskellige alvorlige fronter – er det måske helt naturligt, at gå i “overlevelsesmode”?\nJeg synes det er vildt sejt, at tage sig af sine udfordringer. En anden ting er, at omverden (børn, partner, familie, venner, kollegaer osv) er glade når du er. Så prioritet nummer ét må være, at sørge for det. Eller? Jeg tænker det er win win..\nKriser udvikler mennesker. Ingen tvivl. Jeg vil gå så langt til at sige, at de er nødvendige for at mennesket i dets individuelle udvikling rykker sig væsentligt. Kriser kan selvfølgelig være mange ting… I mit seneste blogpost “noget at slås for” skriver jeg lidt om mine tanker omkring det. Svær balance. I Indien hvor jeg er pt., har mange meget at slås for. Måske så meget, at det hindrer udvikling..\nI øvrigt – så hver ting til sin tid.\nTillykke med den gode beslutning!\nRegn den ud :) * fem + = 11


Hvad uddanner vi eleverne til? OECD vurderer, at omkring 8 % af jobbene i Danmark er i sandsynlighedszonen for automatisering som følge af digitalisering, og at mere end 40 % af den danske arbejdsstyrke vil se et væsentligt skift i jobindholdet.\nForandring er konstant. Men vi må erkende, at vi er i et skifte, hvor innovation forandrer det eksisterende. Vi skal tale om, hvad en mangfoldighed af nye teknologier betyder for vores samfund, for skolen, og for den kerneopgave som skolen har.\nHvilken rolle kan og bør de private skoler spille i forhold til de kompetencer, der bliver behov for i en nær fremtid? #privateskoler_loadingthefuture\nBlogindlæg • Nov 03, 2017 12:50 CET:


Aalborg Zoo i 80 år af Flemming Retbøll (Bog, Hardback)\n> Bøger>Aalborg Zoo i 80 år: fra menageri til formidling og forskning\nAalborg Zoo i 80 år: fra menageri til formidling og forskning (Bog, Hardback, Dansk)\nAf: Flemming Retbøll\nForlag: Nordpress - Aalborg - Aalborg Zoo\nDato for udgivelse: 18-4-2015\nForventes på lager: 18-04-2015\nI 2015 fylder Aalborg Zoo 80 år. I de otte årtier siden grundlæggelsen har haven udviklet sig fra menageri med præsentation af eksotiske dyr, i oftest små bure, til forskning og formidling af internationalt format. I en løbende udviklingsproces er der blevet taget afsked med gamle anlæg og introduceret nye, der giver dyrene de optimale leve-vilkår og sikrer publikum det bedste indtryk af havens dyr.\nDenne bog er ikke Aalborg Zoos historie fra åbningen i 1935 til i dag. Den er minder og anekdoter fra havens liv, fortalt af mennesker med tilknytning til den. Brudstykker til den store mosaik, som udgør zoo. Da den sorte panter var løs. Da orangutangen Charlie bøjede tremmer. Da den afrikanske løve blev skiftet ud med en sibirsk. Men også træk af en udvikling fra kolde betonbure til internationalt beundrede is-bjørne- og rovdyranlæg. Og en masterplan der rækker frem mod 2030.\nEn varmblodet skildring af Aalborgs Zoos historie gennem 80 år.\nAalborg Zoo i 80 år: fra menageri til formidling og forskning


Xtragrej, når du lige mangler det ekstra - nike-free.dk\nFør i tiden, når man skulle ud i vildmarken, på vandretur, telttur eller bare tilbringe rigtig lang tid udenfor, hvor der skulle tilbagelægges mange meter under benene, og man skulle sove under åben himmel, så var det begrænset, hvad man havde til rådighed at overleve med.\nSådan ser vores tilværelse langt fra ud længere.\nNu om dage tager helt almindelige mennesker sammen med hele familien og de nærmere venner på overlevelsestur for at komme væk fra elektronikken og den stressede hverdag.\nDerfor er den slags oplevelser ikke længere udelukkende forbeholdt hardcore personer, der vitterligt skal se, om de kan overleve på noget nær egne evner, skaffe byttet selv og selv lave ild.\nSåledes er det blevet en lukrativ forretning at servicere alt fra disse vante typer til nybegyndere, der ønsker lidt mere komfort udenfor, hvor teltturen gerne må være en forlængelse af hjemmets dyder bare i formindsket udgave.\nDet har firmaet xtragrej noteret sig, hvorfor de har specialiseret sig i at levere topmoderne, professionelt, solidt, robust og generelt bare godt udstyr til en lange eller korte overlevelsestur.\nOm du er feinschmeckeren, der ønsker det solide frem for komfort, eller du er personen, der gerne vil nyde udendørslivet, men stadig føle dig hjemme, så kan du får det meste hos dem – og lige det ekstra, du måske ikke var klar over, fandtes, eller du havde brug for.\nDe har både tøjet, grejet, beklædning, fodtøj, jagtudstyr og videre. Praktisk talt til din outdoor-oplevelse.\nMan skal nemlig ikke gå ned på udstyr uanset, om man lige præcist ved, hvad man har brug for at udstyr og kun skal have det mest nødvendige, eller man er den mere nysgerrige type, der er modtagelig for opfordringer og forslag.\nNår man kigger rundt på deres hjemmeside ser man måske just for sig noget grej, man ikke vidste, der eksisterede, som man straks implementerer til ens næste udvandring.\nUpåagtet af, hvilken type du er, så må du have en rigtig god tur!\nPrevious Post Previous post: Sikre dit hjem imod indbrud\nNext Post Next post: Hvornår har du brug for en låsesmed?


Løs forbindelsesproblemer med Games for Windows Live\nVigtigt! Denne artikel indeholder oplysninger, som viser, hvordan du kan anvende reducerede sikkerhedsindstillinger, og hvordan du slår sikkerhedsindstillinger fra på en computer. Du kan udføre disse ændringer for at løse et bestemt problem. Inden du gør det, anbefaler vi dog, at du vurderer de risici, der er forbundet med at implementere denne løsning i et bestemt miljø. Hvis du implementerer løsningen, gør du klogt i at beskytte computeren på andre måder.\nTjek, at du bruger en landestandard, der understøtter Games for Windows Live\nInstaller den nyeste Games for Windows Live-software\nÅbn de porte, der skal bruges af Games for Windows Live\nTillad Games for Windows Live i din firewall\nInstaller den nyeste servicepakke til Windows\nFejlfinding i forbindelse med din internetforbindelse\nBemærk! Hvis du ikke kan oprette forbindelse til webstedet med status for Xbox Live-tjenesten, skal du kontakte din internetudbyder for at få hjælp.\nDu kan kun logge på Games for Windows Live, hvis du bruger en landestandard, der understøtter Games for Windows Live. Games for Windows Live er ikke tilgængeligt i alle lande. Du kan finde flere oplysninger under Xbox Live – lande og områder.\nDu kan kun logge på Games for Windows Live, hvis du har installeret de seneste opdateringer til programmet. Du kan løse dette problem ved at downloade og installere de nyeste installationsfiler til Games for Windows Live.\nBemærk! Microsoft har scannet denne fil for virus. Microsoft benyttede den nyeste virusregistreringssoftware, der var tilgængelig på den dato, hvor filen blev udsendt. Filen gemmes på servere med forbedret sikkerhed for at undgå, at der foretages ikke-godkendte ændringer af filen.\nUPnP skal være aktiveret, for at du kan oprette forbindelse til Xbox Live. De fleste routere og firewalls understøtter UPnP IGD-protokollerne (Internet Gateway Device). Disse indstillinger er dog ikke altid aktiveret som standard. Du kan få hjælp i brugervejledningen eller Hjælp-filerne til routeren, eller du kan kontakte din netværksadministrator.\nKommercielle firewalls, f.eks. på et universitet, et bibliotek eller i en stor virksomhed, understøtter som regel ikke UPnP IGD-specifikationerne. En spiller, der forsøger at spille fra sin skole eller et kollegieværelse, kan muligvis ikke oprette forbindelse til Xbox Live. I så fald skal spilleren kontakte it-administrationen for at se, om de kan aktivere Xbox Live for netværket.\nSørg for, at du får vist den nyeste version ved at rydde internetcachen. Sådan gør du på en computer med Windows 7:\nLuk eventuelle åbne internetbrowservinduer.\nVælg Start, og vælg derefter Kontrolpanel. Hvis vinduet Kontrolpanel er tomt, skal du vælge Vis alle indstillinger i Kontrolpanel i vinduets navigationsafsnit for at få vist alle ikonerne.\nVælg Netværk og internet, og vælg derefter Internetindstillinger.\nKlik på Slet i sektionen Browserdata under fanen Generelt.\nMarkér afkrydsningsfelterne Midlertidige internetfiler og Cookies, og vælg derefter Slet.\nAdvarsel! Denne løsning kan gøre computeren eller netværket mere sårbart over for angreb fra ondsindede brugere eller skadelig software, f.eks. virus. Vi anbefaler ikke denne løsning, men formidler disse oplysninger, så du selv kan vurdere, om du vil anvende løsningen. Hvis du bruger denne løsning, er det for din egen regning og risiko.\nFølgende porte skal være åbne for indgående og udgående forbindelser for at kunne fungere med Games for Windows Live:\nDu kan finde oplysninger om, hvordan du konfigurerer portindstillingerne på en firewall, router eller gateway, i dokumentationen, der fulgte med enheden, eller du kan kontakte netværksadministratoren eller den lokale tekniske support for at få hjælp.\nDu kan finde flere oplysninger om, hvordan du konfigurerer en firewall, så den kan fungere med Games for Windows Live på Windows-baserede computere, i Konfigurer en Windows Media Center-extender.\nHvis du stadig oplever problemer med Windows Live-forbindelsen, skal du konfigurere din router eller gateway, så UPnP eller omdirigering af port ("port forwarding") er aktiveret. Du bør aktivere UPnP, hvis routeren understøtter denne funktion. Det håndterer netværksoversættelser, så portomdirigering ("port forwarding") er ikke nødvendigt.\nDu kan finde flere oplysninger om, hvordan du tjekker kompatible hjemmenetværksenheder, i Vælg og konfigurer en ny netværksenhed.\nDenne artikel indeholder en overskrift til en liste over Xbox Live-understøttede routere, der har en UPnP-funktion. Desværre er det ikke alle routere, der understøtter UPnP. Hvis din router ikke understøtter UPnP, skal du åbne disse porte og knytte dem til IP-adressen for den computer, der kører Games for Windows Live.\nHvis du har spørgsmål om, hvordan du aktiverer UPnP eller portomdirigering ("port forwarding) på din router eller gateway, skal du kontakte hardwareproducenten for at få hjælp.\nHvis dit netværk er konfigureret til at bruge IPv6, skal du se anbefalingerne for et IPv6-funktionssæt til hjemmeroutere, som er kompatible med operativsystemerne i Microsoft Windows-serien.\nDu kan se anbefalingerne ved at gå til Netværks- og adgangsteknologier: TCP/IP v4 og v6.\nBemærk! Åbn ikke en port til et program, som du ikke genkender.\nDu skal muligvis konfigurere en undtagelse i din firewall, proxy eller internetsikkerhedssoftware, så det tillades, at Games for Windows Live-softwaren (GFWLClient.exe) virker. Denne fil gemmes som standard på følgende placering:\nC:\_Programmer\_Microsoft Games for Windows Live\_Client\nHvis du bruger Windows Firewall, kan du i den nyeste Games for Windows Live-opdatering føje softwaren til undtagelseslisten. Ellers skal du se i dokumentationen til firewallen eller kontakte netværksadministratoren eller den lokale teknisk support for at få hjælp.\nDu kan finde flere oplysninger i Xbox 360-netværksporte og routerkonfigurationer til Xbox Live.\nGames for Windows Live kræver, at den nyeste servicepakke til Windows er installeret på din computer. Du kan hente den seneste servicepakke ved at gå til Service Pack and Update Center.\nDer kan opstå problemer med internetforbindelsen på din computer. Hvis du har brug for hjælp til at løse disse problemer, skal du gå til Løs problemer med netværksforbindelsen.\nHvis du bruger Windows Vista eller Windows 7, skal du se Fejlfinding i forbindelse med problemer med internetforbindelsen.\nDesuden kan tjenesten Background Intelligent Transfer Service (BITS) være deaktiveret, eller måske har du ikke tilladelser i din brugerprofil til at bruge tjenesten. Benyt følgende fremgangsmåde for at løse problemet:\nÅbn snap-in'en Microsoft Management Console Services.\nWindows 8 og Windows RT:\nPeg på det nederste, højre hjørne på skærmen, og vælg derefter Søg.\nSkriv services.msc, og vælg derefter Tjenester i søgeresultaterne.\nSkriv tjenester i feltet Søg i alle programmer og filer, og vælg derefter ikonet Tjenester, når det vises.\nNår vinduet Tjenester åbnes, skal du højreklikke på BITS (Background Intelligent Transfer Service) under Tjenester (lokalt).\nIndstil Starttype til Automatisk under fanen Generelt.\nHvis tjenesten ikke kører, skal du vælge Start for at starte tjenesten.\nVælg OK for at lukke dialogboksen Egenskaber.\nHvis fejlen stadig opstår, skal du tjekke, om BITS er konfigureret korrekt. Sådan gør du:\nVælg fanen Log på.\nMarkér afkrydsningsfeltet Lokal systemkonto under Log på som.\nTjek alle de angivne profiler i vinduet Hardwareprofiler, og sørg for, at de alle er sat til "Aktiveret". Hvis en profil er sat til "Deaktiveret", skal du vælge profilen og derefter vælge Aktivér.\nHvis de foregående trin ikke løste problemet, skal du kontakte din internetudbyder for at få mere hjælp.\nVil du kontakte support vedrørende problemet "Løs forbindelsesproblemer med Games for Windows Live", som du læste om, eller vedrørende et andet problem?


Kan placebo fortælle os, hvordan krop og psyke hænger sammen? -\nHer er du Kan placebo fortælle os, hvordan krop og psyke hænger sammen? / Kan placebo fortælle os, hvordan krop og psyke hænger sammen?\nKan placebo fortælle os, hvordan krop og psyke hænger sammen?\nPlacebo-fænomenet er mere og andet end snydemedicin i dag, hvor forskere kan måle placeboeffekt på både psykologiske og neurofysiologiske niveauer via blodprøver og hjernescanninger. Der er dog ikke blandt eksperter helt enighed om, hvorvidt placebo bør implementeres i det offentlige sundhedssystem.\nDer var engang, hvor placebo udelukkende blev betragtet som den kalktablet, forskere brugte, når de skulle teste virkningen af ny medicin i såkaldte dobbeltblinde randomiserede forsøg.\nDet vil sige forsøg, hvor man giver en gruppe patienter rigtig medicin og en anden gruppe kalktabletter uden at oplyse dem om, hvem der får hvad – med det formål at finde ud af, hvilken virkning den rigtige medicin har.\nMen i dag rummer placebofænomenet langt mere og andet end såkaldte snydetabletter. Således kan forskere i dag måle placeboeffekter på både psykologiske og neurofysiologiske niveauer blandt andet via hjerneskanninger og blodprøver.\nPlacebo er reelt\nDerfor ved man nu, at placeboeffekten ikke blot er indbildning, men et reelt fænomen, der kan gøre os klogere på, hvordan krop og psyke spiller sammen og på, hvordan vi kan øge effekten af aktive medicinske behandlinger.\nDe sidste 20 år har der været en stigende interesse for at forstå hvilke mekanismer, der ligger til grund for placeboeffekter. Det har ført til et øget fokus på hele patientens behandlingskontekst. Det vil sige læge-patient-interaktionen, behandlingsmiljøet, behandlingssituationen og patientens tidligere erfaringer og forventninger.\nDet er, når man drejer på nogle af disse knapper, at det ifølge forskere på feltet ser ud til, at man kan enten forbedre visse patientgruppers tilstand og dermed få en placeboeffekt – eller modsat forværre deres tilstand og få en såkaldt noceboeffekt.\nPlacebo – en samlet pakke\nLene Vase, dr. med og professor på Psykologisk Institut ved Aarhus Universitet er en af de forskere, der har beskæftiget sig meget med placebo og placeboeffekter og stadig gør det. Ifølge hende er der mange – også behandlere – der endnu ikke kender til den nyeste forskning i placebofænomenet.\n– Når man nævner ordet placebo, så tror de fleste, at placebo handler om at give inaktiv medicin, og om at lyve for patienten. Men det er slet ikke det, det handler om. I en moderne forståelse er placeboeffekter noget, behandlere og patienter selv kan være med til at påvirke. Samtidig med, at patienterne får aktiv medicin, siger hun.\nPlacebokomponenten relaterer sig ifølge Lene Vase til patientens oplevelse af behandlingen og kan beskrives som det at gå til sin læge og betragte den samlede behandling som en pakke af både medicin, patientens egne forventninger samt forholdet til – og interaktionen med lægen.\nVarme læger lindrer\nMan ved fra en række studier, at en behandling, hvor lægen er varm og empatisk og giver en aktiv smertestillende behandling samtidig med, at hun siger til patienten, at dette er en behandling, der kan lindre smerte, medfører en langt bedre samlet behandlingseffekt, end hvis det medicinske præparat gives alene.\nVia hjerneskannings-studier kan man se, at dette mindsker aktiviteten i de områder af hjernen, der er involveret i smertebearbejdning. Det kan også give anledning til frigivelse af kroppens egne endorfiner, der mindsker smerte på samme måde, som udefra tilført morfin gør.\nDet drejer sig altså ikke bare om, at patienten vælger at abstrahere fra smerten, og langt hen ad vejen kan forskerne faktisk forklare placeboeffekten på naturvidenskabelig vis, på samme måde som de kan forklare effekten af for eksempel morfin.\nIkke bare indbildt sygdom\nEn af de fordomme, der stadig eksisterer i forhold til placebo, er, at det kun virker på indbildt sygdom eller psykisk sygdom. Men ifølge Lene Vase er der ikke meget, der tyder på, at det er sådan, det er. Den nyeste forskning på området har vist store placeboeffekter i forhold til behandling af patienter med Parkinsons lidelse og i forhold til patienter, der får foretaget visse hjerteoperationer.\nEn anden myte, der også stadig knytter sig til placebobegrebet, er, at man skal regne med, at cirka en tredjedel af os ville respondere på placebo, hvis vi blev udsat for det. Det har givet nogle uheldige antagelser.\n– Det har givet anledning til at tænke, at det er muligt at identificere placebo-respondenter. Man har blandt andet tænkt, at kvinder, mennesker med lav IQ og psykisk syge for eksempel var mere responsive over for placebo end andre.\n– Men her er det vigtigt at slå fast, at det endnu ikke har været muligt at identificere specifikke grupper af mennesker, der er særligt modtagelige for placebo på tværs af kontekster. Det ser ud til, at genetiske faktorer måske kan spille en rolle for, hvordan man responderer på placebo, men det skal undersøges nærmere, siger Lene Vase.\nOplevelsen spiller en rolle\nTværtimod har forsøg vist, at en person, der responderer godt på placebo i én behandlingskontekst, ikke nødvendigvis gør det i en anden. Det hænger sandsynligvis sammen med, at placebo-effekten er meget afhængig af folks oplevelse af behandlingssituationen, som netop kan ændre sig over tid.\nIndtil videre er placeboeffekter hovedsageligt blevet undersøgt indenfor smerteproblematikker, Parkinsons lidelse og depression. Men Lene Vase håber, at man i de kommende år vil få større viden om fænomenet i forhold til for eksempel demens, søvnproblemer og andre udbredte lidelser.\n– Og så vil vi gerne prøve at få en forståelse af placebo-effekter i forhold til andet end farmakologiske behandlinger. For eksempel i forhold til dyb hjernestimulation og operationer, hvor der i dag ikke er tradition for at teste effekten af behandlingen op imod en placebokontrol.\n– Det er meget indgribende og dyre indgreb, og det er derfor vigtigt at vide, om det er selve behandlingen eller patienternes oplevelse af behandlingen, der har hjulpet. Det ved vi faktisk ikke på nuværende tidspunkt, men det vil være vigtigt at vide for at kunne give patienterne den mest optimale behandling og bruge pengene bedst muligt, siger Lene Vase.\nProfessor: Nej til placebo hos lægen\nAsbjørn Hróbjartsson er professor på Klinisk Institut på Syddansk Universitet, hvor han forsker i evidensbaseret medicin. Han finder de nye hjernescanningsstudier, der er forbundet med placeboeffekt, interessante.\nMen han påpeger samtidig, at det afgørende i hans optik ikke er, om man kan kortlægge placeboens vej – i stedet skal man fokusere på at blive i stand til at finde ud af, hvor stor effekten er, og hvorfor den varierer så meget, som den gør. Og han er ikke fortaler for, at man implementerer placebobehandling i det offentlige behandlingssystem.\n– Scanningerne viser os retteligt, at det ikke er ren indbildning, når folk har en placeboeffekt. Men gennemsnitligt set er der tale om en ikke særlig stor effekt. Nogle studier viser store effekter, andre, at der ingen effekt er overhovedet.\n– Det fortæller mig, at placebo er et godt kontrolredskab i forskningsøjemed, men at der stadig er gode argumenter for, at man ikke skal tænke det ind klinisk.\n– For det første, fordi effekten ikke er særlig stor, for det andet, fordi de fleste af os formentlig gerne vil vide, om vi udsættes for placebo, og for det tredje, fordi der vil opstå stor mistillid til et behandlingssystem, der benytter sig af placebo, siger han.\nTil glæde for lægen\nDet betyder ikke, understreger Asbjørn Hróbjarsson, at man ikke som læge skal tage samtalen med patienten alvorligt. Det skal man naturligvis. Og han afviser heller ikke, at der i en sådan samtale kan optræde noget, der kan beskrives som en placeboeffekt.\n– Min dagsorden som forsker er at finde ud af, under hvilke omstændigheder den store placeboeffekt opstår og så undersøge, hvordan man skelner høflighedsbias fra det andet.\n– Forstået på den måde, at når patienter beretter for deres læge, at de har fået det bedre af en given behandling, kan det formentlig i en del tilfælde tilskrives, at vedkommende er høflig og gerne vil glæde lægen, og ikke at han eller hun i virkeligheden har fået det bedre, siger Asbjørn Hróbjartsson\nPlaceboeffekt eller effekt af medicin mod depression?