Anmeldelse af vindmøller Udvidelse af Vindmølleområde ved Lejbølle i Langelands Kommune - PDF\nDownload "Anmeldelse af vindmøller Udvidelse af Vindmølleområde ved Lejbølle i Langelands Kommune"\n1 Anmeldelse af vindmøller Udvidelse af Vindmølleområde ved Lejbølle i Langelands Kommune Oktober 2014 Visualisering af 5 stk. vindmøller ved Lejbølle, taget fra VVM -Vindmøller ved Lejbølle på Langeland sep Øverst ses vindmølleområdets lokalisering ved Lejbølle.\n2 Indledning Rubenlund Agro A/S, V. Henning og Ulrik Bremholm, Korsvej 3, 5953 Tranekær anmelder hermed forslag til udvidelsen af vindmølleparken ved Lejbølle med 2 vindmøller og anmoder samtidig Langelands Kommune om at bringe projektet videre i VVM-fasen. Anmeldelsen vedrører et projektforslag med udvidelsen af 2 stk. 130 m høje vindmøller, henholdsvis nord og syd for det eksisterende mølleanlæg med 3 møller, så vindmølleanlægget i alt kommer til at bestå er 5 møller på en lige linje. Indholdsfortegnelse 1. Ansøger 2 2. Lokalt ejerskab 2 3. Vindmølleanlægget 3 4. Hensynet til omgivelserne 4 5. Produktion og afledte miljøeffekter 6 6. Støjforhold 6 7. Skyggeforhold 9 8. Konklusion 9 9. Kontaktoplysninger Økonomiske ordninger ved opstilling af vindmøller Ansøger Rubenlund Agro A/S V. Ulrik og Henning Bremholm er ejer af matr. nr. 15q, Lejbølle By, Bøstrup (Nodre Strandvej 7) og 12 f Lejbølle By, Bøstrup (Sønder Strandvej 1B), som ligger henholdsvis nord og syd for de eksisterende møller ved Lejbølle. Rubenlund Agro A/S har udarbejdet sin projektanmeldelse med rådgivning fra Lemvigegnens Landboforening. Kontaktoplysninger findes på anmeldelsens bagside. 2. Lokalt ejerskab Ejerskabet af de eksisterende møller er fordelt så ca. halvdelen ejes af Langelands Elforsyning (LEF) og resten ejes af Lejbølle vindkraft og Lejbølle vindenergi. Af de ansøgte vindmøller vil de 20 % udbydes i VE-andele til beboer i lokalområdet og de resterende 80 % deles ligeligt mellem Rubenlund Agro A/S og LEF. Det vil derfor være 64 % af mølleanlægget der ejes lokalt på Langeland både i form af individuelle ejerskab (VE) og i fællesskab via LEF. De 15 % af vindmølleanlægget ejes udenfor Langeland og de resterende 21 % andele ejes af Rubenlund Agro A/S. Tabel 1: Ejerfordelingen af de nuværende og ansøgte møller samt det samlede vindmølleanlæg Ejer Nuværende 3 mølle ansøgte 2 møller total 5 møller LEF 49 % 40 % 45 % VE-andele 18 % 20% 19 % Lejbølle Vindengergi Rubenlund Agro A/S 25% 15 % 8% 40% 21 % 2 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n3 3. Vindmølleanlægget Eksisterende vindmølleanlæg De eksisterende 3 vindmøller er 3 MW møller fra Siemens på 130 meter i total højde. De tre møller er opstillet i 2010 efter udarbejdelsen af en VVM i 2006 Fyns Amt samt lokalplan i Det oprindelige ansøgte projekt havde et hovedforslag på 4 møller og et alternativ forslag på 5 møller. De eksisterende møller har fungeret som testmøller og denne testperiode afsluttedes i 13/ Ansøgte udvidelse af vindmølleanlæg Lokalområde 18-V5.01 De to ansøgte møller er af samme størrelse og type som de 3 ansøgte møller, men med en 3.2 MW generator. Placeringen af de 2 nye møller er henholdsvis nord og syd for de eksisterende 3 møller, som svare til det oprindelig projekt der blev lavet VVM på i Mølletypen har siden 2010 udviklet sig fra en 3.0 MW generator til en 3.2 MW generator og derfor ønskes det samtidig at opgradering af de 3 eksisterende møller med den nyeste generator, hvilket vil give en forøgelse af produktionen. Kommuneplanen Den ansøgte udvidelse vurderes at leve op til kommuneplanens retningslinjer og om at samle større vindmøller i enkelte områder, hvor der tages hensyn til de landskabelige og æstetiske hensyn, ved placering på en lige linje og med samme type møller. Nordligste mølle Vurdering i tidligere VVM-process Lokalområde Kort 1. De ansøgte møller ses med rød og de eksisterende møller med blå, som står indenfor lokalområde 18-V5.01 indtegnet med lilla. Ved den sydligeste møller ligger lokalområde for fælles skydebaneanlæg ved Lejbølle. I 2006 kom der nye regler til støj fra vindmøller til boliger i landzonen og til støjfølsomme områder. Det var ikke muligt i det oprindelige projekt for den nordligste mølle at overholde kravet til støj til boligen på Sønderskovvej 13 med den valgte mølletype og derfor blev den valgt fra i det tidligere projekt. Løsning i det ansøgte projekt. Sønderskovvej 13 er købt at Rubenlund Agro A/S og vil enten nedlægges som beboelse eller beboelse vil flyttes nord for udbygningerne for at kunne overholde støjkravene til beboelse i det åbne land. Møllen er placeret tæt på Lejbølle, men det sikres at støjkravet kan overholdes til Lejbølle på det skærpede støjkrav. 3 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n4 Sydligste mølle Vurdering i tidligere VVM-proces Den sydligste vindmølle ligger tæt på lokalområdet for fælles skydebaneanlæg ved Lejbølle og i høringsperioden var der kritik af den påvirkning af støj og skyggekast, der ville være til skydebanerne fra den sydligste mølle og de indgav en indsigelse mod projektet. Derfor blev det valgt ikke at opføre den sydligste mølle i det tidligere projekt. Vindmølleområdet Lejbølle Løsning i det ansøgte projekt. Der er lavet en aftale mellem Rubenlund Agro A/S og Tranekær Tullebølle Jagtforening og Lejbølle Hjortbane, som ejer af henholdsvis flugtskydebanen og hjortebanen. Aftalen indebære at møllen kan stoppes for at undgå gener af støj og skyggekast ved brug af skydebanen og skydebanen har trukket deres indsigelse tilbage mod opsætningen af møllen i 8/ Det samlede anlæg Det samlede anlæg vil bestå af 5 møller på en lige linje fra nord til syd med en indbyrdes afstand på 325 m. Møllerne vil have en total højde på 130 m og være med en generator på 3,2 MW. 4. Hensynet til omgivelserne Vindmøllecirkulæret fastsætter en række krav til kvaliteten af vindmølleplanlægningen i relation til omgivelserne, således at planlægningen ikke alene tager hensyn til muligheden for at udnytte vindressourcen, men også til nabobeboelse, natur, landskab, kulturhistoriske værdier og jordbrugsmæssige interesser. Landskabet Vindmølleområdet ligger i et let bølget terræn med hatbakker, som er præget af hovedgårdslandskab med hegn og bevoksede diger, som overvejende opleves som et storskala landskab. Vindmølleområdet ligger, som det meste af Langeland indenfor kystnærhedszonen og indenfor et udpeget område med større sammenhængende landskab. Det ansøgte anlæg ligger udenfor det udpegede værdifulde landskaber, som ligger lige vest for den sydligste ansøgte mølle, som det ses på kort 2. Sydvest for vindmølleområdet ligger Tranekær og Tranekær slot som er udpeget som særligt bevaringsværdigt hovedgårdsejerlav, særlig bevaringsværdig Kort 2 Vindmølleområdets omgivelser med angivelse landskabsudpegninger. landsby og særligt kulturhistorisk beskyttelseområde. Der er to kirker inden for 5 km, hvor den nærmeste er Bøstrup kirke og den næst nærmeste er Trankær kirke. Begge kirker har en kirkebeskyttelseområde, som det ses på kort 3 Både de eksisterende og ansøgte møller vil stå udenfor strandbeskyttelse, men der er givet en dispensation til vingeoverslag af strandbeskyttelseslinjen til de eksisterende møller, hvilket også forventes at blive nødvendigt for de ansøgte vindmøller. I VVM af tidligere projekt med 4-5 møller ved Lejbølle er der forholdt til de ovenstående landskabsforhold med visualiseringer, og det vurderes at disse visualiseringer stadig er repræsentative i vurderingen af udvidelsen af vindmølleanlægget 4 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n5 fra 3 til 5 møller. I den tidligere vurdering af opstilling af fem møller ved Lejbølle, er der ikke vurderet at være nogen væsentlig påvirkning i forhold til landskabet, der alene forhindre opstilling af fem møller. Vindmølleområdet Lejbølle Det vil være relevant at forhold sig i en ny vurdering til forandringen fra tre møller til fem møller i forhold til de nævnte fokusemner som kulturhistorie (Kirker, Tranekær slot m.m), kystnærhedszonen, strandbeskyttelse og uforstyrrede landskaber. Grundvand Vindmølleområdet ligger indenfor område med særlige drikkevandsinteresser (OSD) men de to ansøgte vindmøller ligger udenfor nitratfølsomme indvindingsoplande (NFI). I den forbindelse skal der redegøres for, at der ikke anses muligt at finde alternative placeringsmuligheder til opstilling af vindmøller, og at der ved anvendelse af arealer til vindmøller er tale om et meget lille arealforbrug. Der skal i den videre planlægning for vindmøller sikres en grundvandsbeskyttelse af området. Natur Den nordligste ansøgte mølle er placeret på åben mark øst for Hesthave skov, som er fredskov, men uden skovbeskyttselselinje. Den sydligste møller er placeret øst for mose og engområdet Maden og det er relevant at forholde sig til både dyrelivet i tilknytning til området, dog eksisterer der i forvejen en vis forstyrrelse fra skydebanen, som ligger i nærheden. Der er 6,7 km fra vindmølleområdet til nærmeste EF-habitat- og fuglebeskyttelsesområde -Centrale Storebælt og Vresen. Vindmølleanlægget vurderes umiddelbart ikke at være i konflikt med overordnede natur- og beskyttelsesinteresser. Tilstedeværelsen og vindmølleanlæggets mulige påvirkning af særligt beskyttelseskrævende bilag IV-arter mv. vurderes som et led i den videre planlægning samt evt. afværgeforanstaltninger vurderes. Afstand til nabobeboelse I vindmøllecirkulæret er det fastlagt, at vindmøller ikke må opstilles tættere på nabobeboelse end fire gange møllernes totalhøjde. For møller med en totalhøjde på 130 m medfører dette en mindsteafstand på 520 m fra nabobeboelse til mølletårn. Kravet er opfyldt for alle eksisterende nabobeboelser undtagen for Sønderskovvej 13, som er ejet og forventes nedlagt som beboelse eller boligen flyttet længere væk. Kort 3. Vindmølleområdets omgivelser med angivelse kulturhistoriske interesse.. Samspil med andre vindmølleklynger Vindmøllecirkulæret indeholder endvidere et krav om, at eksisterende eller 5 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n6 5. Produktion og afledte miljøeffekter Vindmølleområdet ved Lejbølle har middelgode vindforhold. Der har været en gennemsnit produktion om året per mølle fra de eksisterende møller i gennem de sidste 3-4 år på 9,0 GWh. Den årlige el-produktion fra de ansøgte møller forventes til 9,3 GWh (resultat -10%), svarende til 2160 husstandes årlige el-forbrug à 4,3 MWh. Ved opgradering af de eksisterende møller til en generator 3,2 vil der opnåes en øget produktion på de eksiterende møller også. Ved erstatning af en el-produktion baseret på kul eller andre fossile brændstoffer med en el-produktion fra vindmøller fortrænges udledningen af en række luftforurenende stoffer, ligesom der sker en reduktion i affaldsproduktionen i form af aske og slagger. Især reduktionen i udledning af kuldioxid (CO 2 ) er stor og bidrager væsentligt til reduktion af udledningen af drivhusgasser til atmosfæren. Det er estimeret, at der pr. produceret GWh kan spares 784 tons CO 2 -udledning. I vindmøllernes forventede levetid på 30 år forventes de to vindmøller at kunne producere ca. 315 GWh, hvilket vil spare atmosfæren for en CO 2 -udledning på ca tons. Kort 4. Vindmølleområdets omgivelser med afstandskravet på 520 meter samt naturbeskyttede områder. planlagte vindmøller, der er med mindre end 28 gange vindmøllernes totalhøjde (svarende til 3,6 km ved 130 m høje møller) fra vindmølleområdet, skal vurderes, så det sikres, at den samlede påvirkning af landskabet er ubetænkelig. Indenfor denne afstand findes 3 eksisterende 900-kW møller fra 2002 (75 m) syd for Nedergård. I forhold til visualisering 14 i tidligere VVM-redegørelse vil vindmøllerne ved Nedergård stadig opleves som en adskilt gruppe trods et vindmølleanlæg ved Lejbølle på 5 stk. 6. Støjforhold I henhold til vindmøllebekendtgørelsen må støjbelastningen fra vindmøller ikke overstige hhv. 42 og 44 db(a) ved vindhastigheder 6 og 8 m/s på det nærmeste udendørs opholdsareal ved en nabobeboelse i det åbne land, og 37 og 39 db(a) på særligt støjfølsomme områder. Tilsvarende må den lavfrekvente støj fra vindmøller ikke overstige 20 db(a) ved 6 eller 8 m/s indendørs i nabobeboelserne. Det fremgår af kort 5, at vindmølleprojektet overholder støjkravene ved alle nabobeboelser i det åbne land og ved samlet bebyggelse. Det fremgår af kort 6, at vindmølleprojektet overholder de lavfrekvente støjkrav. I henhold til vindmøllebekendtgørelsen skal støjbidragene fra både kommende og eksisterende vindmøller indregnes, så der beregnes den samlede støjbelastning fra vindmøller ved alle nabobeboelser, med mindre afstanden mellem de kommende og eksisterende vindmøller er så stor, at støjbidraget fra de kommende vindmøller er 15 db(a) lavere end støjbelastningen fra de eksisterende vindmøller hos nabobeboelserne. Ved nærværende anmeldte projekt er afstanden til eksisterende vindmøller så stor, at der kan ses bort fra støjpåvirkning fra disse. Det ses af kort 5 og 6, at støjkrav for fritliggende beboelser overholdes for alle beboelser udover Sønderskovvej 13, der på grund af afstandskravet forudsættes 6 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n7 mølleplaceringer er baseret på kort. Støjtal for eksisterende møller er baseret på oplysninger fra kunden/emd, hvorfor SWP må tage forbehold for de anvendte værdier. I beregningen er der anvendt støjreducerede møller med deraf reduceret produktion til følge. Bemærk! Der ikke er støjkrav ved skydningsbanen, der er sat en 60dB grænse, dette er et vilkårligt tal, kun sat ind for at inkludere skydebanen i støjberegningerne. Siemens Wind Power A/S Finsensvej 1 DK-7430 Ikast mølleplaceringer er baseret på kort. Støjtal for eksisterende møller er baseret på oplysninger fra kunden/emd, hvorfor SWP må tage forbehold for de anvendte værdier. I beregningen er der anvendt støjreducerede møller med deraf reduceret produktion til følge. Bemærk! Der ikke er støjkrav ved skydningsbanen, der er sat en 60dB grænse, dette er et vilkårligt tal, kun sat ind for at inkludere skydebanen i støjberegningerne. Siemens Wind Power A/S Finsensvej 1 Ikast Anmeldelse af udvidelse af DK-7430 vindmølleområde ved Lejbølle Ann Danielsen / Beregnet: :00/ Ann Danielsen / Beregnet: :00/ DECIBEL - Kort 6.0 m/s DECIBEL - Kort 8.0 m/s Beregning: L1 Udvidelse 2 stk. SWT _79.5NH Beregning: L1 Udvidelse 2 stk. SWT _79.5NH Støj [db(a)] Støj [db(a)] m Kort: Kort _6100_ _600, Udskriftsmålestok 1:30,000, Kortcentrum ETRS 89 Zone: 32 Øst: 620,151 Nord: 6,099,976 Ny mølle Eksisterende vindmølle Støjfølsomt område Støjberegningsmetode: Dansk Vindhastighed: 6.0 m/s Højde over havoverflade fra aktivt linie objekt m Kort: Kort _6100_ _600, Udskriftsmålestok 1:30,000, Kortcentrum ETRS 89 Zone: 32 Øst: 620,151 Nord: 6,099,976 Ny mølle Eksisterende vindmølle Støjfølsomt område Støjberegningsmetode: Dansk Vindhastighed: 8.0 m/s Højde over havoverflade fra aktivt linie objekt WindPRO er udviklet af EMD International A/S, Niels Jernesvej 10, DK-9220 Aalborg Ø, Tlf , Fax , WindPRO er udviklet af EMD International A/S, Niels Jernesvej 10, DK-9220 Aalborg Ø, Tlf , Fax , Kort 5. Beregnet støjudbredelse med udvidelse fra 2 SWT-3,2MV ved vindhastighed 6 og 8 m/s. Den inderste cirkel angiver støjgrænsen for fritliggende beboelser, og de yderste cirkler angiver støjgrænsen for områder med særlig støjfølsom arealanvendelse (f.eks. institutioner og samlet bebyggelse). Støjen fra vindmøllerne er beregnet med vindmøllerne i deres fulde driftstilstand uden støjreduktion. 7 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n8 mølleplaceringer er baseret på kort. Støjtal for eksisterende møller er baseret på oplysninger fra kunden/emd, hvorfor SWP må tage forbehold for de anvendte værdier. I beregningen er der anvendt støjreducerede møller med deraf reduceret produktion til følge. Bemærk! Der ikke er støjkrav ved skydningsbanen, der er sat en 60dB grænse, dette er et vilkårligt tal, kun sat ind for at inkludere skydebanen i støjberegningerne. Siemens Wind Power A/S Finsensvej 1 DK-7430 Ikast mølleplaceringer er baseret på kort. Støjtal for eksisterende møller er baseret på oplysninger fra kunden/emd, hvorfor SWP må tage forbehold for de anvendte værdier. I beregningen er der anvendt støjreducerede møller med deraf reduceret produktion til følge. Bemærk! Der ikke er støjkrav ved skydningsbanen, der er sat en 60dB grænse, dette er et vilkårligt tal, kun sat ind for at inkludere skydebanen i støjberegningerne. Siemens Wind Power A/S Finsensvej 1 Ikast Anmeldelse af udvidelse af DK-7430 vindmølleområde ved Lejbølle Ann Danielsen / Beregnet: :03/ Ann Danielsen / Beregnet: :03/ DECIBEL - Kort 6.0 m/s DECIBEL - Kort 8.0 m/s Beregning: Lavfrekvent L1 Udvidelse 2 stk. SWT _79.5NH Beregning: Lavfrekvent L1 Udvidelse 2 stk. SWT _79.5NH Støj [db(a)] Støj [db(a)] 20 db(a) 20 db(a) m Kort: Kort _6100_ _600, Udskriftsmålestok 1:30,000, Kortcentrum ETRS 89 Zone: 32 Øst: 620,151 Nord: 6,099,976 Ny mølle Eksisterende vindmølle Støjfølsomt område Støjberegningsmetode: Dansk 2011 Lavfrekvent. Vindhastighed: 6.0 m/s Højde over havoverflade fra aktivt linie objekt m Kort: Kort _6100_ _600, Udskriftsmålestok 1:30,000, Kortcentrum ETRS 89 Zone: 32 Øst: 620,151 Nord: 6,099,976 Ny mølle Eksisterende vindmølle Støjfølsomt område Støjberegningsmetode: Dansk 2011 Lavfrekvent. Vindhastighed: 8.0 m/s Højde over havoverflade fra aktivt linie objekt WindPRO er udviklet af EMD International A/S, Niels Jernesvej 10, DK-9220 Aalborg Ø, Tlf , Fax , WindPRO er udviklet af EMD International A/S, Niels Jernesvej 10, DK-9220 Aalborg Ø, Tlf , Fax , Kort 6. Beregnet udbredelse af lavfrekvent støj fra udvidelse af 2 SWT-3,2MV ved vindhastighed 6 og 8 m/s. Den røde cirkel angiver støjgrænsen for såvel fritliggende beboelser som områder med særlig støjfølsom arealanvendelse (f.eks. institutioner og samlet bebyggelse). Støjen fra vindmøllerne er beregnet med vindmøllerne i deres fulde driftstilstand uden støjreduktion. 8 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n9 nedlagt eller beboet af mølleejer. Støjkravet for samlede bebyggelser som Lejbølle er ligeledes overholdt. 7. Skyggeforhold Miljøministeriets anbefaler, at ingen nabobeboelse må påføres over 10 timers reel skyggekast om året. Af kort 7 fremgår det, at nabobolig B vil få marginalt mere end 10 timers skyggekast om året. Vindmøllerne bliver derfor leveret med automatisk skyggekastregulering for at regulere overskridelsen. Der vil af landinspektør blive afsat koordinater ved naboboligen, der vil angive det vindue, hvor indenfor skyggekast skal begrænses, og vindmøllerne vil derefter regulere/standse, når solens position sammen med vindretningen gør, at vindmøllen kaster skygge på beboelsen. SHADOW - Kort Beregning: Udendørs 15x15 L1 Udvidelse 2 stk. SWT _79.5NH Timer per år, reelt tilfælde 0 Timer 5 Timer 10 Timer 20 Timer 40 Timer 60 Timer 100 Timer 8. Konklusion Opstilling af vindmøller har en positiv indvirkning på klimaet og miljøet generelt. Samlet set vurderes det, at udvidelsen med 2 vindmøller henholdsvis nord og syd for eksisterende vindmølleanlæg kan indpasses i forhold til landskabelige samt andre hensyn. Den øgede årlig elproduktion vil være på ca. 20 GWh. Området vurderes egnet til udvidelsen uden væsentligt modstridende interesser. Projektforslaget: Afstandskravene og støjkravene kan overholdes ved alle nabobeboelser, idet Sønderskovvej 13 nedlægges som beboelse eller flyttes længere væk. Skyggekastkravene kan overholdes ved brug af automatisk skyggekastregulering Der er ingen konflikter, med fredning, kulturhistorie, værdifulde landskaber Der er ingen konflikt med naturbeskyttelse, dog skal arter på habitatdirektivets bilag 4 undersøges nøjere. Landskabet vurderes umiddelbart at kunne bære et vindmølleprojekt af den foreslåede størrelse. De landskabelige konsekvenser ved gennemførelse af projektet skal dog klarlægges og sikres gennem den videre planlægning. Rubenlund Agro A/s anmoder hermed om, at Langelands Kommune sender projektet videre til VVM m Kort: Kort _6100_ _620, Udskriftsmålestok 1:30,000, Kortcentrum UTM WGS84 Zone: 32 Øst: 620,820 Nord: 6,098,850 Ny mølle Eksisterende vindmølle Skyggemodtager Skygge kort niveau: Højdekonturer: CONTOURLINE_ONLINEDATA_0.wpo (1) WindPRO er udviklet af EMD International A/S, Niels Jernesvej 10, DK-9220 Aalborg Ø, Tlf , Fax , Kort 7. Skyggekurver med angivelse af reelle skyggetimer fra 2 V90-2,0 MW i et normalt år. Den røde kurve angiver grænseværdien på 10 timer årligt, reel værdi. 9 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening\n10 9. Kontaktoplysninger Ansøger: Rådgiver: Ulrik Bremholm, Rubenlund Agro A/S, Korsvej 3, 5953 Tranekær tlf mail: Lemvigegnens Landboforening, Industrivej 53, 7620 Lemvig Birthe Thordahl Christensen tlf / mail: Lemvigegnens Landboforening yder rådgivning og sparring omkring vindmølleprojekter gennem hele processen fra idé-fase til etablering, drift eller handel. Landboforeningens vindmølleteam samarbejder med ressourcepersoner fra flere virksomheder og rummer dermed kompetencer til rådgivning igennem hele processen med udvikling af et vindmølleprojekt. 10. Økonomiske ordninger ved opstilling af vindmøller Lov om fremme af vedvarende energi, også kaldet VE-loven, indeholder 4 ordninger, der skal fremme produktionen af vedvarende energi fra vindmøller. Den grønne ordning: Når der opstilles nye vindmøller i en kommune, har kommunen mulighed for at søge om tilskud til initiativer, der kommer de lokale borgere til gavn. En kommune kan i forbindelse med nye vindmølleprojekter søge om tilskud til forskellige typer af anlægsarbejder samt kulturelle og informative aktiviteter i lokale foreninger m.v. Mange kommuner vælger at inddrage borgerne aktivt i processen. Værditabsordningen: Du har mulighed for at få erstatning for værditab på din beboelsesejendom, hvis du bliver nabo til et vindmølleprojekt. Hvis der skal opstilles vindmøller i nærheden af din beboelsesejendom, kan du anmelde krav om erstatning for værditab til Energinet.dk, som administrerer værditabsordningen. Garantiordningen: Som vindmøllelav kan man søge om en garanti på op til kr. til brug ved optagelse af lån. Garantifonden administreres af Energinet.dk, og den gør det lettere for lokale opstillere at optage kommercielle lån til finansiering af forundersøgelser, og derved kan initiativtagerne holdes økonomisk skadeløse, hvis projektet ikke kan realiseres. Køberetsordningen: Bor du i nærheden af et vindmølleprojekt, kan du engagere dig i projektet ved at købe andele i det. Køberetsordningen, som administreres af Energinet.dk, sikrer, at borgere, som bor i nærheden af et vindmølleprojekt, kan tage aktiv del i projektet ved at købe andele i det. Læs mere på Genvej til statslig information om vindmøller. Hjemmesiden og de økonomiske ordninger er rettet mod henholdsvis borger, kommune og mølleopstiller. 10 Oktober 2014 Lemvigegnens Landboforening


Skat.dk: Henstand med fraflytterbeskatning - Sikkerhedsstillelse\nSikkerhed, sikkerhedsstillelse, henstand, fraflytterbeskatning, anparter\nAktieavancebeskatningslovens § 38, § 39, § 39, stk. 3\nSKAT har ved vurdering af, om den af klageren stillede sikkerhed anses for betryggende for henstand med fraflytterbeskatning efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3, betinget henstanden med sikkerhedsstillelse i form af pant i 100 % af de unoterede anparter, suppleret med pant i 42 % af udbetalt nettoudbytte fra de pågældende anparter.\nKlageren flyttede den 4. februar 2016 til USA, hvorved hans skattepligt til Danmark ophørte. På fraflytningstidspunktet ejede klageren 100 % af anparterne i H1 ApS. Der er på fraflytningstidspunktet opgjort fraflytterskat vedrørende klagerens anparter på 1.310.400 kr.\nKlageren har fået henstand med fraflytterbeskatningen mod sikkerhedsstillelse i form af pant i 100 % af sine anparter i H1 ApS suppleret med pant i 42 % af nettoudbytte fra de pågældende anparter. Udbyttet indsættes på en af klageren oprettet sikringskonto. Sikkerheden er stillet under protest fra klageren, idet klageren ønsker, at sikkerheden skal omfatte mindre end 100 % men mere end 50 % af klagerens anparter, suppleret med sikkerhed i 100 % af udbytter fra de pågældende anparter og en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter.\nDet fremgår af klagen, at egenkapitalen i H1 ApS udgjorde 4.382.545 kr. pr. den 30. september 2016, og at anparternes værdi på fraflytningstidspunktet, efter klagerens opgørelse, udgjorde 5.200.000 kr. Ifølge årsrapporten 2016 udgjorde egenkapitalen 4.462.545 kr.\nSelskabets ejerandel af datterselskabet, H1-1 Holding ApS, udgør 100 %.\nSikkerhed i form af pant i anparterne i H1 ApS anses alene for betryggende efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3, idet pantet omfatter 100 % af anparterne og tillige omfatter sikkerhed i udbyttet fra anparterne.\nSom begrundelse er bl.a. anført følgende:\n”SKAT har ved vurderingen af om sikkerheden i 42 % af anparterne i H1 ApS, kan anses for betryggende i henhold til aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3 lagt vægt på, at anparterne i selskabet, som ikke er optaget til handel på et reguleret marked, som udgangspunkt må anses for vanskeligere at omsætte end f. eks. værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked. Vi har endvidere lagt vægt på, at det vil være meget vanskeligt at sælge anparter, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked, hvis salget ikke omfatter hele selskabskapitalen. Vi henser endvidere til at værdien ved en eventuel tvangsauktion næppe vil svare til den bogførte værdi af selskabet.\nSikkerheden skal derfor efter en konkret vurdering udgøre 100 % af anparterne, for at SKAT kan anse sikkerheden for betryggende. Det ændrer ikke på SKATs vurdering, at sikkerheden foreslås suppleret med en negativ pledge, der gør, at de øvrige 58 % ikke kan pantsættes uden SKAT's accept.\nHerudover finder SKAT det efter en konkret vurdering nødvendigt at få sikkerhed i et foreløbigt beregnet udbytteskattebeløb som sikkerhed for den del af fraflytterskatten, som forfalder i forbindelse med udbytteudlodningen. Ved modtagelse af udbytte fra de pantsatte anparter beregnes der således skat af udbyttet. Der gives fradrag for skat betalt i Danmark og udlandet, og det overskydende beløb forfalder til betaling 1. september året efter det år, hvor udlodning er sket. Henstandssaldoen nedskrives med beløbet, når det er betalt. Det står i aktieavancebeskatningslovens § 39A, stk. 5 og stk. 12 og SKM2016.191.SANST.\nDer er derfor under de foreliggende omstændigheder en reel risiko for, at udlodninger i selskabet medfører, at pantet i anparterne mister værdi uden samtidig nedsættelse af henstandsbeløbet. Sikkerheden skal derfor også omfatte et foreløbigt beregnet udbytteskattebeløb for at være betryggende.\nVi gør opmærksom på, at SKAT efter pantsætters anmodning ved en konkret vurdering kan give sit udtrykkelige skriftlige samtykke til, at selskabet kan udbetale det fulde afkast til pantsætter.\nVedrørende vilkår om stemmerettigheder er det nødvendigt for, at SKAT i tilfælde af realisation af pantet har mulighed for at udøve stemmerettigheder for at kunne disponere over pantet.\nSKAT finder det efter en konkret vurdering nødvendigt, at anparterne er frie og ubehæftede for, at sikkerheden kan anses for betryggende.\nVilkår om omstrukturering er med henblik på, at pantsætter kan gennemføre en omstrukturering uden forudgående erklæring fra pantsætter om erstatningssikkerhed.\nBegrundelsen for vilkåret om lovvalg er, at det er en betingelse for, at sikkerheden kan anses betryggende.”\nKlagerens repræsentant har nedlagt påstand om, at sikkerhed i form af pant i mindre end 100 % af anparterne men mere end 50 % af anparterne i H1 ApS, suppleret med sikkerhed i udbytter fra de pågældende anparter og en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter, skal anses for betryggende efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3.\nTil støtte herfor har repræsentanten bl.a. gjort følgende gældende:\n”SKAT har i afgørelsen af 12. september 2017 henvist til SKM2016.191.SANST, hvorefter det fastslås at sikkerhed i form af pant i anparter alene anses for betryggende efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3, såfremt pantet omfatter udbytte.\nVi er enige i at der bør stilles sikkerhed i 100% af udbytterne fra de pågældende aktier, men mener, at der alene bør stilles sikkerhed i mindre end 100% men i majoriteten af A's anparter, idet SKAT herved får fuld sikkerhed for hele fraflytningsskatten på 1.310.400 kr.\nDet er vores opfattelse, at det må være tilstrækkeligt for SKAT at få sikkerhedsstillelse i den procentdel af aktierne der svarer til henstandssaldoen, idet der er tale om en anpartspost, hvilket indebærer, at skattekravet aldrig kan blive mere en 42% af værdien af anparterne eftersom der henstandssaldoen nedsættes hvis "afståelsessummen" på fraflytningstidspunktet overstiger afståelsessummen, jf. aktieavancebeskatningslovens § 39 A, stk. 5, 5. pkt. Beskatningsgrundlaget følger således værdien af aktierne.\nVi anerkender således, at SKAT har en legitim ret til at kræve betryggende sikkerhed, men den krævede sikkerhed bør være rimelig i forhold til kravets størrelse. Ved både at få sikkerhedsstillelse i form af pant i 100% af anparterne i H1 ApS samt en sikringskonto vedrørende udbytter fra de pågældende aktier, vil pantets værdi i nærværende tilfælde i væsentlig grad overstige henstandsbeløbet.\nEn sikkerhedsstillelse i form af pant i 100 % af anparterne i H1 ApS samt udbytterne herfra er en urimelig byrde for A.\nSåfremt SKAT opnår sikkerhedsstillelse i form af pant i majoriteten af anparterne i H1 ApS samt udbytterne herfra, vil der under de foreliggende omstændigheder ikke være en reel risiko for, at sikkerhedsstillelsen kan miste sin værdi. SKAT får hermed fortsat således 100 % sikkerhed for hele As fraflytningsskat på 1.310.400 kr. Det vil således ikke være muligt, at udlodde værdierne uden at SKAT kan blive fyldestgjort, idet udloddede udbytter fra selskabet netop skal anvendes til dækning af henstandsbeløbet, og herudover har SKAT sikkerhed i majoriteten af værdien af selskabet. Da SKAT har sikkerhed i majoriteten af stemmerne, kan man sikre sig at en køber i tilfælde af tvangsrealisation få kontrol med selskabet. Man kan kombinere det med en medsalgspligt så SKAT kan disponere over anparterne og sælge resten af anparterne med til markedsværdi. Da A ikke har andre anparter omfattet af henstandssaldo, vil det betyde, at SKAT i ALLE tilfælde har sikkerhed i mere end 50% af værdien af anparterne og da der ikke kan tages udbytte uden, der sker afdrag på henstandssaldoen - grundet sikkerhedsstillelsen i 100% af udbyttet - kan SKAT i ingen tilfælde blive sat i en situation, hvor de ikke får mindst 42% af værdien af selskabet og da henstandssaldoen bliver reduceret til 42% af den gevinst, der de facto opnås på selskaberne, har SKAT derfor fuld og fyldestgørende sikkerhed for, at skatten betales .\nSammenfattende er det således vores vurdering, at SKATs opnår fuld sikkerhed for hele henstandssaldoen ved at få pant i majoriteten af anparterne i H1 ApS samt udbytterne herfra, når det kombineres med en medsalgspligt. Dette må efter vores opfattelse anses som betryggende sikkerhed efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3.”\nSKAT har bl.a. udtalt følgende til klagen:\n”SKAT indstiller til Skatteankestyrelsen, at SKATs afgørelse af 12. september 2017 stadfæstes, jf. begrundelsen i SKATs afgørelse af 12. september 2017.\nSkatteyderens repræsentant nedlægger påstand om, at der stilles sikkerhed i mindre end 100 pct., men mere end 50 pct. af skatteyderens anparter i H1 ApS, dvs. anparter i det selskab, som fraflytterskatten vedrører kombineret med den etablerede sikkerhed i 100 pct. af udbytter fra de pågældende anparter og en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter.\nEfter SKATs opfattelse er dette ikke tilstrækkeligt, idet det er SKATs opfattelse, at der - når der stilles sikkerhed i aktier eller anparter, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked - skal stilles sikkerhed i 100 pct. af aktierne eller anparterne i selskabet.\nDette fremgår også af Den juridiske vejledning (2017-2), afsnit C.B.2.14.2.8.3.\nDen foreslåede medsalgspligt er efter SKATs opfattelse ikke tilstrækkelig, da en medsalgspligt efter SKATs opfattelse ikke giver fornøden sikkerhed.\nLandsskatterettens afgørelse i SKM2015.789.LSR kan ikke føre til noget andet resultat. Det skyldes dels, at der i den sag var stillet sikkerhed i 100 pct. af anparterne i det pågældende selskab (men der var ikke tale om sikkerhed i de anparter, som fraflytterskatten vedrørte, og anparterne tilhørte ikke den pågældende skatteyder), og dels, at selskabet skulle tabe over 90 pct. af egenkapitalen, før henstandssaldoen ville overstige pantets værdi. Der var derfor tale om en konkret afgørelse, der er truffet på grundlag af en konkret vurdering i den pågældende sag, og afgørelsen har derfor efter SKATs opfattelse begrænset præjudicerende værdi. Det fremgår udtrykkeligt af afgørelsen, at afgørelsen er truffet efter en konkret vurdering.\nSkatteankestyrelsens afgørelse i SKM2016.191.SANST kan heller ikke føre til noget andet resultat, eftersom spørgsmålet i den sag var, om der skulle stilles sikkerhed i udbytter. Der var stillet sikkerhed i 100 pct. af aktierne i det pågældende selskab, og Skatteankestyrelsen tog derfor ikke stilling til dette spørgsmål.”\nKlagerens repræsentant har bl.a. anført til SKATs udtalelse:\n”SKAT har ikke nærmere begrundet for, hvorfor det ikke er tilstrækkeligt, at der stilles sikkerhed i mindre end 100 pct., men mere end 50 pct. af skatteyderens anparter i H1 ApS kombineret med den etablerede sikkerhed i 100 pct. af udbytter fra de pågældende anparter og en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter.\nVi skal opfordre SKAT til at bekræfte, at man er enig i, at hvis der stilles sikkerhed i mindre end 100 pct., men mere end 50 pct. af A's anparter i H1 ApS kombineret med den etablerede sikkerhed i 100 pct. af udbytter fra de pågældende anparter og en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter, at SKAT herved opnår fuldt sikkerhed for hele henstandssaldoen på 1.310.400 kr.\nSåfremt SKAT ikke er enig i, at der herved opnås fuld sikkerhed for hele henstandssaldoen på 1.310.400 kr., skal vi opfordre SKAT til konkret at redegøre for og begrunde for, hvorfor SKAT ikke mener, at man ikke herved opnår fuld sikkerhed for hele henstandssaldoen på 1.310.400 kr. (…)”\nKlagerens repræsentant har bl.a. anført til Skatteankestyrelsens sagsfremstilling:\n”Skattestyrelsen og Skatteankestyrelsen har fortsat ikke kommet med en nærmere begrundelse for, hvorfor det ikke er tilstrækkeligt, at der stilles sikkerhed i mindre end 100 pct., men mere end 50 pct. af skatteyderens anparter i H1 ApS kombineret med den etablerede sikkerhed i 100 pct. af udbytter fra de pågældende anparter og en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter.\nAf Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse bliver det alene konkluderet, at anparter, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked, er vanskeligere at sælge, når salget ikke omfatter hele selskabskapitalen, samt at en medsalgspligt ikke ændre herved. De mener ikke, at en medsalgspligt giver betrykkende sikkerhed.\nSkatteankestyrelsen er fortsat ikke fremkommet med et argument for, hvorfor at en medsalgspligt ikke giver betrykkende sikkerhed. Efter Forvaltningsloven § 22 og 24 fremgår det, at en begrundelse for en afgørelse skal indeholde en henvisning til de retsregler, i henhold til hvilke afgørelsen er truffet. I det omfang afgørelsen efter disse regler beror på et administrativt skøn, skal begrundelsen tillige angive de hovedhensyn, der har været bestemmende for skønsudøvelsen. Vi skal venligst opfordre til, at Skatteankestyrelsen angiver de hovedhensyn, der gør, at en medsalgspligt af 100% af kapitalen ikke er tilstrækkelig sikkerhed.\nHenstandssaldoen opgøres på baggrund af markedsværdien på tidspunktet for skattepligtens ophør, hvor der jo netop er tage hensyn til, at der er tale om unoterede anparter. Tilsvarende vil henstandssaldoen som udgangspunkt udgøre 42% af salgsprisen. Det vil sige, hvis anparterne sælges for et mindre beløb, vil henstandsbeløbet til betaling som udgangspunkt udgøre 42% af den faktiske gevinst, som er mindre end salgsprisen\nEfter vores opfattelse vil salgsprisen ikke være påvirket at, om der er en eller flere sælgere af anparterne i selskabet, hvis skattestyrelsen kan disponere over 100% af kapitalen, idet vi naturligvis tillader os at forudsætte, at skattestyrelsen sælger til markedsprisen. Efter vores opfattelse sikrer medsalgspligten netop, at det er den samlede anpartskapital, skattestyrelsen kan disponere over, hvorved man sikrer, at man får markedsprisen ved et eventuelt salg.\nSåfremt Skattestyrelsen opnår sikkerhedsstillelse i form af pant i majoriteten af anparterne i H1 ApS, samt udbytterne herfra og medsalgspligt på resten af anparterne, vil der under de foreliggende omstændigheder ikke være en reel risiko for, at sikkerhedsstillelsen kan miste sin værdi.\nSåfremt Skatteankestyrelsen ikke er enig i, at der herved opnås fuld sikkerhed for hele henstandssaldoen på 1.310.400 kr., skal vi opfordre Skatteankestyrelsen til konkret at redegøre for og begrunde, hvorfor Skatteankestyrelsen ikke mener, at man ikke herved opnår fuld sikkerhed for hele henstandssaldoen på 1.310.400 kr. Hvorfor er det nødvendigt at have sikkerhed for hele markedsværdien, selvom henstandsbeløbet alene udgør 42% af gevinsten? Sikkerheden står jo ikke i passende forhold til henstandsbeløbet, hvis man skal stille sikkerhed med 238 % !”\nDet følger af aktieavancebeskatningslovens § 38, at aktier ved ejerens fraflytning fra Danmark som udgangspunkt anses for afstået på fraflytningstidspunktet.\nAf aktieavancebeskatningslovens § 39 følger, at der kan gives henstand med betalingen af den ved fraflytningen beregnede skat. Af bestemmelsens stk. 3 fremgår, at det – hvis fraflytning sker til et land uden for Norden og EU – er en betingelse for henstand, at der stilles sikkerhed. Sikkerheden skal stå i passende forhold til henstandsbeløbet og kan stilles i form af aktier, obligationer, der er optaget til handel på et reguleret marked, bankgaranti eller anden betryggende sikkerhed efter skatteministerens bestemmelse.\nDet anses for muligt at stille sikkerhed med pant i anparter, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked, såfremt sikkerheden konkret anses for betryggende, jf. Landsskatterettens afgørelse af 7. december 2015, offentliggjort i SKM2015.789.LSR.\nSikkerhed på over 50 % men under 100 % af anparterne kan ikke anses for betryggende i henhold til aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3. Der er herved lagt vægt på, at anparterne i selskabet, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked, er vanskelige at sælge, når salget ikke omfatter hele selskabskapitalen. Hvis der alene stilles sikkerhed i en del af anparterne, kan værdien af sikkerheden derfor ikke anses at svare til den forholdsmæssige værdi af alle anparterne.\nKlagerens repræsentant har foreslået, at der gives en medsalgspligt vedrørende de resterende anparter. Hertil bemærkes, at en sådan medsalgspligt ikke anses at udgøre betryggende sikkerhed. Det bemærkes, at det heller ikke nærmere fremgår, hvordan en sådan medsalgspligt vil blive udformet.\nEfter en konkret vurdering anses sikkerheden at skulle omfatte 100 % af anparterne for at kunne anses for betryggende efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3.\nDet tiltrædes desuden, at sikkerheden for at være betryggende efter aktieavancebeskatningslovens § 39, stk. 3, tillige skal omfatte en beregnet skat af udbytter. Denne sikkerhed kan stilles i form af en sikringskonto. Der henvises til Skatteankestyrelsens afgørelse af den 4. marts 2016, offentliggjort i SKM2016.191.SANST.


Zleep Living | Værelse med eget køkken hos Zleep Hotels\nHotellejligheder til længerevarende ophold\nPå værelset vil du hurtigt føle dig hjemme, og du skal ikke bekymre dig om at finde en restaurant i nærområdet, når sulten melder sig, for måltiderne kan du selv tilberede i det dertilhørende køkken og/eller med de køkkenfaciliteter, der stilles til rådighed. Du finder Zleep Living-værelser på flere af vores hoteller. Nedenfor kan du læse mere om de enkelte hotellers præcise Living-faciliteter, og hvordan et Living-værelse bookes.\nBooker du et Living-værelse på Zleep Hotel Lyngby, får du din helt egen hotellejlighed. Værelset er 50 procent større end et almindeligt hotelværelse og har indbygget køkken. I køkkenet finder du et minikøleskab med fryser, en vask, mikroovn og naturligvis service. Desuden har du også mulighed for at kokkerere din egen mad helt fra bunden ved brug af køkkenets to kogeplader.\nPå vores hotel i Upplands Väsby nær Stockholm er Living-værelserne udstyret med eget køkken. I køkkenet finder du, foruden service, et køleskab, en vask, elkedel og mikroovn. I Upplands Väsby er antallet af spisesteder i nærområdet begrænset, og derfor vil det være en stor fordel at booke et Living-værelse, såfremt du skal overnatte i en længere periode.\nEt Zleep Living-værelse i Kolding er rummeligt og udstyret med en række køkkenfaciliteter (fremfor eget køkken). På værelset finder du et minikøleskab, en elkedel og en mikroovn. Der stilles desuden instant kaffe og te til rådighed.\nSådan booker du et Zleep Living-værelse\nEt Zleep Living-værelse kan bookes som separat værelseskategori, når du foretager din reservation, eller ved at udfylde formularen nedenfor. Formularen skal dog kun benyttes ved booking af længerevarende ophold på minimum 14 dages varighed. Indsender du en formular, vil vores bookingafdeling efterfølgende kontakte dig med yderligere information samt en pris for opholdet.\n---Zleep Hotel KoldingZleep Hotel LyngbyZleep Hotel Upplands Väsby