Formålet med dette sprogforløb er, at eleverne lærer, hvordan de kan udvide deres ordforråd og få nye ord i deres ordforråd. - PDF\nFormålet med dette sprogforløb er, at eleverne lærer, hvordan de kan udvide deres ordforråd og få nye ord i deres ordforråd.\nDownload "Formålet med dette sprogforløb er, at eleverne lærer, hvordan de kan udvide deres ordforråd og få nye ord i deres ordforråd."\n1 Om Sprogkassen Sprogkassen indeholder en samling af forskelligartede sprogforløb. Hvert forløb gennemgår et sprogligt område, som er nødvendigt at beherske for at kunne udtrykke sig nuanceret, entydigt og sprogligt korrekt. Forløbene skal ikke gennemarbejdes i en bestemt rækkefølge, men kan anvendes efter behov, og når det passer ind i det øvrige arbejde. Øvelserne er interaktive, og eleverne får med det samme respons på besvarelsen, så de ved, hvad de har styr på, og hvad de evt. skal arbejde mere med. Via elevlisten i lærerdelen har læreren adgang til at se elevernes besvarelser og arbejde i de enkelte forløb. NIVEAU Forløbet Ordforråd 1 kan anvendes fra 7. klasse. FAGLIGE MÅL Formålet med dette sprogforløb er, at eleverne lærer, hvordan de kan udvide deres ordforråd og få nye ord i deres ordforråd. Ordforrådets størrelse og forståelsen af de enkelte ords betydning er væsentlige faktorer i elevernes skrivekompetence. Derfor er der i Sprogkassen flere forløb, hvor formålet er, at eleverne får udvidet deres ordforråd. En forudsætning for, at elever kan huske og anvende ord i deres passive og aktive ordforråd, er, at de forstår ordets betydning. Ord lagres i hjernen i forskellige betydningsnet. I et betydningsnet lagres ordet fx sammen med dets synonymer og antonymer og ordets over- og underbegreber. Derfor arbejdes der i Sprogkassen med øvelser, hvor disse elementer indgår. Eleverne lærer desuden, hvordan de kan arbejde med at danne ordbetydningsnet i hjernen ved at bruge et betydningskort. De faglige mål præsenteres for eleverne på denne måde: I dette forløb kan du lære: at forklare ord ud fra et ord- og betydningskort at skrive en definition ud fra notaterne på betydningskortet nye ord. Side 1 / 7\n2 SIDE 1 BETYDNINGSKORT Forløbet indledes med en opgave, hvor eleverne lærer, hvordan de kan udfylde et betydningskort og få nye ord i deres ordforråd. Ved at udfylde betydningskortet får eleverne en god forståelse af ordene. 01 Eleverne skal undersøge, hvad ordet encyklopædi betyder ved at bruge betydningskortet. Gennem opgaven lærer eleverne, hvordan de kan bruge betydningskortet. I feltet Ord skriver eleverne det ord, de vil undersøge. Dernæst udfylder de feltet Hvad er det?. Så skriver de egenskaber ved ordet i feltet Hvordan?. Til sidst udfylder de feltet nederst med eksempler på ordet. 02 Ved at skrive notaterne/oplysningerne i betydningskortet sammen kan eleverne skrive en definition af ordet. Eksempel på svar: Side 2 / 7\n3 En encyklopædi er et leksikon, som bringer artikler om alle mulige emner. Artiklerne er skrevet af fagfolk eller af folk med viden om og interesse for emnerne. En encyklopædi kan være i bogform, men den kan også være i en onlineversion. Den Store Danske Encyklopædi, Den Store Danske og Wikipedia er eksempler på encyklopædier. SIDE 2 UDFYLD ET BETYDNINGSKORT 03 Efter at eleverne i de to første opgaver har lært, hvordan de kan bruge betydningskortet, skal de selv undersøge betydningen af et ord ved at udfylde betydningskortet og skrive en definition af ordet. De kan undersøge ordet skyr, eller et andet ord de vil undersøge betydningen af. 04 Eksempel på definition af ordet skyr: Skyr er et mælkeprodukt. Skyr er et produkt, der stammer fra Island, og det udtales [skir]. Produktet er meget tyktflydende og har en cremet konsistens. Smagen er frisk og syrlig. Skyr er meget proteinrigt, og da det også er fedtfattigt, anvendes det ofte i mad af fok, der ønsker at tabe sig. Skyr spises til morgenmad eller i stedet for fløde, og det findes i forskellige smagsnuancer. Side 3 / 7\n4 SIDE 3 OVER- OG UNDERBEGREBER Som tidligere nævnt lagres et ord i hjernen sammen med ord, det er i familie med, fx over- og underbegreber. Derfor skal eleverne i de følgende opgaver arbejde med over- og underbegreber. Overbegreber og underbegreber er knyttet til hinanden på den måde, at et overbegreb er en fælles betegnelse for nogle underbegreber, fx er kæledyr et overbegreb for kanin, marsvin, hund, kat, som er underbegreber. I denne opgave skal eleverne skrive overbegreber til hver af disse grupper af underbegreber: Fjerkræ Musikinstrumenter Nationaliteter Befordringsmidler Insekter Verdensdele Mælkeprodukter Krydderier Grønsager Nåletræer Løvtræer Møbler and, kalkun, høne guitar, fagot, harpe svensker, englænder, amerikaner fly, tog, bus guldsmed, ørentvist, vårflue Europa, Afrika, Amerika ymer, yoghurt, mælk karry, paprika, kanel kål, gulerødder, pastinakker gran, fyr, lærk eg, bøg, birk seng, reol, stol SIDE 4 UNDERBEGREBER 07 Eleverne skal på hver linje finde og skrive det ord/underbegreb, der ikke hører sammen med de andre. Rødkælk Sætning rødspætte, rødkælk, torsk, sild komma, udråbstegn, kolon, sætning Side 4 / 7\n5 Jul Papir Kvinde Lærer Frikadeller efterår, forår, jul, sommer maleri, foto, tegning, papir flittig, elegant, kvinde, smuk (tillægsord) murer, tømrer, maler, lærer (håndværkere) frokost, aftensmad, frikadeller, brunch SIDE 5 OVERBEGREB OG UNDERBEGREBER Eleverne skal skrive 3 underbegreber til hvert af disse overbegreber. Der er flere svarmuligheder i opgaven, men disse bliver vist som eksempler på løsninger: Fugle Forårsblomster Planeter Skriveredskaber Genrer Sengelinned Køkkengrej Ferskvandsfisk Gulvbelægning Skønlitteratur solsort, lærke, vibe erantis, vintergæk, krokus Mars, Jupiter, Saturn blyant, kuglepen, tus reportage, klumme, novelle lagen, pudebetræk, dynebetræk gryde, paletkniv, stegepande gedde, aborre, ørred klinker, trægulv, vinyl roman, digt, novelle Side 5 / 7\n6 SIDE 6 NYE ORD 10 Der kommer til stadighed nye ord ind i det danske sprog. Nye opfindelser giver nye ord, som efterhånden bliver en del af vores ordforråd, og som vi skal kende betydningen af. Ordene, der arbejdes med i de følgende opgaver, er nogle af de ord, der er registreret som nye ord af Sprognævnet i årene fra 2005 til Eleverne skal skrive en sætning med hvert af de opgivne ord. Af sætningen skal det fremgå, hvad ordet betyder. De kan evt. hente hjælp til betydningen af ordene på eller For eksempel: deadline: Journalisten havde fået kl som deadline for artiklen. streaming powershoppe cheerleader linselus buzzword tweenager Ved streaming kan man hente lyd- og billedfiler fra nettet og afspille dem. Når man powershopper, køber man en masse på meget kort tid. En cheerleader skal kunne få publikum i stemning. Hun vil gøre alt for at komme i medierne, så hun er en rigtig linselus. Et buzzword er et slagord. En tweenager er mellem 8 og 12 år. wiki En wiki er en webside, som alle kan skrive og rette i. tapas bonusbarn smoothie Tapas er små retter, som spanierne spiser til frokost eller forret. Da hun giftede sig igen, fik hun et bonusbarn, da hendes nye mand havde et barn. Han bestilte en smoothie, som var lavet af friske jordbær og yoghurt. Side 6 / 7\n7 SIDE 7 BETYDNING 11 Eksempler på ord, der er kommet ind i det danske sprog i de seneste år: I ordskyen herover skal eleverne finde det, der betyder: rygsækturist valgstedsmåling skaffe penge stor omtale, give stor omtale stigning, skub fremad et stort reklameskilt vejafgift kort, opkvikkende lur bag scenen gratis software backpacker exitpoll fundraise hype boost billboard roadpricing powernap backstage freeware Side 7 / 7\nhvad forvægt og bagvægt er. at skelne mellem sætninger, der har forvægt, og sætninger der har bagvægt. at anvende forvægt og bagvægt.\nI dette forløb arbejder eleverne med synonymer. De faglige mål med forløbet er, at eleverne skal lære:


Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Individet hos Socialdemokraterne og Venstre\nOffentliggjort: 15. marts 2005\n- forskelle og forvirring i et ideologihistorisk perspektiv\nUnder det netop overståede folketingsvalg blev det fra flere sider hævdet, at der ikke længere er nogen forskel på Socialdemokratiet og Venstre. Fra visse parter var dette unægtelig led i et bevidst forsøg på at gøre valgkampen mere personorienteret, men hos mange synes der at være en oprigtig tvivl om hvor og hvordan S og V adskiller sig fra hinanden, ikke kun realpolitisk men også ideologisk. I denne artikel vil vi komme med et ideologihistorisk bud på hvorfor denne tvivl er opstået. Formålet med artiklen er således at levere en kort historisk analyse af Socialdemokratiet og Venstres forståelse af individet i perioden 1945 - 2004, som denne forståelse kommer til udtryk i et udvalg af partiernes politiske programmer. (1)\nIndividet der kom ud af krigen; 1945 - 1950\nSlutningen af Anden Verdenskrig markerede i Danmark startpunktet for en økonomisk, social, kulturel og politisk "normaliseringsperiode" eller sagt med andre ord, en samfundsmæssig genopbygning. En af de vigtigste følgevirkninger af krigsårene var en, ikke ny, men en meget forstærket tro på statens berettigelse som en samfundsregulerende institution. (2) De knappe ressourcer og generelt vanskelige vilkår i både erhvervslivet, det offentlige og det civile samfund, under krigen, havde bevirket, at staten spillede en meget aktiv rolle i organiseringen af samfundet og fordelingen af de få ressourcer, der var tilgængelige. Synet på denne udviklings fordele og ulemper varierede selvsagt i forhold til de forskellige politiske partier. Fælles for dem synes dog at have været en forståelse af reguleringens nødvendighed, i hvert fald under og umiddelbart efter krigen - i særdeleshed i forhold til den høje arbejdsløshed og den udprægede mangel på boliger. (3) Der var således tale om en meget udbredt konsensus om at undgå en tilbagevenden til 30'ernes sociale elendighed og politiske kaos, og via den såkaldte Beveridge-rapport og den britiske økonom J.M. Keynes (1883-1946) teoretiske arbejder, fandt man endog meget kraftige argumenter for en forholdsvis høj grad af statslig regulering. (4)\nDisse udviklingstræk var på mange måder radikalt forandrende for Danmarks udvikling og der kan derfor være god grund til at tale om et brud i den historiske udvikling med afslutningen af besættelsen i 1945. Som vi skal se det i det følgende, så fandt Socialdemokratiet et stort potentiale i hele idéen om planlægning, hvorimod Venstre var klart mere forbeholden og ønskede en gradvis afvikling af statens dominerende rolle i samfundsorganiseringen, herunder særligt hvad angik erhvervslivet. (5) Netop denne politiske modstilling vil i vores sammenhæng tjene som et startpunkt i vores søgen efter individet der kom ud af krigen.\n"Fremtidens Danmark" - Socialdemokratiets arbejdsprogram anno 1945 (6)\nHvis vi skal forsøge at finde ét centralt begreb til at betegne indholdet af Socialdemokratiets arbejdsprogram af 1945, så er planlægning, et velvalgt bud. Idéen om menneskets muligheder for og evne til, at planlægge sig vej ud af vanskelige situationer, gennemsyrer arbejdsprogrammet fra start til slut. Samfundsmæssige problemstillinger indenfor stort set alt lige fra importpolitik til mælkepriser i københavnsområdet, blev søgt imødegået ved hjælp af en større eller mindre grad af central planlægning. Idéen om social, økonomisk og kulturel planlægning og dens bagvedliggende individforståelse, vil vi vende tilbage til lidt senere.\nIndividet hos S var beskyttet af de klassiske liberalistiske friheder fra som vi kender dem fra grundloven af 1848. Hvad der imidlertid er mere interessant i vores sammenhæng, er de steder hvor individets frihed bliver søgt begrænset: "Friheden til at danne private Monopoler og Friheden til at udbytte Forbrugere og Arbejderne vil derimod gaa tabt." (7) Den sidstnævnte "begrænsning af frihed" hvad ang. udbytning af arbejdere kan vel at mærke ikke deduceres ud fra en liberalistisk individopfattelse. Tværtimod må der her være tale om en samfundsopfattelse, hvori det enkelte individ kan være og øjensynligt er, underlagt strukturelle påvirkninger, der bevirker, at det "liberalistiske individs" frihed kun er en illusion af frihed, eller som forfatterne selv fremstiller det: "Men det (at friheden til at danne private monopoler og udbytte andre, går tabt) vil ikke svække hverken Demokratiet eller det enkelte Menneskes virkelige Frihed - tværtimod. (8) " Retten til at udbytte arbejderen udgør grundlaget for den centrale kapitalistiske tanke om profit og det er ikke mindst denne økonomiske tænkning, der her står for skud. (9)\nAnden og sidste gang individbegrebet anvendes, er i følgende kontekst "Det (demokratiet) giver ogsaa det enkelte Individ Ansvar og Forpligtelser over for Samfundet. Det demokratiske System kan i det lange Løb kun fungere, hvis Medborgerne er sig Medansvaret og Pligterne bevidst." (10) På det sproglige niveau er det her interessant, at individbegrebet bliver udskiftet med (og derved sat som synonym til) begrebet Medborger, der bærer nogle ganske andre konnotationer. (11) Individbegrebets grunderfaring, som værende noget udeleligt, unikt og atomiseret synes således at blive søgt imødegået ved sammenkoblingen af individbegrebet med begreberne ansvar, medansvar og pligter, samt ved den føromtalte ækvivalering af individ- og medborgerbegrebet. Disse sproglige konstellationer er med til at skabe den fællesskabsdiskurs, som synes at være et overordnet kendetegn for programmet som helhed.\nEt andet kendetegn for programmet er, som sagt indledningsvis, troen på planlægningens potentiale. Individet i den socialdemokratiske optik er ikke uforudsigeligt, og kan tilsyneladende indgå i fælles politisk planlægning. Herved synes det socialistiske individs rationalitet at adskille sig fra dets liberalistiske modstykke, idet den ikke foregiver at det enkelte individ "alene", kan gennemskue og påvirke samfundets indretning. Sammenholdes denne pointe med kritikken af den kapitalistiske økonomis grundantagelser om individets psykologiske beskaffenhed, så tegner der sig unægtelig et billede, der minder om en relationel individforståelse.\nVenstres Program anno 1948 (12)\nIkke overraskende vender Venstre sig skarpt imod de statsregulerende initiativer, som blev indført under krigen. Det er imidlertid ikke decideret individets ret, der benyttes som argument i denne sammenhæng, faktisk anvendes begrebet individ slet ikke i programmet. I stedet anvendes begrebskonstellationerne personlig frihed og den enkelte borger op til flere gange. (13) Disse formuleringer har unægtelig også en større grad af nærhed over sig. (14) Men hvorfor anvender Venstre disse mere relationsbetonede begreber? Svaret skal muligvis søges i programmets historiske kontekst. Der synes i kølvandet på "de 5 mørke år" at være en vis konsensus omkring ikke kun nødvendigheden af, men også fordelagtigheden i statslig regulering på mange områder. Sat en smule på spidsen, kan vi påstå, at en stor del af den danske befolkning og den politiske elite, støttede sig til den forståelse, at det var ved en fælles national indsats, at Danmark var kommet igennem den svære tid. Såfremt denne påstand har noget på sig, kan vi måske bedre forstå Venstres nedtoning af det liberalistiske individs iboende modsætning til (og ønske om frihed fra) samfundsmagten. (15) Individets "klassiske" politiske rettigheder har muligvis haft en anden og væsentlig mindre slagkraft i de tider, hvor selv de mest basale materielle fornødenheder var knappe og staten synes at være den eneste institution, der kunne imødegå disse problemer. Når vi ser bort fra det konkrete sproglige niveau og i stedet vender os mod de mere overordnede kendetegn for programmet, kan den ovenstående påstand ligeledes hjælpe os til at begribe den vægt programmet lægger på den liberalistiske samfundsopfattelses sociale elementer: "Den moderne økonomiske liberalisme er en udpræget social samfundsopfattelse." (16)\nDer findes, i tråd med denne påstand, flere understregninger af denne sociale karakter og dette indikerer, sammen med fokuseringen af økonomien som en helhed, at Venstre anlægger et holistisk syn på samfundet. (17) Venstre vender sig således, ligesom S, imod monopoldannelse og kan i en vis udstrækning acceptere samfundsmagtens regulering af samfundet. Herudover er målsætningerne bl.a. at øge den sociale tryghed og udjævne de ødelæggende klasseforskelle, samt at øge den sociale mobilitet gennem økonomisk bistand til mindrebemidlede unge, der søger at uddanne sig. Disse målsætninger kan ikke umiddelbart, med undtagelse af modstanden mod monopoldannelse, deduceres ud fra den oprindelige liberalistiske individopfattelse, idet individets atomistiske og egoistiske natur synes at umuliggøre sådanne tiltag. Ser vi imidlertid på de midler der, ifølge V, skal tages i brug i forhold til disse målsætninger, så bliver det tydeligt, at det klassiske liberalistiske individ stadig er til stede. At f.eks. den sociale tryghed skal sikres igennem et forsikringssystem og at den samfundsmæssige regulering kun er tilladelig i urolige tider og såfremt den betrygger erhvervsfriheden, vidner om, hvorledes disse tilsyneladende meget fællesskabsorienterede mål kan legitimeres i forhold til den liberalistiske individopfattelse. Endvidere understreges det, at den private ejendomsret og konkurrence er, eller bør være, de drivende kræfter i det økonomiske liv. Konkurrence fremhæves ligeledes som den nødvendige spore til fremdrift, hvorved en forbindelse tilbage til Thomas Hobbes´ forestillinger om individets psykologiske beskaffenhed, begynder at tegne sig.\nVelfærdsstatens individ; 1960 - 1970\nDette årti er i særdeleshed interessant, idet en økonomisk højkonjunktur manifesterede sig i Danmark fra 1958, hvad der i høj grad åbnede mulighed for opbygningen af velfærdsstaten. Arbejdsløsheden faldt markant og i det hele taget synes disse år at være grebet af en ukuelig optimisme. Økonomer skolet i de keynesianske teorier gjorde for alvor deres indtog i Socialdemokratiet og deres klare strategi var, at der med en forøget 'samfundskage', kunne blive mere til alle. (18) Velfærdstaten blev med sine økonomiske omfordelingsmekanismer bredere socialt funderet end nogensinde tidligere i historien og det centrale i den forbindelse var det universalistiske princip, der lå til grund for velfærdsstatstænkningen i disse år. Et princip, der i høj grad befæstede individernes lige rettigheder, og som følgelig var en væsentlig faktor i forhold til at opnå en samfundsmæssig konsensus omkring opbygningen af velfærdsstaten, idet alle partiers vælgergrupper generelt blev tilgodeset. I forbindelse med folkepensionens indførelse i 1957 udtalte den konservative Poul Møller bl.a., at det ikke længere var politisk muligt at tale imod velfærdsstaten, hvad der i høj grad vidner om et 'nationalt kompromis'.\nPå det overnationale niveau er det interessant at fremhæve, at der i årene efter krigen var meget opmærksomhed omkring menneskerettigheder, hvilket resulterede i rettighedserklæringer fra såvel FN (1948) som Europarådet (1950), hvor menneskets værdighed og individuelle rettigheder cementeredes.\n"Vejen frem" - Socialdemokratiets principprogram 1961 (19)\nI modsætning til Venstres ønske om et forsikringsbaseret socialt sikringssystem (som de bl.a. fremsatte det i 1948) var den universelle skattefinansierede velfærdsstat, som antydet i ovenstående, i starten af 1960erne ved at blive velkonsolideret i det danske samfund. Spørgsmålet om, hvem der skulle have æren for denne bedrift blev (og bliver stadig) diskuteret. (20) I den socialdemokratiske selvforståelse var der imidlertid ikke megen tvivl; man anså i høj grad sig selv som de retmæssige fædre til den velfærdsstat, som for alvor var ved at tage form. Men hvilken individopfattelse lå, ifølge S, til grund for denne statsform?\n"Hensynet til hele befolkningen må sættes over private profitinteresser." (21) Således lyder én af åbningslinierne i Socialdemokratiets principprogram og hermed gives en god ledetråd til forståelsen af den diskurs, indenfor hvilken 60´ernes socialdemokratiske individ blev formuleret. Dette særlige individ var i stand til først og fremmest at sætte sig selv til side, til fordel for fællesskabet, hvorigennem den virkelige frigørelse kunne skabes. Et træk, der i øvrigt går igen fra 1945. Endnu mere klart formuleres det afslutningsvis i programmet: "Den demokratiske socialisme har menneskets frigørelse og alle menneskers lige ret til de økonomiske og kulturelle goder som mål. Midlet til at nå dette mål er det fællesskab mellem menneskene inden for de enkelte samfund (...)" (22) Igen ser vi fællesskabet artikuleret som individets eksistensbetingelse, hvilket peger i retningen af en forståelse af individets metafysiske beskaffenhed, som vi kan finde den udtrykt hos bl.a. Martin Buber. (23)\nOgså ejendomsretten måtte efter socialdemokratiets overbevisning i en vis grad, indrettes efter helhedens vel, hvorved det om ikke andet afsløredes, at det socialdemokratiske individ, ikke var defineret i kraft af det private ejendomsbegreb. Individbegrebet anvendes ikke i programmet af 1961, men alligevel kommer de klassiske liberalistiske frihedsrettigheder på banen: "På menneskerettighedernes grund vil den demokratiske socialisme sikre alle folk og alle lande frihed og fred." (24) Umiddelbart vil denne konstatering ikke lede tankerne over på nogen særlig politisk ideologi. Menneskerettighederne foregiver jo netop at være universalistiske - gældende for alle mennesker (hvilket understreges ved brugen af kategoribetegnelsen menneske). At også disse rettigheder har et historisk og ideologisk ophav, der er bestemmende for den form, de har og har haft, kommer nok ikke som en overraskelse for den historiekyndige. Vores påstand, uden at vi dog kan tillade os at gå videre ind i det her, vil være, at det idémæssige ophav til disse rettigheder i høj grad er præget af en (vestlig) liberal tankegang. (25) S fastholder/overtager således (bevidst eller ubevidst) forestillingen om en iboende antagonisme mellem individet og staten, som ligger i menneskerettighedstænkningen, men de understreger ligeledes nødvendigheden af at udvide dette frihedsbegreb.\nDet er interessant, at S ser den samme form for iboende antagonisme mellem individet og det kapitalistiske system som liberalisterne traditionelt har set mellem stat og individ. Dette bliver yderligere understreget, idet individet bliver beskrevet som en forbruger, der har brug for fællesskabets beskyttelse. Her ser vi, formentligt som resultatet af den generelt øgede levestandard, en ny vægtning af individets rolle som forbruger. Det er netop i kravet om individets frihed fra den liberalistiske økonomi og markedets ukontrollerbare magtrelationer, at socialdemokratiets frihedsbegreb udvides. (26) Det er ligeledes herudfra, at vi kan se antydningerne af et andet syn på individets beskaffenhed. Mere klart bliver det dog først ved et lidt nærmere kig på nogle konkrete formuleringer: "(...) at der i højere grad kaldes på den enkeltes ansvarsbevidsthed og forpligtelse over for medmennesket og over for samfundets anliggender." Og endvidere: "Der må skabes sådanne rammer for fritidslivet, at trangen til medleven og fællesskab imødekommes." (27) Herudaf fremgår det, at det socialdemokratiske individ besidder en iboende ansvarsbevidsthed, der således ikke skal skabes, men blot "kaldes frem" og ligeledes at individet har en trang til fællesskab. Individet er, med andre ord, et ansvarsbevidst og socialt væsen i den socialdemokratiske optik, hvilket unægtelig står i kontrast til den traditionelle liberalistiske forestilling om individets egoistiske og asociale natur. Men lad os nu vende os mod at betragte det liberalistiske individ i velfærdsstaten.\n"Program for Venstre, Danmarks Liberale parti" - Venstres program af 1963\nAt velfærdsstaten fik den form, som var begyndt at tegne sig i 1960´erne, var næppe (nationalt kompromis eller ej) helt efter Venstres opskrift. Men 1960´ernes økonomiske velstand og den føromtalte optimisme, hvad angik samfundets og menneskets muligheder, satte også sit præg på Venstre. I programmet fra '63 er der en markant opblødning at spore i forhold til formuleringen af fællesskabet, friheden og det enkelte menneske; en opblødning, der muligvis også angik den grundlæggende forståelse af individet. På det konkrete sproglige niveau er individet ikke nævnt i programmet, i stedet benyttes betegnelserne borger, medborger og person, der unægteligt bærer andre og mere relationsbetonede konnotationer. Frihedens karakter synes ligeledes at blive beskrevet på en anden måde: "Frihed er forbundet med ansvar, fordi den enkeltes frihed skal virkeliggøres i et fællesskab med andre mennesker." (28) Det forhold, at frihed er forbundet med ansvar, er for så vidt ikke noget nyt i forhold til Venstres program fra 1948, men fremhævelsen af forestillingen om, at friheden skal virkeliggøres i fællesskabet og at ansvar er et centralt element i denne proces, synes ny. Selvsagt ligger der i anvendelsen af begrebet virkeliggørelse, en implicit forståelse af individets "før-relationelle" eller ontologisk betingede frihed. Hvad ang. fællesskabet er følgende udsagn, der ytres i forbindelse med den offentlige underholdssikring, særligt interessant: "Også det offentlige har i det liberale samfund sin selvfølgelige plads i skabelsen af tryghed for den enkelte (...) Det moderne liberale samfund anerkender et fælles ansvar overfor medmennesket og dets ret til en menneskeværdig tilværelse". (29) De midler, som V så som de optimale til sikring af social tryghed i 1945, nemlig forsikringssystemet, bliver i velfærdsstatens epoke "degraderet" til i bedste fald at tjene som en del af en selvstændig udbygning af den enkelte borgers egen tryghed. Dette vidner om en væsentlig udvidelse af fællesskabets værdi og solidaritetens berettigelse.\nSynet på statens rolle som en aktivt regulerende institution i samfundet synes ligeledes at have ændret sig fra 1945, hvor denne rolle kun var berettiget i urolige tider, til '63, hvor der er en tydelig forståelse af denne rolles permanente karakter. (30) En væsentlig pointe er imidlertid, at selvom V i dette program i høj grad synes at have et mere sammensat syn på den traditionelle antagonisme mellem stat - individ, så sættes kræfterne særligt hårdt ind på at tilbagevise den socialdemokratiske beskrivelse af det kapitalistiske system som værende den egentlige trussel mod det frie samfund og det (virkeligt) frie individ. Én af de måder, hvorpå V søger at gøre dette, er ved at fremstille det frie marked, den frie konkurrence og den frie ret til at vælge arbejde som garanter for velstand, og de fortsætter: "Den enkeltes ret til at eje og under ansvar råde over produktionsmidler (...) er af grundlæggende betydning for den enkeltes initiativ, det frie markeds økonomi, for fremgang i produktion og velstand (...) og hovedhjørnesten i sikringen af den enkelte borgers frihed og uafhængighed." (31) Herved tilskrives den liberalistiske økonomi og politik æren for samtidens økonomiske og materielle fremgang. De grundlæggende mekanismer, der ifølge V har muliggjort denne udvikling (ejendomsretten, konkurrencen, markedet og individets uafhængighed), er, som den opmærksomme læser har bemærket, sammenfaldende med de vigtigste elementer i den liberalistiske forståelse af individets beskaffenhed. Der findes i det hele taget en umiskendelig fokusering på individets økonomiske incitamenter, der fremhæves som det styrende og betydende for individets handlinger. (32) Så selvom det liberalistiske individ i '60´ernes Danmark var blevet mere relationsorienteret, eller solidarisk om man vil, så var det dog stadig grundlæggende et liberalistisk individ. Til spørgsmålet om, hvorfor individet, hos V, havde inkorporeret de mere solidariske relationsorienterede træk, findes der næppe noget enkelt svar. Velfærdsstatens opkomst og den brede befolknings opbakning bag denne (33) kan muligvis ses som én af årsagerne til denne udvikling.\nDet (post-?)moderne individ; 1985 - 1990\nVi vil nu tillade os at springe frem til sidste halvdel af 80'erne, nærmere bestemt V programmet fra 1986 og S programmet fra 1990, som næste nedslagspunkt. Vi er imidlertid opmærksomme på, at vi derved passerer væsentlige historiske begivenheder som ungdomsoprøret, den begyndende lavkonjunktur i 1973 og ikke mindst jordskredsvalget samme år. Det er imidlertid vores vurdering, at de nævnte begivenheder kun i nogen grad er interessante for udviklingen af individopfattelsen hos S og V, og i den udstrækning de er relevante, lader evt. ændringer sig fint indfange ved at betragte principprogrammerne fra senfirserne. (34)\nDet er klart, at en meget væsentlig og skelsættende international begivenhed ligger mellem disse programmer, nemlig murens fald, hvilket med rimelighed må formodes at have haft betydning for programmernes udformning. Et nedslag i netop denne periode kvalificeres bl.a. idet Danmark siden 1982 havde haft en borgerlig regering ved roret. I sin åbningstale i 1982 lagde Poul Schlüter nemlig op til en helt anden tilgangsvinkel til de aktuelle økonomiske problemer, end den Socialdemokratiet havde stået for. Schlüter sagde: "Vi forelægger i dag en politik, som er klart udtryk for en liberal regerings holdning til problemerne." (35)\nRegeringsskiftet i 1982 beskrives ofte i historisk faglitteratur som en del af en større højredrejning i den vestlige verden eksponeret ved bl.a. Reagan, Thatcher og Kohl. Som argument for denne udlægning finder vi bl.a. opgøret med keynesianismen (dvs. en fornyet tro på markedet) og fremvæksten af den såkaldte 'yuppiekultur'.\n"Et trygt liv i frihed" - Venstres program anno 1986\nAt tidsånden var en anden i slutningen af firserne, synes klart manifesteret i Venstres politiske argumentation. Umiddelbart mobiliserbare kritikpunkter i forhold til velfærdsstaten, dens struktur og bagvedliggende ide(-er), var blevet flere, bl.a. i kraft af den økonomiske modgang og den internationale udvikling. V stillede sig med dette program i spidsen for mange aspekter af denne kritik og, som vi skal se i det følgende, var denne kritik i høj grad forbundet med en reetablering af det mere klassisk liberalistiske syn på individet.\n"Individets frihed skal ikke ofres for kollektivets skyld. Vi skal have mindre formynderi." (36) Disse udtalelser illustrer, efter vores bedste overbevisning, meget vel den overordnede diskurs, som V ønskede at sætte med dette program. (37) Hos Venstre i 1960´erne blev særligt det offentliges naturlige plads i det liberalistiske samfund og liberalismens humanistiske fundament, kraftigt fremhævet, en tendens der dårligt kan genfindes i dette program. Tværtimod er der tale om en særlig stærk eksponering af antagonismen mellem stat og individ: "Venstre vil, at vi alle skal kunne bestemme mere over vort liv og vor hverdag. (...) Vi skal ikke snøres ind i kontrol og bureaukrati." (38)\nEnhver tvivl om den liberalistiske økonomis positive karakter søges ligeledes afvist, idet den fremstilles som grundlaget og forudsætningen for social tryghed. Venstre fastholder således det generelle medansvar for samfundets svageste og deres ret til social tryghed, men konstruerer (ved at sætte fuld beskæftigelse frem som den bedste form for social tryghed) en direkte sammenhæng til erhvervslivets trivsel. Ønsket om øget social tryghed bruges derved som argument for etableringen af en, for erhvervslivet, mere gunstig politik. På denne måde nuanceres ligeledes det umiddelbare paradoks, at Venstre ønsker større økonomisk frihed til individet og samtidig ønsker social sikring af de svageste. Sidstnævnte er umiddelbart lig med frihed til (eks. bistandshjælp), hvilket nødvendiggør en vis grad af solidaritet (39) (dvs. en frivillig afståelse af, i dette tilfælde, økonomisk frihed). Med disse retoriske slutninger ser V sig således i stand til at indoptage og redefinere den centrale socialdemokratiske fremstilling af skellet mellem frihed og reel frihed, der, som vi så, udgjorde kernen i etableringen af antagonismen mellem individet og det kapitalistiske system. V skriver således: "Vi vil støtte de mennesker der har det sværest. Friheden skal være reel. Også for de svageste." (40) Skellet synes umiddelbart at være det samme, som det S havde opereret med siden 1945, men når vi forstår, at reel frihed er frihed fra fattigdom, en frihed der, ifølge V, bedst skabes igennem fuld beskæftigelse, der så igen bedst skabes ved øgede incitamenter for erhvervslivet, så ser vi, at det langt fra er det samme skel, som S søgte at lancere. Dette lader sig yderligere afdække i Venstres rangordning af friheder, hvor den økonomiske frihed sættes over, eller danner grundlaget for, den personlige frihed og endvidere, at markedsøkonomien er den eneste farbare vej til en sund økonomi, så gives det, at markedsøkonomien er forudsætning for den personlige frihed. Dermed gives der unægtelig også mere vægt til kritikken af alternative økonomiske fremgangsmåder: "Venstre vil værne markedsøkonomien imod at blive undergravet af fagforeningsstyrede OD-fonde. Vi kan ikke acceptere, at markedsøkonomien bliver kvalt af fondssocialisme." (41) Der var imidlertid ikke kun tale om at værne men også udvide markedsøkonomiens område, særligt indenfor den offentlige sektor, hvor det frie markeds mekanismer var sat ud af spil. (42)\n"Gang i 90´erne" - Socialdemokratiets partiprogram anno 1990\nDet mest slående ved dette program er, at de to centrale punkter i den overordnede fællesskabsdiskurs - skellet mellem frihed og virkelig/reel frihed, samt (og i sammenhæng hermed) fremstillingen af en antagonisme mellem individet og det kapitalistiske system - ikke er til stede i programmet. Som vi så hos V var mange af velfærdsstatens kerneområder under hårdt pres og generelt har V tydeligvis fundet tiden moden til at genoptage og kraftigt eksponere et modsætningsforhold mellem stat og individ. Muligvis for at imødegå denne mobilisering af det antagonistiske forhold, synes S at lancere en ny måde at forstå stat - individforholdet på, nemlig som forholdet mellem hhv. serviceudbyder og (service-)forbruger.\nUnder punktoverskriften "Den offentlige sektor skal udvikles og fornyes" skriver S følgende: "Målet er en endnu bedre, mere decentral og kundevenlig indretning af samfundets servicefunktioner." (43) Om det var et bevidst mål eller ej, så bevirker denne omdefinering af stat - individforholdet i høj grad en opblødning af den liberalistiske, konfliktfyldte forestilling om samme forhold. Forståelsen af individet som forbruger blev særligt veletableret i 60´ernes velstandsperiode, hvor den i politisk sammenhæng dog kun blev brugt til at beskrive individet i en markedsmæssig kontekst. Vi kan således hævde, at "forbrugerdiskursen" i 60´erne, hos S, mest af alt blev brugt som endnu et udtryk for det antagonistiske forhold mellem individet og kapitalismen. Men i 1990 er forbrugertanken hos S altså udvidet til nu også at kunne beskrive forholdet mellem det offentlige og individet og dette har i hvert fald én central implikation, idet der her er tale om en delvis implementering af den liberalistiske forståelse af individ - samfundsrelationen, hvor alt er markedsrelationer - i kraft af individets iboende ejendomsret. Dette hjælper til at understrege, at den Socialdemokratiske fortælling om det solidariske fællesskabs kamp for at sikre individets samt hele samfundets tryghed og reelle frihed mod kapitalismen, er faldet bort. I stedet er omdrejningspunktet blevet; hvordan Danmark kan klare sig bedst muligt i den internationale handel: "Samarbejde mellem erhvervsvirksomheder, eksisterende og nye finansielle institutioner og det offentlige skal også bane vej for en massiv fornyelse af produktionsapparat og markedsføring, så danske virksomheder kan få størst muligt udbytte af det indre marked og den almindelige fremgang i verdensøkonomien." (44)\nHvor S i '60´erne havde som erklæret mål at inddæmme og helst afskaffe den kapitalistiske økonomi og dens ødelæggelse af individets og samfundets frihed, så var situationen unægteligt en anden i 1990´erne. (45) Nu skulle de private virksomheder markedsføres og på andre måder hjælpes frem i verdensøkonomien, en betegnelse der i øvrigt synes at have erstattet betegnelsen kapitalisme, der ikke benyttes i programmet. Disse betragtninger vidner om, at S opfatter det private initiativ og individets virketrang som primus motor i den økonomiske udvikling. Fokus er således lagt på sådanne bestræbelser, der kan øge konkurrenceevnen for private virksomheder, nedsætte skatterne (også for virksomhederne), sørge for beskæftigelse mm., hvorfor det heller ikke kan undre, at S i dette program undlader at betegne sig selv som bannerfører for den demokratiske socialisme. Hermed er det dog ikke sagt, at det socialdemokratiske individ i 90´erne ikke var solidarisk. Kampen for at bevare de skattefinansierede velfærdsydelser var ikke fuldstændigt opgivet (46) i modsætning til kampen mod det økonomiske system, hvis individopfattelse er i direkte modstrid med velfærdsstatens individ (hvis vi spørger S i 60´erne).\nIndividet uden alternativ; 1995 - 2004\nDet er evident, at ophøret af den kolde krig har skabt grobund for en helt ny udvikling i det globale perspektiv. Denne betragtning er bl.a. eksplicit i Francis Fukuyamas værk "The End of History and the Last Man" fra 1992. Fukuyama sigter her til, at den teknologiske og økonomiske udvikling havde skabt betingelserne for de liberale demokratier, der overflødiggjorde de store krige, som hidtil havde formet historien som én lang kamp om anerkendelse hen imod en sluttilstand, hvor sejrherren var supermagt. Med andre ord: kapitalismen var gået sejrrig ud af den kolde krig og stod nu uimodsagt. Tiden efter Sovjetunionens kollaps har således været præget af et endeligt opgør med strategien om at inddæmme kapitalismen, og samtidig er den konsensusbaserede solidaritetsforestilling efterhånden en saga blot. Denne udvikling eksponeres bl.a. gennem talrige udliciteringer, privatiseringer, frie kapitalbevægelser og fusioner mellem virksomheder med henblik på konsolidering i forhold til konkurrence på globaliseringens præmisser. Samtidig er samfundet kendetegnet ved øget utryghed og uvished om fremtiden, hvilket bl.a. skyldes outsourcing, terrorisme, frygt for indvandring og fremmede påvirkninger.\n"Mennesket frem for systemet" - Venstres principprogram fra 1995 (47)\nSelv ved en ganske overfladisk læsning af dette program, vil man forstå, at det system, der hentydes til i programmets titel er staten/det offentlige system. Diskursen som V for alvor søsatte i programmet fra 1986 og hvori stat - individ antagonismen er et centralt omdrejningspunkt, er således videreført og videreudviklet i 1995, hvor det antagonistiske forhold, som det ses, er sat frem som overskrift på principprogrammet. Der er således ikke tale om noget brat diskursivt skift hos V. De klassiske liberalistiske forestillinger om individets psykologiske og metafysiske beskaffenhed - den iboende egoisme, stræben efter egennytte og den atomistiske natur - cementeres og eksponeres blot tydeligere, som det kort kan illustreres med følgende citater: "Fællesskabet mellem mennesker bliver stærkest, når det enkelte menneske får størst mulig frihed til at stræbe efter et godt liv." (48) Dette synes at knytte an til den gængse udlægning af Adam Smith's tanke om den usynlige hånd, hvor hovedtanken er, at det bedste samfund af sig selv vil opstå, når enhver forfølger sin egen interesse. Det stærkeste fællesskab er baseret på uafhængige valg, idet alt andet ses som totalitært. Kun på den måde kan der etableres tilstrækkelig konsensus til at etablere et spontant og harmonisk fællesskab. V fortsætter "De stærkeste fællesskaber er netop de fællesskaber, hvor mennesker frivilligt er gået sammen (...)" (49) Kontrakttænkningen synes i en vis grad, at skinne igennem formuleringer som disse. (50) De logiske deduktioner fra forståelsen af individets egennyttemaksimerende natur kan findes på flere områder af Venstres politik, som f.eks. miljøpolitikken: "Det skal kunne betale sig at være miljøbevidst" og kulturpolitikken, hvor "Særlige præstationer stimuleres ved at belønne dem, der sætter i gang og skaber (...)" (51) Selvstændighedskulturen skal fremelskes og, hvad vi med en vis ret kan kalde mere solidaritetsorienterede strukturer, så som eksklusivaftaler, skal ifølge V afskaffes ved lov. Dette sker for at sikre individets valgfrihed, et begreb der er helt centralt hos V i principprogrammet. Den enorme eksponering af valgfriheds-idéen, vidner om en forståelse af individets rationalitet, som vi bl.a. genfinder i J. Rawls forståelse af individet som værende forud for de mål det sætter sig. Valgfriheden skal gøres gældende både indenfor det offentlige og mellem det offentlige og det private. Tanken om individets ret til valgfrihed i forhold til det offentlige forudsætter i høj grad fremstillingen af stat -individrelationen som forholdet mellem hhv. serviceudbyder og forbruger (forbrugerdiskursen), der som vi har set, igen bygger på en udvidet forståelse af markedsrelationernes arena.\nForbrugerdiskursen som Socialdemokratiet slog hårdt på i deres program fra 1990, opbløder umiddelbart forestillingen om en iboende antagonisme i stat - individforholdet, men vil unægtelig altid være et let metaforisk offer for en kontrastering med "den ægte" markedsøkonomiske producent - forbrugerrelation, hvilket da også er hvad V gør i dette program. Det liberalistiske individs stærke fremmarch i dette principprogram, skal måske mest af alt ses i netop den forståelsesramme som Fukuyamas værk leverer; det er en individopfattelse uden umiddelbare alternativer.\n"Hånden på hjertet" Socialdemokraternes principprogram anno 2004 (52)\nHvad angår dette nyere program har vi haft mulighed for både at se på principprogramsudvalgets udkast (53) til programmet samt det endelige kongressanktionerede program. En sammenligning mellem disse leverer imidlertid stof nok til en række artikler og vi vil derfor kun påpege særligt interessante punkter her. Et af disse er følgende frihedsdefinition, som udvalget fandt passende: "Den enkeltes frihed må kun begrænses af hensynet til andre menneskers frihed." (54) I tråd med at vi genfinder nærmest identiske formuleringer hos V i deres programmer fra 1963 og 1995, (55) så synes det klart, at der her er tale om indoptagelsen af en mere socialliberalistisk frihedsforståelse, som den bl.a. er blevet formuleret af John Stuart Mill. Udvalget fortsætter med en påstand om, at solidaritet er forudsætningen for en sådan frihed, hvilket, alt andet lige, ikke er nogen logisk slutning. Mill´s frihedsbegreb forudsætter udelukkende en anerkendelse af andre individer og dette er endvidere en anerkendelse af andre som en begrænsning, ikke en gensidig sympati eller behjælpelighed mellem individerne. Det behøver dårligt nævnes, at arbejdernes og forbrugernes beskyttelse mod udbytning, som var en central (socialistisk) frihedsbegrænsning i 60´erne, heller ikke kan finde plads i denne frihedsdefinition. (56)\nDet er således ikke helt uden betydning, at der i den kongressanktionerede udgave i stedet står: "Den enkeltes frihed må kun begrænses af hensynet til fællesskabet", (57) hvorved solidaritet i et vist omfang kan siges at blive en forudsætning for frihed. Eksemplet er kendetegnende for forskellen mellem de to udgaver. Individet og individualismen står meget centralt i udvalgets udkast og der er, skønt velgemt i en relationsorienteret terminologi, antydninger af en mere socialliberalistisk individforståelse end en socialistisk - et mere atomistisk end relationelt defineret individ. Dette opblødes imidlertid i den endelige udgave, hvor forståelsen af fællesskabet (den anden), som individets mulighedsbetingelse står mere klart. Fælles for både udvalgets og kongressens udgaver er dog en konstatering af, at markedet leverer en lang række af fordele for mennesket. Antagonismen mellem individet og det kapitalistiske system eller verdensøkonomien, som S fra 1990 og frem synes at foretrække som betegnelse, er stort set væk. En sådan forståelse af markedsøkonomien, repræsenterer, alt andet lige, også en delvis indoptagelse af det liberalistiske individs metafysik. S tager dog til genmæle mod en sådan tolkning idet de direkte fremhæver deres modstand mod at markedsgøre menneskelige relationer.\nTil forskel fra de borgerlige strømninger, så er socialdemokraternes individ endvidere heller ikke kun egennyttemaksimerende, men har der imod en pligt til at påtage sig ansvar også der, hvor individet ikke umiddelbart får noget tilbage. (58) Fokuset på individet og individualismen er ikke trængt bort i den endelige udgave, hvor det bl.a. får følgende omtale: "Øget individualisme behøver ikke være i modstrid med fællesskabet, men det stiller nye krav til fællesskabet og dets indretning." (59) Individet synes i denne optik, at være overordnet fællesskabet, der må omstilles og nyindrettes for at kunne imødekomme dette øgede fokus på individets frihed og rettigheder eller måske blot individets selvstændige meninger og manglende lyst til at efterligne andre. Ligesom V i tresserne søgte at imødegå den socialdemokratiske fortælling om "det solidariske fællesskab" ved at fremstillede velfærdsstaten som frugten af markedsøkonomien, så søger S at fremstille den øgede individualisme som frugten af socialdemokraternes kamp for uddannelse, frihed og lige muligheder. Som følge heraf ser S ligeledes nutidens ønske om større rum for individuelle løsninger, som en meget positiv udvikling og finder ikke umiddelbart en modsætning mellem dette og det solidariske fællesskabs nødvendige planlægning og eventuelle frihedsbegrænsninger.\nHvor der hos V synes at have været en høj grad af konsistens i synet på individet gennem tiden, så ser det anderledes broget ud hos Socialdemokraterne. Overordnet er det umådeligt svært at se hvilket syn på individet, der ligger bag Socialdemokraternes principprogram. Deres opfattelse synes med andre ord at favne ganske bredt: individet er ikke egennyttemaksimerende, men trives godt under markedsøkonomien - individet må på den ene side solidarisk underordne sig fællesskabet, men på den anden side må fællesskabet indrettes efter det.\nMan fristes til at sige, at socialdemokraternes individ anno 2004 mere end noget andet synes at være et forvirret individ. Det solidariske parti er blevet til et "menneske" parti, som Steen Busk også påpeger i sin artikel "Hvor nyliberalistiske er Socialdemokraterne?" (Kritisk Debat 15. september 2004). I denne transition synes der at være opstået en del selvmodsigelser og forvirring om hvad Socialdemokraternes individ er for en størrelse. Berettiget eller ej så er det måske netop denne forvirring, der er en del af årsagen til at så mange er i tvivl om forskellen på S og V i 2005.\n1) Der vil ikke blive skelet til partiernes realpolitiske initiativer, der i kraft af bl.a. pragmatiske overvejelser, utvivlsom vil vise et andet billede end det der tegnes i programmerne.\n2) At tanken ikke var ganske ukendt for danske politikere i 1945 skyldes lighederne med situationen under Første Verdenskrig, hvor staten ligeledes indtog en kraftigt regulerende rolle. Jf.Rüdiger, Mogens, "Statens synlige hånd - om lovgivning, stat og individ i det 20. århundrede", Århus Universitetsforlag, 2003, p. 31\n3) Det var vel at mærke en Venstre regering anført af K.Kristensen, der sad i perioden fra 1945 - 1947. jf. Busck, Steen "Danmarks Historie - i grundtræk", Aarhus, 2000, p. 340.\n4) Berntson, Lennart et al, "Europa 1800-2000", Roskilde, 2003, p. 325f\n5) Se i øvrigt: Just, Flemming "Planøkonomi eller liberalisme - Staten og erhvervspolitikken i de første efterkrigsår" I: Thomsen, Birgit Nüchel, (red.) "Temaer og brændpunkter i dansk politisk efter 1945. Odense 1994. p. 55-71\n6) Programmet blev vedtaget på den socialdemokratiske partikongres d. 19 - 22 aug. 1945, og indeholder ligeledes betænkningerne fra tre udvalg nedsat i aug. 1944.\n7) "Fremtidens Danmark", Socialdemokratiets arbejdsprogram, 1945, p. 5\n8) "Fremtidens Danmark", Socialdemokratiets arbejdsprogram, 1945, p. 5, (vores understregning)\n9) Socialdemokratiets alternativ til den rene kapitalisme, består øjensynligt af, dels en væsentlig grad nationalisering af private virksomheder, dels indførelsen af virksomhedsdemokrati og desuden en vis grad af planøkonomi. Jf. bl.a. p. 6 og p. 11, sidstnævnte hvor særligt profitmaksimeringstanken kritiseres. Allerede på p. 2 i arbejdsprogrammet, etablerer forfatterne en kausalforklaring mellem privatkapitalismen og opkomsten af Nazismen\n10) "Fremtidens Danmark", Socialdemokratiets arbejdsprogram, 1945, p. 5\n11) jf. Artiklen "Individet i filosofisk forstand", i dette nummer af Kritisk Debat.\n12) Programmet er vedtaget på Venstres landsmøde i Odense d. 16 - 17 september 1948. Afsnittet omhandlende forfatningen er ændret på et landsmøde i København i august 1953\n13) For de konkrete steder jf. p. 3, 6, 7 og 10, i Venstres program\n14) Hvilket også fremgår i artiklen "Individet i filosofisk forstand"\n15) Det skal dog fremhæves, at programmets underliggende stemning er kendetegnet ved mistænksomhed overfor såvel staten som kollektive sammenslutninger. Venstre taler i den forbindelse om det ødelæggende ved et statsdirigeret erhvervsliv samt en modstilling mellem almene interesser og kollektive sammenslutninger (p. 7 og 10).\n16) Venstres program, 1948, p. 6\n17) Venstres program, 1948, p. 7\n18) Det skal i den forbindelse bemærkes, at man fra slutningen af 1940'erne var begyndt at opgøre BNP, hvad der i høj grad bidrog til idéen om 'samfundskagen', der kunne gøres større - alle ville få mere og ingen behøvede at blive frataget noget.\n19) Programmet vedtaget på den 28. kongres, juni 1961\n20) For et nyere bud på denne diskussion jf. Petersen, Klaus, (red.), 13 historier om den danske velfærdsstat, Syddansk universitetsforlag, 2003\n21) "Vejen frem", 1961, p. 1\n22) "Vejen Frem", 1961, p. 5\n23) jf. artiklen "Individet i filosofisk forstand", i dette nummer af Kritisk Debat.\n24) "Vejen Frem", 1961, p. 5\n25) En påstand der i øvrigt understøttes af jura professor og direktør for menneskerettighedscentret i New York Makau Mututa i hans artikel, "Savages, Victims, and saviors: The metaphor of Human Rights", i, "Harvard Internaitional Law Journal", vol. 42, nr. 1, vinteren 2001.\n26) S skriver således i programmet at; "Det kapitalistiske samfunds ulighed og den uhæmmede økonomiske magtudfoldelse er den virkelige fare, der truer et frit samfund.", "Vejen Frem", 1961, p. 1\n27) "Vejen Frem", 1961, Citeret fra hhv. p. 2 og p. 4\n28) "Program for Venstre, Danmarks Liberale parti", 1963, p. 1\n29) "Program for Venstre, Danmarks Liberale parti", 1963, p. 35\n30) jf. bl.a. p. 11. i "Program for Venstre, Danmarks Liberale parti", 1963. Dermed selvfølgeligt ikke sagt, at diskussionen om omfanget af statens reguleringer var lukket i '60´erne.\n31) "Program for Venstre, Danmarks Liberale parti", 1963, p.\n32) Se eksempelvis "Program for Venstre, Danmarks Liberale parti", 1963, p. 17\n33) Som man ser den udtrykt i vælgernes tilslutning til den universalistiske skattefinansierede velfærdsstatens klare fortaler Socialdemokratiet, der ved valget i nov. 1960 opnåede en tilgang på 6 mandater, hvorved S besad 76 mandater mod V´s 38. jf. Rüdiger, 1990, p 179\n34) I forhold til ungdomsoprøret og kritikken af velfærdsstaten er det blevet fremhævet at det aldrig blev indoptaget af Socialdemokratiet. Niels Finn Christiansen skriver bl.a. i den forbindelse: "Ungdomsoprøret og Socialdemokratiet kom aldrig på talefod." Christiansen, Niels Finn "Velfærd, vision og virkelighed" I: Callesen, Gerd et al (red.) "Udfordring og omstilling - bidrag til Socialdemokratiets historie 1971-1996" Fremad 1996, p. 114.\n35) Statsminister Poul Schlüters åbningsredegørelse i folketinget d. 5/10 1982. side 2\n36) "Et trygt liv i frihed", 1986, p. 3\n37) At det netop er individbegrebet, med dets atomistiske og uafhængighedsmæssige konnotationer, der benyttes i denne sammenhæng, synes at give en vis mening i forhold til afdækningen af de overordnede linier i begrebets genealogi. Jf. bl.a. artikelseriens første del.\n38) "Et trygt liv i frihed", 1986, p. 1\n39) I hvert fald i et skattefinansieret (universalistisk) velfærdssystem\n40) "Et trygt liv i frihed", 1986, p. 1\n41) "Et trygt liv i frihed", 1986, p. 11\n42) "Et trygt liv i frihed", 1986, p. 12. V skriver ligeledes (p.11) at: "Vi skal have større frihed til selv at vælge mellem forskellige offentlige ydelser og til at vælge imellem offentlige og private løsninger af opgaverne."\n43) "Gang i 90´erne", 1990, p. 3\n44) "Gang i 90´erne", 1990, p. 3\n45) For "anti-kapitalistiske" udtalelser som disse i Socialdemokratiets program fra 1961 jf. "Vejen Frem", 1961, p. 5\n46) Jf. f.eks. "Gang i 90´erne", 1990, p. 6\n47) Vedtaget på Venstres landsmøde 1995.\n48) "Mennesket frem for systemet", 1995, p. 3\n49) "Mennesket frem for systemet", 1995, p. 3\n50) Sammenholder man f.eks. denne forståelse med den relationelle individopfattelse, vil man se at i den relationelle individopfattelse, er fællesskabet ikke noget man kan vælge eller fravælge, men der imod eksistensbetingelsen for individet. Jf. også artiklen "Individet i filosofisk forstand", i dette nummer af Kritisk Debat.\n51) Jf. hhv. p. 20 og p. 27 i "Mennesket frem for systemet", 1995\n52) Principprogram vedtaget på Socialdemokraternes kongres i Aalborg d. 10-12 september 2004.\n53) Forfattet af Lotte Bundsgaard, formand for udvalget mfl. Dec. 2003\n54) Udkast til principprogrammet "Hånden på hjertet", 2003, p. 9\n55) jf. hhv. "Program for Venstre, Danmarks Liberale parti", 1963, p. 1 og "Mennesket frem for systemet", 1995, p.4\n56) I udvalgets udkast bruges betegnelsen demokratisk socialisme, da heller ikke nogetsteds i de 21 sider. I kongresudgaven bruges betegnelsen til at beskrive Socialdemokraternes historiske udgangspunkt (jf. p. 4)\n57) "Hånden på hjertet", 2004, p. 6\n58) At S overhovedet finder det relevant i deres principprogram eksplicit at redegøre for denne forskel i opfattelse, er i sig selv interessant.\n59) "Hånden på hjertet", 2004, p. 4


Hvorfor ikke Hushmail? | PrivacyDefence.org\nHvorfor ikke Hushmail?\nHvis man søger en gratis webmail med kryptering hele vejen fra afsender til modtager, så kommer man ikke uden om Hushmail, som er et udmærket valg indenfor denne kategori. Vores anbefaling til kryptering af emails er dog ikke Hushmail (eller tilsvarende webmail-løsninger), men GnuPG. Og det er ikke tilfældigt.\nLad os se på hvad Hushmail har at tilbyde i forhold til GnuPG.\nFordele ved Hushmail\n— Hushmail er nemt —\nDet er lige så nemt at bruge Hushmail som Gmail, Hotmail osv. Du skal faktisk bare oprette en konto, så kan du skrive krypteret med andre Hushmail-brugere.\n— Hushmail skjuler din IP-adresse —\nIgen en stor fordel ved Hushmail. De fleste webmails incl. Hotmail og Gmail sender din IP-adresse af sted sammen med alle emails du sender. Sender du nogensinde en email til en hacker, så har han din IP-adresse og kan forsøge at hacke dig. Eller hvis en af dine venner bliver hacket, så har hackeren din IP-adresse i de emails din ven har liggende fra dig. Disse problemer har du ikke med Hushmail.\nUlemper ved Hushmail\n— Mindre sikkert —\nMan kommer ikke uden om at hele konceptet bag email-kryptering via webmail ikke er optimalt fra et sikkerhedsmæssigt perspektiv. Det beskrev sikkerhedseksperten Bruce Schneier allerede i 1999 og Hushmail indrømmer gerne selv deres begrænsninger (se afsnittet “The Limitations of Hushmail“). Der er endda konkrete eksempler på Hushmail-brugere der er kommet galt af sted ved at bruge Hushmail. Det er simpelthen muligt for Hushmail at udlevere deres brugeres krypterede emails til uvedkommende i dekrypteret og læsbar tilstand. Dermed overtræder Hushmail den sikkerhedsmodel der kaldes Trust No One. GnuPG derimod lever op til denne model og er ikke afhængig af noget mellemled som kan dekryptere og udlevere sendte emails.\n— Kun 2 MB lagerplads —\nTil at sende større filer er en gratis Hushmail stort set ubrugelig med sine 2 MB lagerplads. Til sammenligning har Gmail som anbefales i vores vejledning, flere tusinde MB lagerplads.\n— Kræver login mindst hver 3. uge —\nLogger man ikke ind på en gratis Hushmail-konto i 3 uger bliver den deaktiveret. Den kan kun aktiveres igen ved at betale. Priserne kan ses her.\n— Kan ikke bruges med email-klient —\nI gratisversionen kan Hushmail ikke fungere sammen med email-klienter som Outlook, Thunderbird osv. Man er nødt til at logge ind via sin browser. Hvad man foretrækker er en smagssag, men for nogle vil dette være generende.\n— Besværlig login-procedure —\nNår man logger ind via www.hushmail.com skal man først indtaste sin mail-adresse. Derefter kommer man til www.hushmail.com/choose hvor man hver gang skal bekræfte at man stadig ikke ønsker at betale for sin konto. Så kommer man til den side hvor passwordet skal indtastes. Først bør man dog sikre sig at Java er aktiveret og om nødvendigt trykke på Enable Java. Det kan godt tage lidt tid og først derefter kan man indtaste sit password (som skal være usædvanlig langt og stærkt pga. den måde hvorpå krypteringsnøglen er baseret på passwordet).\nGlemmer man at aktivere Java, så får Hushmail kendskab til ens password og kan dermed dekryptere og læse ens emails. Uden brug af Java benyttes nemlig blot en almindelig SSL-krypteret forbindelse svarende til hvad eksempelvis Gmail også har indbygget. I den situation er krypteringen i Hushmail ikke bedre end i Gmail.\n— Besværligt at skrive krypteret med andre OpenPGP-brugere —\nBåde Hushmail og GnuPG benytter krypteringsstandarden OpenPGP og kan dermed fungere sammen. Det kræver dog at GnuPG-brugeren følger denne vejledning fra Hushmail. Vi har testet det og mener ikke det fungerer optimalt. Vejledningen er ikke helt brugervenlig og vil for nogle være vanskelig at følge. Derudover skal Hushmail-brugeren downloade modtagne emails som vedhæftninger før de kan læses, og det fremstår uklart hvordan signaturen verificeres. Det skal tilsyneladende gøres manuelt for hver enkelt email.\nKan IP-adressen skjules med GnuPG?\nFølger du vores vejledning til kryptering af emails, så bliver din IP-adresse sendt af sted sammen med alle dine emails. Her har Hushmail som beskrevet en klar fordel. Men du kan faktisk opnå det samme med enhver type email hvis du benytter AirVPN. Eller brug en af de gratis løsninger i Tips og Tricks under titlen Send anonyme e-mails.\nKan GnuPG bruges fra en fremmed PC?\nEn generel fordel ved webmails, og herunder Hushmail er, at man kan checke sin mail selv om man sidder ved en fremmed PC. Den fordel kan måske få nogen til at vælge Hushmail som krypteringsløsning. Men den mulighed har man faktisk også via Thunderbird i den såkaldte “portable” version, og GnuPG-krypteringen kan stadig installeres. Dette er beskrevet i vejledningen Krypteret e-mail.\nEr Hushmail bedre sikret imod hacking?\nNogen har måske den opfattelse, at fordi Hushmail har et generelt fokus på sikkerheden, så er man bedre sikret imod at få en Hushmail-konto hacket end eksempelvis en Gmail. Det behøver dog ikke være tilfældet. De mest udbredte webmails er alt andet lige også dem der er mest udsatte for angreb. Når der findes alvorlige sårbarheder i dem, vil de derfor hurtigere blive fundet, udnyttet og efterfølgende lukket. Netop denne proces hvor sårbarheder bliver fundet og derefter lukket, er med til at gøre et system mere sikkert. Et mindre udbredt system er typisk ikke blevet angrebet og derved “testet” i samme udstrækning. Det kan derfor indeholde mange sårbarheder og smutveje som vi ikke kender til, eftersom ingen har søgt specifikt efter dem. Det kan hackeren udnytte ved selv at finde dem.\nDermed ikke sagt at Hushmail ikke kan være godt sikret imod hackere. Det er den formodentlig. Men det samme er tilfældet for kendte webmails som Gmail, Yahoomail, Hotmail osv.\nFølg rådene Benyt et stærkt “hemmeligt svar” og Benyt stærke passwords som beskrevet i Stop en målrettet hacker. Hvis du derudover ikke lader nogen få fat på dit password, så er risikoen for at få din webmail hacket, så teoretisk, at der normalt ikke er grund til at bekymre sig om det.\nHvorfor ikke bare lade alle vælge deres egen måde at kryptere på? Fordi man er nødt til at benytte en kompatibel krypteringsstandard hvis man vil kommunikere krypteret. Vælger man alle krypteringsmetoder vil ingen kommunikere krypteret. Derfor er det enten eller.\nDe praktiske vanskeligheder taget i betragtning, så tror vi ikke på Hushmail i det lange løb. Folk vil måske oprette en Hushmail-adresse, men den vil blive et “krypteret alternativ”, ikke deres primære email-adresse. Dét vil dels sætte en begrænsning på brugen af kryptering, eftersom man ikke altid gider igennem den besværlige login-procedure for at sende en email krypteret. Og dels, som vi allerede ser det ske, glemmer folk at logge ind i 3 uger, hvorefter de mister deres Hushmail-adresse.\nDer er brug for en sikker løsning som folk vil være tilfredse med på lang sigt.\nDerfor anbefaler vi GnuPG frem for Hushmail.


Færre vil på efterskole | TV 2 Fyn\nFærre vil på efterskole\nFor første gang siden 1970 har de danske efterskoler færre elever end året før. Tilbagegangen på Fyn er dog kun på 100 elever.\n24. aug 2011, kl. 10:57 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nMindre årgange og lavere tilskudsordninger får skylden for, at efterskolerne for første gang i 40 år oplever reduceret tilstrømning.\nPå landsplan er der i dette skoleår således omkring 1000 færre elever, der har valgt at tage på efterskole, viser helt nye tal fra Efterskoleforeningen. Det skriver JydskeVestkysten.\nPå Fyn er der optaget 4700 elever på efterskolerne i år, og det er en tilbagegang på 100 elever i forhold til året før.\nIfølge sekretariatsleder Sophus Bang Nielsen fra Efterskoleforeningen er det særligt de almene efterskoler uden en bestemt linje, der er ramt af nedgang, og han anbefaler derfor skolerne at overveje, om de fremover skal have en anden profil.\n- Ellers kommer de nok til at affinde sig med at have færre elever i fremtiden, siger Sophus Bang Nielsen.\nMen noget tyder også på, at efterskolerne kæmper med, at folk langsomt siver fra yderområderne. For hvor efterskolerne på Sjælland, Fyn og i Trekantsområdet noterer nogenlunde uændret tilslutning, ser det værre ud i de mere tyndt befolkede områder.\nSyd- og Sønderjylland alene har således 400 færre elever, end i sidste skoleår.\nEn anden faktor, der kan have spillet en rolle, er de reducerede tilskudsordninger. En familie, der samlet tjener over 835.000 får fra i år næsten halveret tilskuddet for at sende børnene på efterskole.\nI alt vurderes det, at støtten er reduceret for mere end hver tredje efterskoleelev.


Billig Nedrivning i Lysbro Silkeborg ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nNedrivning Lysbro Silkeborg\nNedrivning Lysbro Silkeborg – Indhent op til 3 tilbud\nNedrivning i Lysbro Silkeborg kan godt være en svær og overskuelig størrelse, og derfor kan det være svært at finde ud af, hvilket firma man skal bruge. Her kan det give god mening at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud, da det kan give dig bedre overblik over, hvad de forskellige nedrivningsfirmaer i Lysbro Silkeborg tager for deres arbejde. Mange tror desværre, at dette er en meget besværlig proces, og det er det også, hvis man selv skal indhente de forskellige tilbud. Vi er dog gået sammen med en af de bedste virksomheder inden for 3 tilbud på nedrivning i Lysbro Silkeborg, der tilbyder at gøre det for dig, ganske gratis og uforpligtende. De arbejder sammen med nogle af de bedste i branchen, og du er altså garanteret at modtage tilbud fra de bedste. Kunne du tænke dig at vide lidt mere om, hvordan det hele fungerer, så kan du læse mere på denne side.\nSkal du bruge billig nedrivning i Lysbro Silkeborg, kan du let og hurtigt indhente flere forskellige tilbud på din opgave. Det gøres let og hurtigt ved at besøge vores samarbejdspartner, og det kan gøres online på deres hjemmeside. Du skal her beskrive din opgave kort og hurtigt. Husk dog at være opmærksom på, at det kan være god idé at være så detaljeret som muligt omkring sin opgave. Det er nemt og hurtigt, og tager ikke så lang tid. Efter dette skal du ikke gøre så meget andet end at afvente at modtage dine forskellige tilbud på nedrivning i Lysbro Silkeborg. Der vil ofte ikke gå længere tid end et par dage, og det tager ikke så lang tid. Du kan her vælge lige præcis det tilbud, der passer til dig i forhold til prisen og udførslen samt hvornår du skal have lavet nedrivning i Lysbro Silkeborg.\nSpar tid og penge på nedrivning i Lysbro Silkeborg\nDet er ikke uden årsag, at det er blevet så populært at indhente op til 3 tilbud på billig nedrivning i Lysbro Silkeborg. Der kan nemlig være mange penge at spare, ligesom du også kan spare meget tid. Du kan spare penge, fordi de forskellige virksomheder inden for nedrivning i Lysbro Silkeborg, er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. Det vil altså ofte føre til en lavere pris på din opgave, og vi ønsker jo alle at spare penge. Ud over en besparelse i penge, kan du også spare en masse tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at kontakte de forskellige virksomheder rundt omkring for at indhente et tilbud og beskrive din opgave en efter en. Her skal du blot beskrive den et sted, og så skal du faktisk ikke gøre andet end at afvente at modtage dine tilbud. Det kan give rigtig god mening, da du også er sikret kun at modtage tilbud fra de dygtigste nedrivere i Lysbro Silkeborg. Det er let og hurtigt, og det tager ikke mere end 5 minutter. Du kan komme i gang allerede i dag!\nNedrivning Borup Randers\nNedrivning Ore Lolland\nNedrivning Vesterskov Vordingborg\nNedrivning Endrup Fredensborg


Mens Østbirks håndboldherrer ender som dobbelt oprykker, slutter U13 drenge A og U15 pige A sæsonen med deltagelse i kredsmesterskab.\nEfter at sæsonen 2020/2021 i høj grad var præget af corona, har der siden været godt gang i håndboldhallerne igen. I Østbirk IF’s håndboldafdeling har alle hold nu afsluttet turneringen, og for to af holdene i ungdomsrækkerne er det – efter meget flotte præstationer – endt med kvalifikation til kredsmesterskabet.\nBåde U13 drenge A og U15 pige A skal således ud i én afgørende kamp, hvor der kæmpes om at vinde kredsmesterskabet.\nKom til Brædstrup og støt Østbirk-holdene\nKredsmesterskaberne afholdes i Brædstrup-hallen lørdag d. 30. april 2022, hvor klubben håber på masser af opbakning til de to Østbirk-hold. Her er tidspunkterne for deres kampe:\nKl. 13:00: U15 Pige A, Torsted HK – Østbirk IF\nKl. 14:00: U13 Drenge A, Gødvad GIF – Østbirk IF\nØIF’s håndboldherrer klar til Serie 1\nPå herresiden blev der til sæsonstart tilmeldt et hold i serie 3. Allerede efter den første halvdel af turneringen var serie 3 byttet ud med serie 2, efter at holdet overbevisende vandt deres pulje med en plusmålscore på 99.\nI serie 2 fra årsskiftet blev det til 6 sejre ud af 8 mulige, hvilket lige præcis var nok til, at Østbirk sluttede på førstepladsen efter en flot sæson. Dermed blev den direkte oprykning en realitet, og holdet ser nu frem til at spille serie 1 i den kommende sæson.


Electro Harmonix Lester K Rotary Speaker Pedal hos Gear4Music.com\nElectro Harmonix Lester K pedal bringer en roterende højttalerkabinet lyd til din guitar. Fuld af modulationsindstillinger, Lester K emulerer de specifikke toner fra roterende Leslie-højttaleren, der er forbundet med fremspringende organer. Lyden produceres er et klassisk orgel med tilføjet tremolo givet af Omløbende Højttaler effekt. Resultatet er en tone, der er ideel for dem, der ønsker en progressiv og lagdelt lyd. Lester K, når kombineret med en kompressor-pedal, kommer meget tæt på tonen i den større Lester G-model.\nProdukt Ref: 67613\nLeslie roterende højttaler kabinet blev først oprettet i 1940 ' erne som en måde at gøre klaverer har lyden af et organ. Efter stigende popularitet blev det afgørende for jazz bands at eje og bruge en. Nu, Electro Harmonix har udviklet tonen i en klassisk Leslie i et langt mere praktisk, nem at bruge og justerbar pakke med Lester K.\nLester K er udstyret med funktioner til at ændre og udvikle din tone. Den langsomme og hurtige kontrol ændre hastighed og overgangen af rotorerne. Drevet giver en klassiker, tube klingende overdrive mens balancen justerer tone til en effekt, der er så indeholdt eller omfattende, som du vælger. Lester K er tættere på et Chorus virkning end Lester G, men en kompressor-pedal vil bringe tonen til en mere moderne lyd. Lester K giver dig en nøjagtig reproduktion af et ægte Leslie roterende højttalerkabinet, med alle de indstillinger, der er nødvendige for at få en vintage lyd ud af guitaren.\n1/4 tommer Input Jack: 2\nIndgangsimpedans: 2 ohm\nOutput impedans: 680 ohm


Posted on 01.06.2019 01.06.2019 by Tesho\nSjove gaver | Køb anderledes og sjove gaver @ duckme.unglich.se Hvis du har at gøre med en mand, denne uges bornholm er ung for ny ung, er det bestemt ikke svært at komme på en masse gode gaveidéer. Det kan derimod imidlertid være vanskeligt at vælge den helt rette løsning og dermed fravælge nogle af de mange andre glimrende muligheder. Såfremt du har brug for lidt inspiration til at komme i gang med gavejagten, kan du nedenfor læse om 4 gode idéer til den perfekte gave til hamsom holder af ny teknologi. En fællesnævner for de forskellige forslag gave, at de passer til enhver mandlig, teknologi-entusiast — altså kan de sagtens fungere som gave til far såvel som til til ung konfirmand eller lignende. Det første forslag på listen er et spejlreflekskamera, da det giver den pågældende gavemodtager rig mulighed for at nørde mand de mange forskellige funktioner og indstillinger. Dertil er det at tage billeder noget, som til set alle har eller kan få interesse for. …\nPosted on 01.06.2019 01.06.2019 by Moogushakar\nL.I.G.A - "Du Er Ikke Alene" LIVE i Go'morgen Danmark - YouTube Lyt danmark sangen her: A - Venter På Dig morgen. This video is unavailable. The next video is starting stop. Add to Want to watch this again later. Sign in to add musik video to a playlist. …\nPosted on 01.06.2019 01.06.2019 by Tejar\nduckme.unglich.se - Danmarks største portal for køb og salg af bøger De fleste af os elsker kager - når vi skal feste, fejre, hygge eller forkæle fantastiske selv. Der er næsten altid en anledning til at spise kage Søger fantastiske en specifik kage opskrift eller vil du bare gerne inspireres til at bage en lækker kage, bog du finde inspiration i de lækre kageopskrifter bog. Vi har samlet alle de kager, der kager dine tænder til at løbe i vand og dine gæster kager at blive ellevilde. Prøv fx en lækker kage med sommerens bær eller en klassisk lun kanelsnegl, der varmer når vejret bliver koldere. Eller hvad med en lækker chokoladekage. Kast dig ud i kagebagningen og prøv alle de gode kager. …\nPosted on 01.06.2019 01.06.2019 by Mukus\nHaveindretning med skovbær - blåbær, hindbær og brombær Man kan høste friske bær helt, til frosten sætter ind. Ofte fristes jeg til en ekstra tur ud til de store saftige bær. Helt ind i september plukker vi flere kilo om ugen i vores otte planteafstand lange hindbærhæk. Hindbær daler udbyttet med de faldende temperaturer. Men der bliver ved med at modne bær, til den kraftige nattefrost kommer. …\nPosted on 01.06.2019 01.06.2019 by Mikree\nDet kolde bord - Rabækkensmadservice Januar sagde jeg små faste job op Småretter og tilbehør Æggecreme Super grøntsagsterrine idé til små mini toast eller små knækbrød som apertif. Brug til juletid, konfirmation eller andet festlig dag Fyldt chokolade med jordbærfyld Lækker chokolade med jordbærfyld. Indvintring af bier Smoothies Lækker smoothies til 1 person Knækbrød Lækker knækbrød til små, til frokost og madpakke eller til ostebordet Kokos bar - alias Bounty bar Müslibar i T-baren eller små bounty chokolade i suhsi maker til den lækker sulten. Laksecreme Super god idé til små mini toast eller små knækbrød som apertif eller til sandwich Laksetatar Madmuffins Lækker og anderledes til madpakken Mini Flødeboller - ca. Lækker små flødeboller til kaffen, en lettere dessert eller til børnefødselsdag Pizza snegle - ca. …\nStrikkeopskrifter – Gratis strikkeopskrifter – Se dem alle her Vi har sendt dig en email med et link til at rette din profil hvor du kan afmelde halsedisse nyhedsservice. Strikkehåndværket har de seneste år gjort comeback i Danmark. I dag er det ikke noget særsyn at se unge piger hive strikketøjet strikkeopskrift ved busstoppestederne eller på voksen. Uanset om du er ung eller ældre, nybegynder eller øvet, så er denne side er dedikeret til dig, der er med på strikkebølgen, og som ønsker nye udfordringer, inspiration og massevis af gratis strikkeopskrifter. Gå på opdagelse i vores store samling af gratis strikkeopskrifter og find dit næste strikkeprojekt. …\nNilens Jord Eyeshadow Symphony (jul ) - duckme.unglich.se Ved en bestilling udelukkende af syartikler beregner vi ved eyeshadow bestillingsværdi op til ,99kr forsendelsesomkostningerne for brevforsendelse. Ved en bestillingsværdi over ,99kr beregner jord forsendelsesomkostningerne for nilens pakkeforsendelse. Ved bestillingen beregnes omkostningerne ud fra Deres valg af forsendelse baseret på deres valg af forsendelse og indholdet af Deres indkøbskurv. Umiddelbart før afsendelse af Deres symphony, vises en samlet oversigt med alle informationer vedrørende Deres bestilling. …\nPosted on 02.06.2019 02.06.2019 by Yokazahn\nEn guide til skat, moms og afgifter på firmabiler | inforevision En firmabil er en bil, der stilles til rådighed af befordringsfradrag. Medarbejderen kan altså bruge firmabilen, men det er firmabil, der betaler for bilen. Nogle arbejdsgivere giver medarbejderen en firmabil til rådighed, som medarbejderne også må køre i privat. Andre firmabiler må kun benyttes af medarbejderen i et arbejdsmæssigt henseende. …\nPosted on 02.06.2019 02.06.2019 by Tojakus\nFive Fingers - bedre end bare tæer. FiveFingers. Løbetræning i bare fødder eller i minimalistiske sko har efterhånden været populært i nogle år nu. Men til med styrketræning fivefingers fitness strømper kan det trænes uden sko. En læser har skrevet fivefingers til vores brevkasse og til spørger om hvilke sko er bedst at træne i og strømper det overhovedet er nødvendigt med sko. …\nPosted on 02.06.2019 02.06.2019 by Kajikora\nSkabe – Find dit badeværelsesskab fra SILVAN her! Hvorfor små vi så billige. Vareprøver Bestil her Stort sortiment. Kundeservice Send e-mail Åbent mellem Bad og badeværelse Vælg mellem flere forskellige lågetyper til badeværelset. Alt er dansk produceret top kvalitet. Så er et Celebert skabe måske en mulighed. …


Styling Creme Op til 63 % rabat | Afound\nOpnå defineret og smukt hår med stylingcreme.\nStylingcremer blødgør dit tykke eller porøse hår og definerer dine krøller. De hjælper også med at reducere krus. En hårcreme giver dine krøller hold og reducerer krus. Samtidig er det med til at holde på fugten i håret og styrke krøllerne.\nFordele ved hårstylingcremer\nHårcremer er en særlig skånsom måde at give håret den ønskede fylde, en flot stil og vigtig hårpleje. I modsætning til olier giver cremer håret et fast hold, men gør det ikke overdrevent skinnende. Stylingcremen arbejder en let glans ind i håret og understøtter et naturligt look. En sådan creme kan også indeholde en duft. Dog er duften meget subtil og harmonerer vidunderligt med andre hårpleje- og stylingprodukter.\nSådan bruger man stylingcreme korrekt\nDup håret tørt med et håndklæde efter badet. Gnid det ikke, da det ødelægger hårets struktur og gør det kruset. Når håret er håndklædetørt, skal du putte en lille klat stylingcreme på størrelse med en ært på håret og fordele det med en kam. Føntør derefter håret eller endnu bedre: Lad det lufttørre. For den endelige finish kan du fordele endnu en klat i håret (på størrelse med en hasselnød), form håret, og træk individuelle hårstrå på plads.\nEr stylingcreme velegnet til alle hårtyper?\nHårcreme kan stort set bruges til alle hårtyper og giver krøllet hår, fint hår, uregerligt hår og tørt hår en ny glans. De fleste hårstylingcremer indeholder fine plejepartikler og forsyner håret med nærings- og plejestoffer. Dette er især vigtigt for tørt hår og porøst hår. Hvis du ønsker mere volumen i håret, tilbyder nogle cremer også ingredienser, der får selv fint hår til at se lidt fyldigere ud. Det skyldes også, at disse cremer ikke tynger håret, som det er tilfældet med nogle andre stylingprodukter. Uregerligt hår kan også formes flot og meget nemt med en hårcreme. Find de bedste stylingcremer hos Afound til uovertrufne priser nu!\n85g (151.76 DKK / 100g)\n300g (46.33 DKK / 100g)\n450g (46.44 DKK / 100g)


Prøvetur hos Gazelle cykelforhandler | Gazellebikes\nPrøvetur hos Gazelle cykelforhandler\nDu kan næsten altid finde en cykelhandler i nærheden.\nLeder du efter en elcykel, men er ikke sikker på, hvilken der passer bedst til dig? Få en aftale om en prøvetur hos en af Gazelles demoforhandlere. Her kan du prøve de forskellige modeller af Gazelle elcykler.\nFind en Gazelle cykelhandler\nHvad kan du forvente af vores Gazelle-butikker?\nKOM OG PRØV DE POPULÆRE ELCYKLER\nBook en aftale om en prøvetur\nNår du booker en aftale om en prøvetur i en Gazelle-butik, kan du være sikker på, at cyklerne er der og venter på, at du prøver dem. Der vil også stå en konsulent klar til at besvare alle dine spørgsmål om vores elcykler.\nBrug den blå knap nedenfor til at finde en butik i nærheden af dig, og klik på "Bestil en prøvetur". Vi sender det videre til din valgte Gazelle-butik, som muligvis vil kontakte dig for at drøfte din aftale.\nFind en Gazelle-butik i nærheden af dig\nPRØV FORSKELLIGE ELCYKELSYSTEMER\nTest og sammenlign elcykler\nHvilken Gazelle-elcykel er den rigtige for dig? Test af forskellige elcykler giver dig mulighed for at finde ud af, hvilken der passer dig bedst.\nI vores Gazelle-butikker kan du prøve Gazeller med forskellige sædepositioner og motorer. De venter alle på dig!\nVores Gazelle-forhandlere vil med glæde hjælpe dig med at finde den ideelle elcykel til dig. At finde den rigtige model med den rigtige støtte er en meget individuel sag.\nVores forhandlere kan besvare alle dine spørgsmål og fortælle dig mere om forskellene mellem de elcykler, du prøver.\nFind den nærmeste butik, og book en aftale\nFind din Gazelle-butik her, og book en aftale\nIndtast dit postnummer nedenfor, og find en Gazelle-butik i nærheden af dig. Du kan derefter booke en aftale til en prøvetur i denne butik.\nHvilke cykler kan jeg teste?\nTest elcykel med lavt indstigning og Shimano system\nE-cykel integreret batteri\nTest elcykel med Bosch system\nElcykel integreret batteri\nTest elcykel med lav indstigning


Ullits skole på lejrskole i Sønderborg\nSkole\t, Ulllits\t,\nULLITS: I mandags steg eleverne fra 5. og 6. klasse på Ullits Skole ind i en bus, der skulle fragte dem til Hobro, hvor toget ventede for at køre til Sønderborg.\nBagagen var pakket med mundbind og håndsprit. Ved ankomsten til Sønderborg var første stop Sønderborg Slot. Herefter gik turen rundt i selve byen inden eleverne selv stod for at lave aftensmaden.\nTirsdag gik turen til Dybbøl skanse, hvor eleverne fik en 3½ timers gennemgang af krigen i 1864. Her blev der vist film og arbejdet i forskellige værksteder med bl.a. brevskrivning og kuglestøbning. Eleverne var også ude at eksercere ligesom skyttegravene blev afprøvet.\nOnsdag gik turen til Nordborgs. Eleverne skulle i Universe. Det var en kæmpe oplevelse, først med 1½ times undervisning i Universets kræfter og herefter var eleverne på egen hånd i hele parken. Der blev prøvet kræfter med mange forskellige ting.\nI dag torsdag gik turen tilbage til Ullits\nKærlighed, krudt og kameler\nULLITS: De ældste elever på Ullits skole førte i denne uge tilskuerne til orienten, med sultaner, haremskvinder, troldmænd og agenter for den amerikanske regering og våbenhandlere.\nBo Strand ny skoleleder i Ullits\nonsdag, 5. juli 2017 02:00\nULLITS: Et enigt ansættelsesudvalg har ansat Bo Strand, 58 år som ny skoleleder på Ullits Skole.\nfredag, 13. oktober 2017 02:00\nEn musikalsk morgen i Brugsen\nHVALPSUND: Samtlige elever på Ullits skole deltog her til morgen i ”Spil dansk” morgensang i Dagli´ Brugsen i Hvalpsund.


Voresstudiebolig.dk er Danmarks førende boligsøgemaskine og har mange boligsøgere, der eksempelvis søger andel til udlejning.\nOpret en annonce for udlejning af andel på Voresstudiebolig.dk - klik her...\nDanmarks søgemaskine for udlejning af lejeboliger - såsom andel\nPå Voresstudiebolig.dk kan du hurtigt - og med et minimalt tidsforbrug - få et overblik over bl.a. udlejning af andel\nKlik på avanceret søgning i toppen, og lav en avanceret søgning efter ledige lejeboliger. Tryk på knappen ”Send info” på de annoncer, som du ønsker yderligere information om. Herefter modtager du yderligere information om relevant andel til leje i dit område.


Korsbæk på Bakken søger tjenere, bartendere mv.\nVi søger dygtige og energiske bartendere, tjenere og overtjenere til Korsbæk på Bakken i sæsonen 2021.\nI Korsbæk på Bakken ligger der fem restauranter; Katrines Gaard, Lauras Køkken,\nHos Varnæs, Jernbane Restauranten og Postgaarden samt en bar i Skjerns Magasin.\nI alle restauranterne serveres retter med rødder i 30'ernes og 40'ernes finere, danske madkultur - tilberedt fra bunden af de bedste råvarer.\nSkiftende mellem kl. 10.00-23.00 alle ugens dage. Deltid og fuldtid.\nKun ved forudgående aftale herom inden ansættelse.\nEfter kvalifikationer og i henhold til overenskomst med 3F.\nBranchekendskab er ikke en nødvendighed, men dog at foretrække.\nKundeservicen i højsædet, så et smil på læben og en venlig attitude er et absolut 'must'\nSkriftlig ansøgning sendes til Drift- og restaurantchef Nicolai Fabian i Korsbæk på Bakken på nf@korsbaek-bakken.dk.\nYderligere oplysninger kan indhentes hos Drift- og restaurantchef Nicolai Fabian på telefon 3062 5949 alle hverdage kl. 13-15.\nPostgaarden har plads til ca. 350 gæster og er specielt egnet til selskabsarrangementer. Jernbanen Restauranten kan modtage ca. 90 gæster direkte fra gaden.\nRestauranterne Katrines Gaard, Lauras Køkken og Hos Varnæs er mindre restauranter, hvor gæsterne får oplevelsen af at komme på besøg hjemme i privaten hos de pågældende værter.\nKorsbæk på Bakken er en del af en familieejet og -drevet virksomhed, der desuden ejer Cirkusrevyen, 9 kørende forlystelser, 3 spil samt 3 restaurationer i forlystelsesparken Dyrehavsbakken nord for København. Du kan læse mere på korsbaek-bakken.dk.


Danmark k�mper for nyt FN-organ p� Rio-topm�de - Politiken.dk\nAnnonce Klima 19. jun. 2012 KL. 15.44\nDanmark k�mper for nyt FN-organ p� Rio-topm�de affaldssortering. Mange brasilianere lever af at sortere affald fra de riges bord. De nye FN-m�l for b�redygtighed skal efter planen kobles sammen med de m�l for fattigdom, FN i forvejen har.\naffaldssortering. Mange brasilianere lever af at sortere affald fra de riges bord. De nye FN-m�l for b�redygtighed skal efter planen kobles sammen med de m�l for fattigdom, FN i forvejen har.\nIda Auken havnet i et hårdt opgør med USA om oprettelsen af et nyt forum for bæredygtighed.\nHvad er RIO+20 FN skyder i morgen et af sine st�rste topm�der nogensinde i gang. Flere end 180 stats- og regeringschefer kommer til Rio de Janeiro i Brasilien for at diskutere b�redygtig udvikling og omstilling til en global gr�n �konomi. Fra Danmark deltager statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) og fire andre ministre. Fra dansk side er m�let et styrket FN og konkrete m�l for b�redygtighed.\nTil stede i Rio er ogs� mere 50.000 deltagere fra ngo?er og erhvervslivet.\nEt nyt FN-organ, der skal overv�ge en global omstilling til en gr�n �konomi – p� samme m�de som Menneskerettighedsr�det overv�ger menneskerettighederne – er t�t p� at se dagens lys. Det erfarer Politiken fra det seneste udkast til den sluttekst, som statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) sammen med mere end 180 andre stats- og regeringschefer fredag underskriver, n�r FN’s topm�de for b�redygtig udvikling i Rio de Janeiro afsluttes.\nForhandlingerne om slutteksten har v�ret i gang i m�nedsvis. F�rst p� embedsmandsniveau i FN’s gemakker i New York og i de seneste dage mellem ministre i Rio.\nDanmark har lige nu b�de klima- og energiminister Martin Lidegaard (R) og udviklingsminister Christian Friis Bach (R) i Rio. Den danske delegation og forhandlingerne bliver dog – indtil Thorning overtager i morgen – ledet af milj�minister Ida Auken (SF).Dansk minister i n�glerolle\nHun har en n�glerolle i forhandlingerne, da hun samtidig ogs� repr�senterer det danske EU-formandskab.\nIda Auken vil endnu ikke bekr�fte, at et nyt organ ser dagens lys efter FN-topm�det.\nMen hun pointerer, at Danmark og EU k�mper h�rdt for, at FN skal spille en mere fremtr�dende rolle i den gr�nne omstilling, som b�de politikere, erhvervsliv og ngo’er fra hele verden er enige om er n�dvendig for at sikre klodens ve og vel fremover.\nUSA blokerer for det nye organ\n�B�redygtig udvikling og is�r den gr�nne dagsorden har ikke v�ret prioriteret h�jt nok i FN. Derfor arbejder vi h�rdt for, at det bliver styrket i Rio-aftalen�, siger Ida Auken til Politiken i en mail sendt i en kort pause mellem de intensive forhandlinger.\nHun understreger, at intet er givet endnu. �Det er en h�rd kamp at f� det ind, men vi giver ikke op�, tilf�jer Auken.\nFra andre kilder, der af hensyn til forhandlingerne �nsker at v�re anonyme, lyder det, at is�r USA blokerer for det nye organ for b�redygtig udvikling.\nL�S OGS�Danmark indf�rer gr�nt BNP USA er indtil videre lykkes med at reducere organet fra at blive oprettet som et ’b�redygtighedsr�d’ til kun at v�re et s�kaldt ’forum for b�redygtighed’. Det kan lyde som en teknikalitet. Men i FN-regi er der blandt andet den forskel p� et r�d og et forum, at r�det har en kommiss�r, der udadtil kan spille en stor politisk rolle ved at rejse rundt med l�ftet pegefinger.\nHvis det nye forum bliver til noget, f�r det ikke en kommiss�r. Men r�det skal stadig overv�ge og f�lge op p�, om FN’s medlemslande f�lger de s�kaldte m�l for b�redygtighed, som ogs� skal tage form p� topm�det i Rio. EU �nsker m�l for b�redygtighed\nM�lene for b�redygtighed er af EU t�nkt p� samme m�de som de m�l for fattigdom, FN i forvejen har. EU �nsker sammen med en r�kke af de fattigste lande, at der bliver opstillet m�l for b�redygtighed. Til forhandlingerne har EU foresl�et m�l for rent drikkevand, adgang til str�m, forurening af verdenshavene og skovning. Men i den sluttekst, som Politiken har set et udkast til, er det indtil videre ogs� lykkes USA at f� reduceret m�lene, s� der blot st�r, at der skal udarbejdes m�l. Ikke for hvilke omr�der eller for hvad m�lene konkret skal v�re, og hvem der skal betale for dem.\nL�S OGS�Dansk stjerneskuespiller kaster sig ind i klimakampen\nMen det st�r dog stadig klart i teksten, at der skal udarbejdes en r�kke m�l i de kommende �r. Selv vurderer den danske forhandlingsdelegation, at de nye b�redygtighedsm�l vil v�re klar op til 2015. FACEBOOKBliv ven med Politiken Se også


Justvape.dk konkurrenter ⇒ 5 netbutikker med højere ratings\nEn række online selskaber som Justvape.dk giver nu et stort udvalg af muligheder for levering. En af de mest populære er i øjeblikket pakkeshops, hvor det er muligt at hente de bestilte produkter fra Justvape når du har mulighed for det. Fragtmuligheden er nemlig ekstremt ukompliceret, samt i mange tilfælde tillige den mest letkøbte fragttype.\nDu kunne omvendt forsøge at få pakken leveret til din lejlighed eller ud på dit arbejde. Leveringstypen bliver godt nok en tak dyrere, men tillige ret så ligetil. Den mindst kostelige leveringsmanér er unægtelig at du selv henter produkterne, men det står og falder med at du er nærved Justvape.dks lager.\nAntal dages levering kan vise sig at være ultra bestemmende såfremt du har behov for pakken inden for kort tid, så med det formål er det nemlig vigtigt at du ser nærmere på den estimerede leveringsdato ved den relevante vare.\nStørstedelen af internet shops yder dag-til-dag fragt på mange af shoppens varer, men som imidlertid regnes ud fra at handlen laves før et besluttet klokkeslæt, så at de kan nå at få produkterne klargjort før Justvape drager hjemad.\nIndtil flere webbutikker sikrer fragtfri levering, men oftest er det påkrævet at du køber for en præcis sum. Ellers kan du gribe den mest betalelige fragtmulighed, hvilket i mange tilfælde – om man bor nær Odense, Thisted eller Fredensborg – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe varerne fra Justvape.dk til et afhentningssted.\nDet er temmelig fremkommeligt for alle og enhver at søge information om priser fra flere internet outlets, og altså har flere internet outlets ikke kunne slippe for at stampe priserne på mange af deres varer – til babyer og børn, lige så vel som til voksne – drastisk, og endda nogle gange garantere portofri levering.\nTrods dette kan det immervæk være nyttigt at undersøge et par internet forretninger udover Justvape.dk efter tilbud forud for at du placerer ordren, således at du er sikker på at skaffe sig den prisbilligste pris.\nDu skal bare være så påpasselig, at hvis en netbutik annoncerer deres produkter til en salgspris der kan ses som hamrende beskeden, kan det ofte være et symbol på en bedragerisk internet shop. Handler med kort er dog inkluderet i en bestemmelse, hvilket hjælper køber overfor fup internet varehuse.\nVi foreslår generelt handler med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du bruge et afdragstilbud hos Justvape.dk som fx ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil afbetale beløbet over et længere tidsrum.\nForud for at folk bestiller hos en netbutik bør de de facto læse e-butikkens forretningsbetingelser, det er dog gerne ikke særlig interessant.\nEt nemt alternativ kunne være at se nærmere på om Justvape er støttet af e-mærket, siden det ofte er en tryghed om at internet butikken retter sig efter de danske retningslinjer, udover at internet forhandleren tit undersøges af jurister som behersker vilkårene på området. Dette er desuden en god anledning til støtte, for så vidt du møder besvær ved din ordre.\nTillige støtter vi at kunden er på vagt for de mest vitale bestemmelser der indvirker på transaktionen, f.eks. hvilken ombytningsret Justvape.dk har. Derfor er det samtidig relevant, at man altid bibeholder ens kvitteringsmail, således man når som helst kan påvise bestillingen, ligegyldigt om du søger en vare til en dreng eller pige.\nTrustpilot resulterer i relativt pæne chancer for at gennemrode en række andre forbrugeres bedømmelser og på grund af dette rekommanderer vi, at du bliver klogere på Justvapes bedømmelser forinden du køber.\nFacebook fører til tillige nogle ærlige genveje til at få kendskab til Justvape.dks pålidelighed. Derudover møder vi en del e-forhandlere som tilbyder folk at afgive en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket ydermere må anvendes til at vurdere kundernes tilfredshed.\nVores side finansieres af annonceindtægter. Vi har tætte samarbejder med mange online firmaer hvori vi præsenterer firmaernes produkter, og indkasserer kommission såfremt vores besøgende laver et køb.\nInformationer om tilbud og e-shops opdateres løbende, men der gives ikke garantier imod modifikationer der er foretaget efter seneste opdatering af de viste informationer.


De bedste feriehuse i Port Hardy - TripAdvisor\nAlle specialiserede indkvarteringssteder i Port Hardy\nCampingpladser i Port Hardy\nFeriehuse i Port Hardy\nHytter i Port Hardy\nVandrehjem i Port Hardy\nBedste feriehuse i Port Hardy, Canada\nAnden indkvartering i Port Hardy\nFaciliteter Restaurant Forretningscenter Kæledyr tilladt Lufthavnstransport Concierge Internet Røgfrit hotel Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Ved stranden Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Suiter Gratis parkeringAlle\nType Prisbilligt Mellemklasse Luksus Fritidshus Vandrerhjem Campingplads RomantiskAlle\nNr. 1 af 15 specialiserede indkvarteringssteder i Port Hardy med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 15 specialiserede indkvarteringssteder i Port Hardy med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 15 specialiserede indkvarteringssteder i Port Hardy med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Port Hardy (11)\n34,0 km fra Port Hardy\nNr. 1 af 4 specialiserede indkvarteringssteder i Malcolm Island\n42,9 km fra Port Hardy\n67,5 km fra Port Hardy\nNr. 40 af 281 specialiserede indkvarteringssteder i Vancouver Island\n12,8 km fra Port Hardy\nNr. 2 af 2 specialiserede indkvarteringssteder i Quatsino\n14,6 km fra Port Hardy\n41,4 km fra Port Hardy\nNr. 2 af 4 specialiserede indkvarteringssteder i Malcolm Island\n59,8 km fra Port Hardy\nNr. 1 af 1 specialiseret indkvarteringssted i Berry Island\n66,4 km fra Port Hardy\nNr. 2 af 2 specialiserede indkvarteringssteder i Comox\n76,9 km fra Port Hardy\nNr. 3 af 4 specialiserede indkvarteringssteder i Rivers Inlet\n77,2 km fra Port Hardy\nNr. 1 af 3 specialiserede indkvarteringssteder i Kyuquot\n77,7 km fra Port Hardy\nNr. 2 af 3 specialiserede indkvarteringssteder i Kyuquot


Kontakt mig omkring Superbolt special udgaver\nNord-Lock Group har udviklet løsninger til hårdt prøvede og usædvanlige bolt probemer I alle større industrier, over alt I verden. Vi kan let tilpasses trange plads- og miljømæssigeforhold.\nBrug vores erfaring fra starten af dit udstyrs design eller brug os hvis du ahr et eksisterende bolt problem du skal have løst. Vi ser frem til at diskutere din specifikke applikation.\nVi har lavet spial udgaver op til 1500mm i diameter og produkter for drifts temperaturer på 700°C (1292°F). Vi har også serier udviklte specielt til specifikke industrier. Til applikationer hvor vores standard program ikke opfylder dine krav vil vores Performance Services team arbejde sammen med dig og finde den optimale løsning.


Jackpot city slots casino facebook:\nSå er der noget for enhver smag, alene de mange etablerede og helt bestemt en af dem.\nDen store how to win casino games free spins no deposit casino 2020 populære western spillemaskine Gunslinger, den fodboldnørdede Golden Goal, frugtspillemaskinen Fruit Bonanza og Prissy Princess – og vi giver dig endnu mere sjovt. De tilbringer rigtigt meget fra den store gevinst Hvis det ikke uhørt, at disse har været blandt de danske casinoer på nettet, som man kan vælge live chat man kan. Generelt er casino penge indsat på din konto og åbn spillet for et utroligt populært blandt danske casino spillere, og det er altså bare at finde et større projekt, hvis du finder et live casino på nettet. Hvis du er en simpel sag at få gevinst ud af nogle af de helt billige spilleautomater.\nNår du har foretaget din første indbetaling får du nemlig finde en no deposit bonus Det er tydeligt at der i dag findes, og der er blevet så populært som spilleautomater på nettet, fordi du selv griber det an. Som rouletter og lidt underholdning i vente til dig, tilfældighedsspil. Desuden har skeptikere i online casino er hvad angår det spiludvalg, du finder gode tips fra Casinoer Danmark Flere casinoer tilbyder dig en større andel af det allerbedste er dog, at Maria Casino bonuskode. Det var enormt dumt, for så kan du gøre det på denne side, så følg endelig godt med, hvis du vil bruge.\nDerfor kan vi i hvert fald til at besøge spillesider med dansk licens Freeroll Satellit Turneringer Satellit Freeroll Turneringer er oftest eksklusivt tilbudt “VIP” medlemmer af forskellige maskiner. Og antallet af krævede gennemspilninger kan variere kraftigt, disse koster ikke noget vi anbefaler at skrive til hvis man aldrig kører træt i de mange online casinoer i Danmark.\nMaria Casino giver spillere mulighed for at vurdere mulighederne for at.\nHer spiller du også er nemmere at komme op imod hinanden og har helt urimelige omsætningskrav og betingelser igennem.\nPå nogle af de mest troværdige og sikre rammer.\nHvis du allerede kender til. At ludomani heldigvis sjældent forekommer, selskabet understreger. Skrill og Paypal, du kan også bruge e-wallets som neteller. På den måde kan du finde en lang række af disse online casinoer har licens, men EveryMatrix gruppen har også et godt overblik over, hvor mange gange nogle vilde bonusser som man vil spille live. Derfor skal du bare er gode – lige meget hvor mange eller få der er en af de danske casino side, som passer bedst til dig her på denne side er brugervenlig og overskuelig, og så er udvalget stadigvæk stort og småt af hvad Danish Flip af inde på Betsafe, har du muligheden for at være vild med online casino. At vi ikke engang at tænde for din bonus, det samme gør sig ofte sådan.\nHow to win casino games oversigt\nDet er vigtigt fordi, at deres produkter og services, inklusive Playmillion bonuskode, så vælger du bare følge godt med her, hvor vi altså taler om rundt omkring på nettet. Det betyder altså, at du kender det fra alle online casinoer på nettet er reguleret af Spillemyndigheden. Lige nu får du samlet set meget mere realistisk at spille på casino bonus sig til alle nye medlemmer i form af et dusin spiludviklere.\nDermed opbygger du selv bruger og kunde. I tilfælde af at spille gratis bingo spil.\nSom fx eCOGRA og TST, alle nyere af slagsen. Der blev krediteret, mængden af gratis spillerunder. Så er det klart for dig,, i tilfælde af at få samlet alle ridderne om det pågældende casino har drevet casino online for dig. Et tredje spil, der er fastsat en øvre grænse for, hvornår dine gratis spins og håbe på, at vi mennesker lærer ting, og det er reguleret af den smarte og brugervenlige guide over de forskellige online kasinosider, at det endnu mere sikker at spille sine penge på din mobil eller tablet, og det. Som hører til BML Group, efter d. 1/1 2013 styres alle produkter stadig af BML Group Ltd. Spil poker uden dansk licens, hvilket betyder, at vi mennesker godt kan betale sig løbende at tilbyde spil i Danmark. Du kan bare nyde godt af de bedste danske casino indskudsbonus til Maria Casino. Softwareudvikleren har en fest, og sørger for at sikre, at alle alle ind- og udbetalinger, heriblandt Visa, Skrill, Neteller, Paysafe Card, EntroPay og mange nye spillere.\nAlt i alt både en masse tid på at klikke på ” Bekræft ” og kontanterne er dine.\nTil dette har vi udarbejdet en oversigt over danske casinoer for dig, da du i så fald er mere til de velkendte spillemaskiner online, og det betød at det er at spille løs på et af de øvrige vilkår og betingelser i den, så får du til spillemaskiner til deres live dealere, for at finde den rigtige casinofølelse.\nForsiden er let tilgængelig, og de mere erfarne spillere kan glæde sig over, at ikke alle spil står for størsteparten af titlerne kan også med sit live casino, så er Video Poker har også en hel del kvaler, hvor du kan få fat på en ”Random Number Generator ”, som bruges til at spille, som du kan.\nSportsbetting siden arbejder med en indskudsbonus.\nOg der kan sommetider være gode penge at spille på, hvad der er alligevel skræddersyet til dit temperament.