Indsendt af marco_hanuman marts 26, 2018\nJeg færdes undrende i en verden af halvaber\nHvor halve meninger og halve sandheder har højeste prioritet\nEller som minimum laveste fællesnævner og tilsvarende risikograd\nJeg ser mig om i en verden af halve løsninger\nHvor halvkvædede viser gør fyldest, tilsyneladende\nEller giver halvvejs udsættelse af pinlige afsløringer og afgørende beslutninger\nJeg støder konstant ind i halvhjerner\nHvor jeg tænker: Hvor har de gjort af den bedre halvdel?\nEller hvad fanden er meningen med al den halvering?\nJeg lægger dagligt øre til halvdårlige vittigheder\nHvor et bøvet karaktermord gør det ud for daglig underholdning\nEller tjener som trækkanal for vittighundens manglende vid\nJeg går gennem halve bydele af halvhjertede engagementer\nHvor hele gader er opført på den halve tid til den dobbelte pris\nEller som de siger: Vi skal jo holde gang i branchen\nJeg præsenteres for halvfordøjet viden med halvfordærvet stank\nHvor fordøjelsessystemet kører baglæns og lortet kommer ud foroven\nEller også serveres der skumfiduser som hovedret og tanketorsk til dessert\nJeg vender hovedet halvt om halvt på halvdistancen\nHvor jeg må konstatere, at den Halve Verden ikke længere orker det\nEller rent ud sagt ikke finder sig i det længere\nJeg har som halvstuderet røver svært ved at sige dem imod\nEller sagt på en anden måde: Det tog det halve liv at blive klar over det\nIntellektuel fake - vent lige lidt\nDette er en minimalistisk elevatorudgave af historien om, hvordan de intellektuelle blev indfanget, tæmmet og perverteret.\nDette er en synopsis til en afhandling om de intellektuelles moralske forfald, degenerering og afstumpning.\nOm det var dér, det skete, og om det var en afgørende event, er diskutabelt, men i hvert fald blev det tydeligt for måske første gang: Efter 9/11 begyndte de intellektuelle at sige nøjagtigt det samme som dem, de hævdede at forholde sig kritisk overfor.\nEr det ikke besynderligt?\nDet lykkedes simpelthen det globale spindoktori, hjernevaskerværket, den massepulende meningsmaskine - hvis fysiske lokation er diffus og forgrenet og alligevel koordineret - at vride hoved og hals rundt på selv de, der blev kaldt for de dannede, de bedste hoveder, de efter egen opfattelse tænkende, de studerede, akademikerne, de meningsdannende, intelligentsiaen, blomsten af Danmarks ungdom, der burde være blevet voksne i mellemtiden, så de HELT FRIVILLIGT afstod fra at tænke og blot herefter udspyede det, som de korporatistiske tænketanke, institutterne for social behavorisme og efterretningsvæsenernes mindfucker-programmer lod dem tilflyde via diverse - og jeg mener DIVERSE medier.\nMen vent lidt, det skete også 9 år forinden, da Balkan oplevede noget, der gav ekko fra 1. Verdenskrig, hvor drugdealer, finanssvindler-hangout, voodoo-dyrker, Rhodes-scholar og Rockefeller-protegé Bill havde fået som opgave fra baglandet, The Deep Blue State, at smadre Jugoslavien. De intellektuelle så også fjernsyn, MASSER af fjernsyn, og de fik også dengang alle de lækre billeder og lækre holdninger serveret. Medierne var i mellemtiden - hvor lang tid taler vi om? - blevet opkøbt af krigs-liderbukke-syndikatet alias Mr. Global med den våde drøm om verdensherredømmet, så folk ikke ad vanvare kom til at se ulækre billeder af stats-koporatistisk - læs: global-fascistisk, neocon-liberalistisk folkemord.\nMen vent lidt, det skete også 30 år forinden igen, da de intellektuelle kom lidt for godt i gang med at forholde sig til USA's engagement i Vietnam. Man skal åbenbart bare give dem en sutteklud, et pseudosurrogat for tænkning. De fik NewAge og hippiekultur, de fik sex, drugs & RR, og hvis de var tilpas æggehovedformede, fik de universitetsmarxisme og feminisme.\nSå er det simpelthen sådan, det skal gøres, når de potentielt farlige = de potentielt tænkende skal uskadeliggøres og derefter nyttiggøres som intellektuelle idioter?\nTiderne skifter, men tricket skifter åbenbart aldrig.\nMen vent lidt, for det skete også 40 år forinden de 30 år forinden de 9 år forinden, hvor Rusland blev smadret af kommunisme, og et folkemord og en kulturperversion uden dimensionelt historisk sidestykke blev iværksat, finansieret af Wall Street finansoligarker - og hvad i hede hule helvede havde storkapitalisterne af interesse i det projekt, når Karl påstod, at de var klassefjenden? Havde Karl grundlæggende misforstået det hele, eller var Karl på deres lønningsliste? Ja, jeg spørger bare ...\nMen vent lidt, for det skete også 128 år forinden de 40 år forinden de 30 år forinden de 9 år forinden, hvor Frankrig blev massepulet = synonym for manipulet - af kabbalistiske Jacobinere, frimurere, rationalistiske oplysnings-ideologer, materialister, illuminister. Hvad er forskellen på Robbespierre og Trotsky? Der er ingen forskel. Begge var intellektuelt begavede og overlegne masseforførere.\nMen vent lidt, for var disse intellektuelt begavede ledere, som vi har tilladt os at kalde forførere ikke også forførte? Eller bestukne og korrumperede? Eller hjernedøde på et højere niveau? Eller blot - hvilket forklarer mangt og meget - udset til at gøre deres udåd som udsete, typecastede, headhuntede, elitært udvalgte stjernepsykopater? Er det ikke bare det, de er? Altså den særlige hjernedød, der karakteriserer psykopaten, hvor frontallappen og dermed al empatisk følelsesaktivitet er degenereret.\nMen vent lidt! Vil det så ikke hermed sige, at intellektuel fake, forfalsket tænkning og fake news som forlorent substitut for vidensformidling er et stjernepsykopatisk projekt? Og vil det så ikke sige, at psykopater i ALT for lang tid og på ALT for mange måder har styret denne verden?? Jeg spørger bare.\nStatistik er et synonym for løgn, siger de. Passer det?\nDet er både fuldstændig rigtigt og fuldstændig forkert på én gang.\nEller delvist rigtigt og forkert, hvis du foretrækker det på den måde.\nFor statistik kan placeres i kategorien masseødelæggelsesvåben eller masseoplysningsredskab alt efter intention.\nStatistik er potent på det sæt, at det giver indblik i en virkelighed, der skjuler sig bag en væg af mængder, tid og usammenhængende forekomster af hændelser, størrelser, transaktioner, ressourcer, you name it. Alt, der kan måles og vejes og kvantiseres, kan udgøre statistisk materiale. Det er statistikkens styrke, at den med den rigtige kalibrering af måleinstrumentet kan frembringe en mængde af data, der er i stand til at beskrive ... måske ikke virkeligheden som sådan, men reelle forekomster i et relevant udvalg af virkeligheden.\nStatistikkens svagheder er de samme som dokumentarfilmens. Resultatet afhænger af øjet, der ser, vinklingen, kameralinsens udvalgte retning, tilstedeværelsen af observatøren. Der findes ikke noget, der hedder den dokumentaristisk-statistiske neutralt-objektive flue på væggen, for nogen har truffet et valg allerede før indsamlingens eller optagelsens fase.\nDernæst afhænger resultatet af den intention, som det statistiske materiale bliver udsat for. Hvis vi nulstiller og siger, at alt andet er lige, så kan selv seriøs statistisk data blive til det, som statistikkens over-en-kam-kritikere og -afvisere beskylder metoden for: manipulatorisk løgn. Men husk lige, kritiker, at al manipulation [manipulus: håndfuld, -ation = action: handling, hånden udøver en handling] kræver en manipulator, en agerende person med dennes agenda = vilje til handling. Lad være med at gøre dig skyldig i en 'manipuleret' sammenmudring af statistik som redskab og manipuleret brug af det statistiske redskab. Kritiker, husk din skelneevne, uden hvilken du skyder dig selv i foden.\nStatistik er en metode. Hvis metoden beskrives og følges omhyggeligt, OG hvis brugen af det statiske materiale fremlægges åbent og gennemsigtigt, så ydes der et værdifuldt bidrag til at kortlægge et aspekt af virkeligheden til brug for beslutning og handling. Men hvis nogen har den intention, at virkeligheden ikke skal frem eller skal tilsløres og forvrænges ved at præsentere data om virkeligheden i en til lejligheden konstrueret og manipuleret version, OG brugen af det statistiske materiale ikke fremlægges åbent og gennemsigtigt, så er statistik blot et powertool for stedets og tidens herskersyge magthavere, og statistik er reduceret til en logisk fejlslutning, som - da den tilsyneladende ikke har noget navn - kan kaldes for: appel til data eller appel til statistik.\nI virkeligheden er det blot en variant af appel til autoritet, for man har forinden blot henvist til statistikken som den højeste autoritet. For læsere, der har glemt, hvad logiske fejlslutninger er for en størrelse, så tjek en af de mest læste blogs på paradigmet.blogspot.dk: De 76 falske argumenter.\nStatistikeren Bjørn Lomborg er et eksempel på, hvordan brugen af statistik kan være dybt politiseret. Her tænker jeg ikke på Lomborgs eget arbejde, som efter sigende skulle være både seriøst og særdeles kompetent. Jeg tænker på, hvordan højrefløjen først brugte ham, da det passede dem. Fogh Rasmussen finansierede et institut for ham, da han lugtede minimalstat og besparelser. Det betød så, at venstrefløjen per automatik reaktionært harcelerede over ham. De elsker politisk korrekte tegneserieklicheer, og de forstår kun det, de er imod, og har ikke noget bud på, hvad de går ind for, så Lomborg røg i den æske, for det kunne de forstå. Så ankom klimaagendaen, og Mr. Wannabe Fogh blev hvisket i ørerne af sine opdragsgivere, globalisterne, at nu var klimasvindel in og Lomborgs statistisk baserede realisme var dømt ude, for den handlede om, hvordan man kunne bruge penge langt mere effektivt på fattigdom og udvikling på kloden i stedet for at besynge den nye religion med klimakorrekthed og CO2-korstogskrig mod det stakkels vejr.\nSå både højre og venstre fattede ikke en dyt af, hvad statistik var for en størrelse, for de misbrugte den begge til at fremmanipulere deres bekvemmelige, klamme skræmmebilleder med vanlig befængelse af skyld-, skam og frygt.\nEn teori: teknokratiet smider alle de politiserede og agenda-inficerede fortolkninger i hovedet på folk, mens de høster de statistiske data til egne formål. Bare en teori.\nDens spørgsmål er et svar på samme tid. Svaret er implicit.\nMens du troede, at du kendte dens bane, bed den sig selv i halen. Ouroboros.\nKun for det utrænede øre, er den et lukket kredsløb. Alt åbner sig for øret, der hører.\nKun for de hovedløse ryttere, rider hesten i blinde.\nDen lytter, mens den taler. Den hører, om de lyttende forstår det talte.\nDens natur er alkemisk transformerende. Hverken den eller dens gæster er uforandrede.\nLytteren vil endog blive i stand til at stille ind på hovedfrekvens af stilhed og svævende tid.\nMan skulle tro, at det var et sindbillede på det perfekte samfund.\nDet er bare musik.\nBue med bagkurve\nNår den ikke har strengen påmonteret, vender den baglæns.\nEller i virkeligheden forlæns i forhold til skudretningen.\nDens styrke og dynamik består i spændet fra den ene yderlighed til den anden.\nVi taler om den bue, som man brugte i de gamle riger fra Kina til Ungarn.\nHvorfor lige Ungarn, spørger du? Fordi her ender tartarernes togt mod vest, og fordi ungarerne er efterkommere af centralasiatiske steppe-rytterfolk, som dette stykke sofistikerede og dog simple teknologi tilhører.\nDens modsætning er den europæiske langbue, der kun vender én vej.\nEn tung og dødelig sag, der krævede, at man stod stille.\nBagkurve-buen kan betjenes i alle tænkelige former for handling og bevægelse.\nKineserne, koreanerne, japanerne, manchurerne, hunnerne, tartarerne, mongolerne, tyrkerne, perserne, araberne og saracenerne brugte den. Den var så elegant, at en dygtig rytter kunne betjene den fra hesteryg.\nKun fra araberne og saracenerne har vi beskrivelser af kunsten at betjene den.\nHer ved vi, at det krævedes af en bueskytte, at han skulle være i stand til at affyre tre pile på halvandet sekund. Det kan godt være, at Robin Hood kunne skyde længere og mere præcist, men det tog ham mindst halvandet sekund bare at spænde buen.\nDer er beskrivelser af, hvordan man kan skyde rundt om en forhindring.\nVi taler om bueskydningens svar på en screw ball i fodbold eller tennis.\nDer findes endog beretninger om pile, der vender tilbage til sit udgangspunkt.\nLangbuen var en lang, stiv og besværlig stang af træ. Alle, der har prøvet, ved, at det kræver et muskuløst mandfolk at håndtere den, før den giver mening. Den slanke bagkurvebue var lavet af en hel række materialer, der tilsammen skabte dens kraft. Den består af træ, ben, sener og snor, limet, kogt, smeltet, brændt og bundet. Intet enkelt stykke træ kan have disse fleksible egenskaber. Den kan betjenes af alle, der ved hvordan. Ingen bue kræver store overarme, de kræver rygmuskler.\nBueskyttens paradoks er, at i splitsekundet for affyring, bliver pilen presset og udløst, hvilket betyder, at den svinger fra side til side. Den har ikke retning mod noget som helst. Først når den retter sig ud, får den retning. Bueskytten må lære at stole på, at det vil ske.\nMen fangen på Sct. Elisabeth's vil altid blive husket,\neller hugges med mejsler på skamstøtter for nedrige niddinge og kujonagtige kæltringe.\nFor ussel mammon, magt og misundelse, var en hel generation slagtet i skyttegrave.\nDet er bare det, at landskaberne er besungne som bærere af overlevering. Sådan er det, det er uomtvisteligt, og det er spild af tid at lægge øre til traditionsforvirrede asfalt- og karrébeboere og andre postindustrielle non-eksistenser, der tilbringer deres liv på motorveje, i byggekomplekser af beton, aluminium, glas og et plethorium af syntetisk biprodukter med samt deres digitale pseudovitale, algoritmegenererede virkelighedsversioner. Giv mig fordums fylde og ikke fordomfuldhed eller fordummelse.\nDet er bare det, at fermentering er besunget og fejret som fundamentet for madkulturen, fordi mad og forebyggende medicin er ét og samme. Det er bare det, at ingen æbler i verden kan måle sig med de tykhudede arter på øerne. Der er ingen grund til at tage dem alvorligt, der hævder, at de ikke kan undvære eksotiske produkter fløjet og sejlet og kørt i dyre domme rundt om kloden, produceret af underbetalte slaver i udkantsverden - der indeholder noget, vi ikke har brug for på vores side af kloden på det tidspunkt på året, da vi har noget så eksotisk som årstider, hvilket de ikke har ved Ækvator. Giv mig den næring, der skabte de mennesker, der skabte det land, jeg lever i.\nDu tror, du ved, hvad en motorvej er, fordi du har kørt på den.\nDet troede jeg selv. Altså, før jeg købte en bil for første gang i mit liv.\nKarl Femøre alias Hiway Hugo starter frisk og frejdig kl. 5 om morgenen på en 110 km tur fra udkants-DK til den finere del af hovedstadsregionen, hvor et lønslaveforhold har finansieret indkøbet af en VW Caddy 1.6 l 105 hk 7 pers. årg. 2009 pruttet ned til 27.000 og efter forskelligt sigende et knaldende godt køb. Det vil så vise sige sidenhen. Dytten har bestået prøven ved at køre upåklageligt fra Nykøbing F. til en mellemlanding i en landsby langs Østkysten af Sjælland. Føreren har for så vidt bestået prøven, da han endnu ikke har smadret bilen eller kørt den i vandet. Orienteringsevnen har plads til forbedring, da det lykkedes Karl-Hugo at vælge den helt forkerte afkørsel mellem Falster og Sjælland og stikke i retning af Møn ... døøh, er der også en ø og en bro den vej?\nSå kommer den pinlige detalje, der består i aflæsning af instrumentbrættet. Den der underlige skive til venstre for speedometeret må vel være benzinmåleren. Det var den så ikke. Til gengæld dukker der et mystisk ikon op i højre side, der ligner en gammeldags benzintank, og her burde der have lyst et par røde lamper såen rent internt. Det betyder nok, at du er på reservetanken, skulle der have stået på skærmen. Det gjorde der så ikke.\nI det heftigste motorvejs-fletvæk i hele Storkøbenhavn, der som bekendt ligger i en trekant mellem Vallensbæk og nowhere, oplever jeg den underlige fysiske fornemmelse at tabe kontrollen over speederen. Der er lys og strøm, men motoren går langsomt ned. Jeg når at trække ind i vigesporet, dummere er jeg så heller ikke, og må bare konstatere, at den ikke starter igen. Aha, tænker Karl Femøre, for hvem tiøren er faldet, der er ikke mere benzin på tanken, det er altså det, som benzintank-ikonet betyder!\nUd af bilen, luk for det hele, på med tasken, hen ad motorvejen. Det er -7 grader, det er mørkt, der er 1000-vis af biler med 110 km/t + på vejen, det hele er ad Vallensbæk til! Jeg når 100 meter, før der er en varevogn, der kører ind til siden og samler mig op og sætter mig af ved nærmeste benzintank 3 km længere fremme. Kæmpe tak til manden, hvis udgangsbemærkning er: Jamen, vi må jo hjælpe hinanden!\nYderligere stejl læringskurve: køb af 5 liters dunk og optankning, håndtering af hele benzintank-systemet. For en person, der aldrig har ejet en bil før, er et sådant sted én stor kryptisering. Den rare vognmand, der samlede mig op, spurgte mig i øvrigt, hvordan jeg havde tænkt mig at komme hen til bilen igen. Det var sateme et godt spørgsmål, som jeg troede, jeg kendte svaret på. Jeg havde taget GPS-koordinaterne på parkeringen (), men jeg undervurderede både afstand og besværlighed.\nBlot det at finde den rette indfaldsvinkel som fodgænger til et opkørselsrampe fra en motorvej i mørke, myldretid og -7 grader er et problem. Det er et reverse-ingeneering-project med at bevæge sig tilbage i de samme fodspor. Man kan ikke bare vade ned ad en opkørsel, for den har ikke noget vigespor, så jeg kravler direkte ned på vigesporet fra broen. Næste problem er at krydse rampen længere fremme. Det skal ske i de sekunder, hvor der ikke er biler på vej op og i hurtigt løb, hvorefter jeg smider mig hen over autoværnet. På den anden side er der nedklippede stubbe af alt muligt ugræs - der er knaldhamrende stivfrossent, så jeg falder over dem og egne ben og bliver næsten gennemboret af dem som et svin i en asiatisk bambusfælde. Tak her til min lædervams.\nDernæst gåturen, der er meget længere end beregnet. Du har måske, som jeg havde, en fornemmelse af, at der kører en del biler på en motorvej, men den intense strøm af 1000 biler i minuttet - inklusive lastbiler, der dytter med megahorn af en skide fodgænger i rabatten, for hva' faen laver idioten også der?, når du GÅR modsat malstrømmen, er mere en blot 'en del', den er ubeskrivelig, surrealistisk, mareridtsagtig!\nDet er med bankende organer, at jeg omsider fylder de 5 liter på tanken - hvis kapsel jeg først skal finde (og som selvfølgelig sidder ud mod trafikken) og dernæst lære at låse op med nøgle og stivfrosne fingre. Starter den, eller starter Motorvejs-Morgen-Mareridt del 2? Det er så heldigvis bilen, der starter, sådan nærmest provokerende selvfølgeligt med et autogrin på, for hvad havde den nye ejer tænkt sig? Jeg forestiller mig, at en hest kunne finde på det samme for at teste, om den nye herre var værdig til at sidde overskrævs på den. Hippomorft. Trafikken er så tæt nu, at jeg må vente, før jeg kan speede op i vigesporet og flette med malstrømmen. Dagens lektion: benzintank. Husk det, spade!\nDet store eftersyn ved 100.000 km\nBlandt de alt for mange ting og sager, der findes love og regler for, og som ikke burde være der, er dette ikke en af dem. Det er ikke foreskrevet, det er ikke engang anbefalet, ja, det er sgu nærmest det modsatte, hvilket så må hedde afbefalet. Når jeg nu tænker mig om og åbner de små, søvnige, klatbefængte øjenglugger lidt og tager et tjek på, hvad der åbenbart er gang i, så er der nogen, der arbejder for, at der alligevel skal findes love og regler for det, hvilket vil sige: Det skal være totalt forbudt!\nNår det så er sagt, så kører folk rundt i mental-ideologiske køretøjer fra forrige årtusind and beyond, de manøvrerer i bevidsthedsfartøjer lastet med statiske kort over verden og virkeligheden, der er ude af sync med et landskab af fuld bevægelighed.\nTag blot bremsesystemet. Det findes ikke! Indehaverne af de og-de-kan-være-sig-nok-så velpolerede veterankøretøjer mener åbenbart ikke, at der er brug for den slags, så de fortsætter bare ligeud for rødt lys med bommen nede og broen oppe. Køretøjet mangler både side- og bakspejle, så føreren kan ikke se, hvad der kommer bagfra. Og da øsen også mangler forlygter, kan staklen heller ikke se, hvor vejen er anlagt.\nBurde det ikke være indlysende, at al tagen-for-givet om, hvordan virkeligheden er vedtaget at være som minimum burde til syn mindst én gang i livet? Burde der ikke ske en øjeblikkelig genindførelse af midtvejskrisen, så personer, der har ofret halvdelen af deres liv som slave i Modernitetens Romerstat, blev rystet i deres grundvold, så de øjnede konturerne af et bedrag? Burde deres køretøj ikke udsættes for om ikke en totalskade, så dog et mekanisk nedbrud, der tvang dem til at konfrontere en motorsagkyndig, der kunne konstatere, at ALLE ædlere dele i fartøjet var slidt op?\nDet sker bare ikke. Hvordan det? Og hvorfor går det ikke galt? Fordi trafikken er gået helt i stå. Der findes en mental motorvejskø, der holder helt stille, så der ikke engang kan opstå et sundt, tiltrængt trafiksammenstød. De offentlige transportmidler holder også helt stille, så alle befinder sig samme sted, som for 20-40-70 år siden. Folk sidder og glor dumt i deres kabiner og karosserier. Det forlyder, at der arbejdes på at rydde vejen længere fremme, men ingen har set tegn på det for nylig.\nAltså c'mon, maskinparken er dybt forældet. Enkelte vehicler har håndsving, de fleste kører højst et par kilometer på literen, der ses båthorn med gummidutter, og sikkerhedsseler er ikke opfundet. Der er tæring og rust og slidte bremser. Der er ratslør og utætte ventiler, og den ene cylinder er gået sig en tur.\nMen her kommer det mest fantastiske: ejerne opfatter deres køretøj som sidste skrig og i perfekt stand! De kører rundt i en mental tilstand af forrige årtusind. De befinder sig en konceptuel modernitet af forældelse, forbipasseret modernisme. De kan ikke engang kalde det vintage, det er pulterkammer med spildelvæv, støvmider og møl. De er tabt i oversættelse af et sprog, der ikke tales længere, med ord, hvis kategorier er udgået eller afgået. Deres Utopia har nået sidste holdbarhedsdato.\nDe hjælpeløse stakler nåede ikke at få foretaget det store eftersyn, mens tid var, og de har ikke opdaget, at nummerpladerne i mellemtiden er blevet klippet. Måske er der enkelte reservedele, der kan pudses op, smøres og genbruges, men resten er til ophug.\nDet er en smule nostalgisk. Der var gode takter undervejs - både to- og firetakters - men det var, som om at de allerede var forældede, da de kom frem. De var skabt til at køre på veje, der gik i bestemte retninger, men hvem siger, at det var den vej, de skulle? De var vanskabninger fra starten med et forkert formål og forkerte køreegenskaber. Hvem holder dog af at at høre, at man hele sin eksistens har kørt rundt uden mål og med i en forkert retning? Det er et sørgeligt syn, det er malplaceret malplacerethed.\nHvad tænker du? Det er klart, at vi ikke taler om biler, og analogier holder kun et stykke ad vejen. Der var den igen, ad vejen. Vi taler alligevel om en slags fartøjer for bevidstheden. Sjælens køretøjer skal ikke være dysfunktionelle skrotdynger uden hjul, den fortjener luftskibe, havgående katamaraner med storsejl og flyvende tallerkener. Selv en velsmurt cykel er at foretrække for et tog med tekniske problemer, manglende signal, pakket ind i nedfaldne køreledninger med en død pensionist på skinnerne.\nTag den til syn, få konstateret, at lortet ikke virker længere og tag den derfra.\nJamen, det har jeg da hverken tid eller råd til!\nOK, Batman, indtil videre har du haft tid til at holde her og glo en menneskealder og råd til ikke at få råd. Så, hvad siger du?\nEtiketter: bøgetræ Deep Blue State Ezra fuga halvabe hjernevask intellektuel fake Manipulation motorvej recurve bure spindoktor statistik\nRussofobia og Mørkets Hjerte


Ingrid Jespersen - Wikipedia, den frie encyklopædi\ndansk pædagog og rektor (1867-1938)\nIngrid Jespersen (24. januar 1867 i Kongens Lyngby – 22. november 1938 i Ullerød) var en dansk pædagog og rektor.\n24. januar 1867\n22. november 1938 (71 år)\nSkoleleder, oversætter, skribent\nHun dimitteredes i 1889 fra seminarieafdelingen på N. Zahles Skole og tog 1891 skolebestyrerindeeksamen. Herefter bestyrede hun sammen med Elisabeth Gad Rosenvængets Privatskole i Livjægergade 30 i 3 år. I 1894 oprettede hun Ingrid Jespersens skole for piger i en lejet villa i Nordre Frihavnsgade på Østerbro i København – i dag Ingrid Jespersens Gymnasieskole. Hun købte skolen af G.A. Hornemann allerede i 1895. Skolen blev senere udvidet i 1897, 1900, 1912 og 1932. Efter at skolen i 1905 havde opnået anerkendelse som gymnasieskole, dimitteredes det første hold studenter i 1908.\nFra 1895 til 1912 ejede Ingrid Jespersen selv sin skole, hvorefter hun omdannede den til en selvejende institution. Hun gik af som rektor i 1930, og var derefter formand for bestyrelsen til sin død. Alumniforeningen ElevSamfundet blev oprettet i 1919 af tidligere Studenter.\nIngrid Jespersen underviste i dansk – fortrinsvis i gymnasiet – og ifølge samtidens karakteristikker fremhæves hendes organisatoriske talent og overblik som rektor. Ingrid Jespersen var foregangskvinde på flere områder, og hun havde til hensigt at give kvinder en mulighed for at uddanne sig og dermed blive selvstændige og uafhængige. Hun oprettede det første danske skolelaboratorium til fysik og kemi, og skolen havde som en af de første i Danmark husgerning og sløjd på skemaet. I en årrække havde skolen som den eneste pigeskole sløjd som eksamensfag til studentereksamen. Fra ca. 1925 til sin død boede Ingrid Jespersen sammen med skolens sløjdlærer i perioden 1898-1926 Emilie Dorthea Richardt, født Baumann, kaldet Titte, der havde været gift med sløjdlærer og bygmester Poul Richardt. Ingrid Jespersens sproglige talent kom til udfoldelse i hendes mange taler, hvoraf en stor del stadig er bevaret.\nUden for skolen havde Ingrid Jespersen en række tillidshverv. Hun var i en årrække bl.a. medlem af opgavekommissionen for studentereksamen, ministeriets repræsentant i bestyrelsen for faglærerindeeksamen samt medlem af det ministerielle udvalg af 1928 til revision af gymnasiets undervisningsplan.\nIngrid Jespersen døde 22. november 1938, og hendes urne er nedsat på kirkegården ved Egebæksvang Kirke i Espergærde.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Ingrid Jespersen\nIngrid Jespersen på Kvinfo.dk (Dansk Kvindebiografisk Leksikon)\nIngrid Jespersen på gravsted.dk\nIngrid Jespersen og hendes skole, N.E. Japsen ISBN 87-7955-031-2\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Ingrid_Jespersen&oldid=10272136"\nSidst redigeret den 7. marts 2020, klokken 20:29


Det var lige en pause i tågerne. Kunne bare huske hvor negativt du har skrevet om den hund før og så kunne jeg ikke lade være med at kommentere. Jeg har det også med at være negativ og det skal jeg lade være med.\nHar drukket som et svin de sidste dage. Har siddet og drukket med en der har dårlig lever der kan dø hvad dag det skal være. Hendes fyr prøver på at stoppe, så han var helt væk på stesolider. Datteren måtte rulle vores joints, fordi vi ikke var i stand til det. Det er så forkert som det kan være.\nHygger mig med en flaske rom og så vil jeg gå på druk igen.\nAranyhajú Nyárszépe27-02-21 16:56\nJeg synes godt nok det lyder alvorligt Kisbye. Er du ok?\nBager grødboller og kigger på campingbord:\nFruen: Måske det her....Meeeen det er X stort. Tror du det er nok?\nMig: Ja det nok fint\nFruen:Tror det bliver for lille. Måske det her, det er X stort. Tror du det er bedre?\nMig: Det er sikkert fint!\nFruen: Tror måske det bliver lidt for stort?\nMig: Ja okay, så ta’ det andet....\netc etc etc etc:D\nT. Nielsen27-02-21 17:56\nHar det fint. Koksede lidt ud i går. Det beklager jeg.\nAranyhajú Nyárszépe28-02-21 10:00\nNP, det lød bare ret voldsomt. Selv om man "kun" kender hinanden gennem nettet, så tænker man da over om folk har det godt?\nJa, det blev nok lige voldsomt nok. Den omtalte datter er i øvrigt ikke barn længere. Bare lige inden der er nogen der kontakter børneværnet.\nDet var lidt et hårdt år sidste år og det gør det ikke bedre med Corona. Det går dog bedre.\nSkønt med det vejr vi har haft de sidste par dage. Dejligt at kunne sidde på terrasserne og nyde det.\nAranyhajú Nyárszépe28-02-21 10:46\nVores net røg lørdag lige omkring kl. 18 - selvfølgelig samtidig med, at YouSee lukker for deres kundeservice. Og ikke bare vores, men mindst hele ejendommens, muligvis hele kvarterets net.\nJeg havde ellers hundefri og var alene hjemme og havde planlagt at hygge med lidt online-spil og Netflix.\nOven i det kom der så en sms fra det lokale forsyningsværk, om at der er fundet coli-bakterier i drikkevandet, så alt vand til indvortes brug skal koges først.\nFirst world problems, I know, men hold op hvor er man da blevet magelig og afhængig af, at tingene fungerer. Jeg var stort set parat til at løbe nøgen ned ad gaden med et papskilt, hvor der stod "enden er nær!"\nA.N.: jeg tænkte nok, at hun var voksen. Og det siger måske lidt om det samfund, jeg er vokset op i, men jeg synes ikke det lød over grænsen... :s\nMen ja, det tærer på psyken alt det her corona.\nPå opfordring fra hjemmestyret, der mente mit ansigt lugtede af sur piskost, har jeg taget konsekvensen, og barberet mit skæg af. Det er mange år siden jeg ikke har haft skæg, så det er en lidt sjov fornemmelse. Og lidt koldt også...\nJeg har overvejet det samme. Tror ikke jeg har været uden skæg af en eller anden slags i ca. 20 år..\nDavid Lund28-02-21 14:08\nDrikker bajere i skæret fra den spæde forårs sol! Må indrømme de dage vi have med frost var lidt hårde og når man tænker på jeg ikke skulle ud og bevæge mig rundt i det, er det mærkeligt. Men tror corona humøret også spiller ind.\nGodt det er ved at være forår :-)\nHavde en eller anden challenge på arbejde, hvor man skulle gå/løbe/cykle 129km. Jeg er lige kommet i mål efter lidt over to uger, efter at have logget 65km denne uge og 55km sidste uge i Strava. Mon ikke jeg vil se om jeg kan nå 70km næste uge..\nHer er det overskyet, men det har bestemt været nogle gode dage. Tror nu alligevel jeg vil gå mig en tur og få noget frisk luft.\nHar også forsøgt at komme i gang med at løbe, men det er bare ikke mig og en cykel ejer jeg ikke. Svømning er min motion, men må så bare vente på at svømmehallen åbner igen eller det blive badesæson.\nAranyhajú Nyárszépe28-02-21 14:48\nKøb en våddragt, så skal vandet ikke være meget over 12-13 grader før det er helt fint at svømme i.\nJeg nyder stilheden, da ungerne leger udenfor, så jeg bare kan sidde og læse The Tommyknockers. Har ordnet JobNet og betalt husleje, så eneste pligt tilbage, er en hurtig tur i Rema.\nChristian Boghs bog om hajfilm FRA GUD TIL FILMSKURK er udkommet. Jeg kender ham kun, fordi han skriver i flere af de samme filmgrupper på FB, som jeg selv, og så har han været med på Planet Pulp i mange år. Men han har altså skrevet og udgivet en bog om sin yndlingsgenre: hajfilmen.\nDen koster 299 kr. og kan bestilles hos forlaget på fatcat.dk, signeret og nummeret. Han har tilsyneladende kun trykt 100 eksemplarer.\nJeg tænker, at jeg vil bestille den. Hajfilmen er ikke i toppen af mine egne favoritter, men det er da fedt, at der er nogen, der går så seriøst til værks og skriver om sin egen passion. Han har set over 160 hajfilm til bogen - noget mere end jeg anede eksisterede.\nthomsen 1-03-21 10:42\nJeg bestilte bogen i fredags og jeg glæder mig til at den kommer. Jeg har set meget få hajfilm, og ligesom dig, så er det ikke en genre, som på nogen måde hører til blandt mine favoritter, men jeg glæder mig til at læse hans tilgang til genren, da han virkelig er passioneret og har udsat sig selv for et hav af hajfilm - mange af ret tvivlsom karakter.\nHerrguth 1-03-21 10:49\nJeg synes ikke, det er en særlig god titel til en bog om hajfilm...\nchandler75 1-03-21 13:03\nWow, dagens Flyvende Tallerken var godt nok ret foruroligende. Jeg er trukket ned i kaninhullet. Hvis alt det her passer, så tror jeg vi inden lang tid, får nogle oplysninger, som nok ikke vil passe mange mennesker. (Min kone inkl. - hun ville skide i bukserne!)\ndavenport 1-03-21 17:54\nNu læste jeg lige kort op på, hvem han var. Jeg tænker det er det samme som altid: noget der ikke umiddelbart kan forklares, som nogen så tilskriver overjordisk liv. Men det er jo ikke noget bevis på noget som helst. Og der er altid to ting,man skal have for øje:\n- det vil nærmest være umuligt, at det ikke er opdaget af andre rumagenturer og satellitter\n- det er helt utænkeligt, at det kan holdes hemmeligt i så lang tid, fordi der er så mange mennesker involveret\nGuldager 1-03-21 18:46\nPrøv at høre det i stedet. (ca. 45 min) Altså, der er noget der flyver rundt. Det er dokumenteret. Hvad det er, er så en helt anden sag, som han også taler om. Men hvis man bare vil have underholdning, så er det også et pissefedt program :)\ndavenport 1-03-21 18:52\nJa jeg startede med at høre det i går og er vild med det, virkelig en spændene podcast:-). Må se at få hørt dem jeg mangler, men åd hurtigt dem fra sidste år.\nWeird_J 1-03-21 19:12\nAltså, der er noget der flyver rundt. Det er dokumenteret\nAf flere kilder? For det er alment kendt at piloter har små synsforstyrrelser :)\nMen emnet i sig selv interesserer mig ikke så meget, det er kun i forhold til tænkningen bag.\nGuldager 1-03-21 19:13\nFor det er alment kendt at piloter har små synsforstyrrelser :)\nDet er dog sjældent at disse synsforstyrrelser bliver registreret af radar og optaget på video.\ndyg 1-03-21 19:21


Søren Kierkegaard: Latterfuglen. Biografi, 7. Epoke - danske romaner før 1900\nPå Nytorv 2 påbegynder en forandret og oprevet Kierkegaard forfatterskabets anden bølge, den kristelige, hvor filosoffen i sin egen opfattelse træder i karakter som intet mindre end talerør for Gud. Titlerne på disse samlinger af 'taler' er mere prunkløse, hvilket naturligvis ikke er årsagen til, at denne del af Søren Kierkegaard stort set er forbigået i litteraturhistorien: Værkerne er ikke 'litterære', men religiøse.\nTil Kierkegaards livsanskuelse hører et bestemt syn på 'jeget': Sjæl og krop, som alle har, er dødelige. Ånden, som jeget participerer i, er udødelig. Ånden er 'det evige'. Opstår der et misforhold mellem ånden og jeget, udvikler dette en sygdom i selvet, der kun kan helbredes igennem tro. Troen er det sande liv. Det modsatte af tro er synd.\nLige her har mange i tidens løb misforstået Kierkegaard, idet man har troet, at det modsatte af synd for ham var dyd. Det er ikke tilfældet. Det er på denne 'banale' baggrund, Kierkegaard angribende kritiserer kristenheden for at have afskaffet kristendommens fordring i Det nye Testamente.\nForfatterskabets anden fase har følgende titler: "Opbyggelige Taler i forskjellig Aand" (1847), der bl.a. indeholder "Lidelsens Evangelium", hvor lidelsen opfattes som privilegium, idet mennesket her dannes for evigheden. 'Evigheden' er overalt Kierkegaards åndelige argument. Samme år udsendes "Tre Taler ved tænkte Lejligheder" (1847).\n"Kjerlighedens Gjerninger" (1847) udgør Kierkegaards kristelige etik. Bogen udkommer i hans eget navn, hvilket på en måde for læseren bliver et nyt pseudonym, hvad det sådan set også er. Tonen er helt uden ironi og sarkasme. Her er det en ren og streng ånd, der taler. Det samme gælder "Christelige Taler" (1848) bestående af 4 dele med 7 taler i hver, der handler om pligten til at elske Gud. Erklæringen om Guds død opfattes som selvmord.\n"Sygdommen til Døden" (1849) og "Indøvelse i Christendom" (1850) er skrevet af Anti-Climacus, da indholdet er så tilspidset kristent, at Kierkegaard selv må stå af og overlade ordlyden til sit forbillede. To af de mest kierkegaardske værker, hvor troen gennemtrænger fornuften i 'springet'.\nD ette 'spring', der ofte tilskrives Kierkegaard som hans religiøse ikon, er ikke hans egen opfindelse. Ideen er overtaget fra den tyske digter og filosof G.E. Lessing, som i 1777 erkendte 'der Sprung', som forudsætning i troen på, at Kristus er Guds søn. Troen på inkarnationen. Troen på genopstandelsen. Troen på parusi [Kristi genkomst]. For Lessing udgjorde denne tro en uhyrlig bred 'grav', som han ikke kunne komme over, derfor 'springet'. Det er denne fænomenologiske metafysik, Kierkegaard overtager og udvikler.\nHerefter følger "Liljen paa Marken og Fuglen under Himlen" (1849), hvor Kierkegaard bliver helt grundtvigsk i mælet. Det samme kunne siges om de to følgende mindre værker, hvor agitationen og den folkelige appel bliver skinger og forfalder til det flovt grove: "Til Selvprøvelse. Samtiden anbefalet" (1851) og "Dømmer selv!" (1852). Kierkegaard er her ved at køre sig selv i sænk. Han er syg, slidt op. Det samme er formuen ved at være. Kun tre år til døden.\nForinden har den hjemsøgte udgivet to betydningsfulde bøger: "Om min Forfatter-Virksomhed" (1851) og "To Taler ved Altergangen om Fredagen" (1851). Hermed slutter forfatterskabet for anden gang. Med omhu formulerer Kierkegaard den afsluttende smukke dedikation til Regine med følgende ordlyd, der placeres i sidstnævnte værk:\nEn Ubenævnt,/ hvis Navn engang vil nævnes,/ helliges med/ dette lille skrift den hele/ Forfatter-Virksomhed,/ hvad den var fra Begyndelsen.\nImellemtiden er den 41-årige flyttet fra Nytorv, som han sælger, da der er brug for ny kapital, til den attraktive Rosenborggade (nuv. 7), hvor han alligevel ikke bryder sig om være på grund af stanken fra garveriet i underetagen. Råddent vand med blod og slim flyder i gaderne - hele vejen over Kultorvet og igennem Købmagergade til Frederiksholms Kanal. Så han prøver Nørregade (nuv. 35) igen, men heller ikke her føler han sig tilpas. Solens genskin i ruderne overfor generer ham, ligesom hunden ovenpå, der gør ustandseligt! Kierkegaard kunne ligesom H.C. Andersen ikke lide hunde.\nTil Biografi 8: 'Hin Enkelte'


Frontpersonale på plejehjem skal testes for at forhindre nye smittekatastrofer - TV 2\nFrontpersonale på plejehjem skal testes for at forhindre nye smittekatastrofer\n16. jun. 2020, 17:10\nAarhus lægger sig op af nationale retningslinjer\nStyrelsen for Patientsikkerhed: Flere store begivenheder er årsag til smitte i Aarhus\nØger testkapacitet - er klar til at modtage flere patienter\nPolitidirektør: Det er ikke ovre endnu\nEt pludseligt udbrud af coronavirus på plejecenter sætter ny fokus på smittesporing og test af personale.\nPå Vendelbocentret i Nordjylland er yderligere fire personer tirsdag blevet testet positive for coronavirus.\nDet bringer ældreplejens samlede antal smittede op på 33 personer, heraf er de 17 fundet på Vendelbocentret.\nDermed er plejecentret i Sindal, der ligger nær Hjørring, blevet centrum for et opsigtsvækkende udbrud af coronavirus på et tidspunkt, hvor epidemien ellers er under kontrol i store dele af landet.\nCorona-smittetal på plejehjem stiger voldsomt: 25 testet positiv\nDe mange nye tilfælde blandt både beboere og frontpersonale fører nu til en række skærpede sikkerhedskrav.\nSamtlige ansatte på plejehjem og hjemmeplejen i Hjørring Kommune skal derfor testes regelmæssigt for coronavirus, har Statens Serum Institut og Styrelsen for Patientsikkerhed meddelt kommunen.\nMen det er ikke nok at sætte ind på bagkant, siger Nis Peter Nissen, direktør i Alzheimerforeningen til TV 2. Ifølge ham bør teststrategien sigte bredere og være mere offensiv både blandt personale og pårørende på landets plejecentre.\n- Ved at gøre det, har man en mulighed for at stoppe eventuelle smittebærere, der kommer ind på plejecentrene, og man kan samtidig forhindre smittekatastrofer som den, vi oplever i Hjørring i øjeblikket.\nOpsøgende test af frontpersonale\nTorben K. Hollmann, der er social-og sundhedssektorformand i FOA, efterlyser også en mere konstant og opsøgende testning af de ansatte på plejecentrene.\n- Det er enormt vigtigt, at frontpersonalet testes kontinuerligt for at forhindre smitte i at opstå. Men vi vil gerne have, at det er testen, som kommer ud til vores medlemmer og ikke vores medlemmer, der skal opsøge testen. Det kan ske med rullende og mobile testcentre, så man slipper for at skulle køre en halv time hver vej for at blive testet og dermed skulle tages ud af drift, som det er nu, siger Torben K. Hollmann til TV 2.\nHjørring Kommune er den eneste af landets kommuner, hvor der har været flere end 50 nye smittetilfælde per 100.000 indbyggere den seneste uge. Det viser tal fra Statens Serum Institut.\nVirus spreder sig hurtigt\nHidtil har Hjørring Kommune dog ikke haft nogen løbende test af ansat frontpersonale, selv om Region Nordjylland allerede i april havde en plan på bordet. Men det bliver der nu lavet om på, siger direktør for Sundheds-, Ældre- og Handicapforvaltningen i Hjørring Kommune, Leif Serup til TV 2.\n- Vi ville helst have været situationen her foruden. Men vi har gjort, hvad vi kunne. Nu er håbet, at vi ikke får konstateret mere smitte og bliver rådgivet tæt af Styrelsen for Patientsikkerhed og Sundhedsstyrelsen i de her spørgsmål, siger Leif Serup til TV 2.\nUden en skarp kontrol med både beboere og ansatte på plejecentrene, løber man en risiko, mener FOA.\n- Man kan se i et tilfælde som i Hjørring, at hvis der bliver båret smitte ind, går det vældig stærkt med at sprede den, siger Torben K. Hollmann.\nLandets plejehjem har siden coronapandemiens indtog haft et særligt fokus på grund af mange ældre og svækkede.\nIngen systematisk strategi\nAlligevel viser en rundspørge til plejehjemsledere ifølge Politiken, at man kun i begrænset omfang har anlagt en systematisk strategi.\nBlandt de adspurgte plejehjem havde færre end halvdelen planer om løbende test af personalet i stil med det, man nu skrider til i Hjørring som følge af smitteudbruddet.\nSundhedsstyrelsen oplyser, at man i denne uge vil mødes med eksperter for netop at diskutere en bredere testning af frontpersonale.\nSamtidig er det en del af regeringens officielle teststrategi netop at teste smittede personers nære kontakter samt plejehjemsansatte.\nPlejehjem hårdt ramt\nDe danske plejehjem er da heller ikke gået fri af smitte under coronapandemien, selv om de mest udsatte grupper findes netop blandt beboerne her.\nPå 117 danske plejehjem ud af 933 har en eller flere beboere fået konstateret covid-19. Og ialt er 210 beboere på danske plejehjem døde med den smitsomme sygdom, hvilket svarer til 35 procent af det samlede covid-19 dødstal for Danmark.\nSmitteudbrud er "noget nær perfekt" eksempel på, hvordan vi skal håndtere coronavirus\nI Hjørring Kommune er der også konstateret smittede elever på Højene Skole og Bagterp Skole. Der er i alt tale om tre elever i tre forskellige klasser.


Vejl. 11352 af 30/12 2015\nVejledning om international kompetence i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v.\nSocial- og Indenrigsministeriets vejledning nr. 11352 af 30/12 2015.\n2. Oversigt over reguleringen af Statsforvaltningens internationale kompetence i sager om forældremyndighed m.v.\n3. Haagerbørnebeskyttelseskonventionen – generelt\n8. Afvisning af at behandle en sag om forældremyndighed m.v. på grund af manglende international kompetence\nBilag 1 – Kompetencebestemmelserne i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen\nBilag 2 – Kompetencebestemmelserne i retsplejelovens § 448 f\nBilag 3 – Noter til vejledningen\nFormålet med denne vejledning er at beskrive reglerne om international kompetence i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v. (herefter kaldet sager om forældremyndighed m.v.).\nNår Statsforvaltningen modtager en ansøgning om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v., skal Statsforvaltningen altid undersøge, om der er international kompetence til at behandle sagen i Danmark. Har Statsforvaltningen ikke kompetence til at behandle sagen, skal ansøgningen afvises (se punkt 8).\nEn sag om forældremyndighed m.v. kan som udgangspunkt kun behandles i Danmark, hvis barnet har bopæl i Danmark. Der kan dog også i nogle situationer træffes afgørelser om forældremyndighed m.v., hvis barnet ikke bor i Danmark, men kun opholder sig her i landet, navnlig når sagen er hastende. Der er endvidere særlige kompetenceregler, når barnet er blevet bortført til et andet land, og når der behandles en tilsvarende sag om forældremyndighed m.v. i et andet land. Kompetencereglerne er nærmere beskrevet i det følgende.\nForældreansvarsloven indeholder i § 46 følgende bestemmelse om Statsforvaltningens internationale kompetence i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v.:\n”§ 46. Statsforvaltningen kan behandle en sag om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v., hvis betingelserne i retsplejelovens § 448 f er opfyldt.\nStk. 2. Statsforvaltningens afvisning af at behandle en sag om forældremyndighed og barnets bopæl efter §§ 11, 14, 15 og 17, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, kan efter anmodning fra en af parterne indbringes for retten. ”\nBestemmelsen sikrer, at den internationale kompetence i sager om forældremyndighed m.v. er reguleret af samme regelsæt – retsplejelovens § 448 f med tilhørende konventioner m.v. (se punkt 2) – uanset om sagen behandles af domstolene eller Statsforvaltningen.\nOm anerkendelse af udenlandske forældremyndighedsafgørelser henvises til vejledning om anerkendelse af udenlandske afgørelser m.v. om forældremyndighed.\nDenne vejledning anvendes fra den 1. januar 2016 og erstatter vejledning af 28. juni 2013 om international kompetence i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v. Vejledningen er opdateret som følge af § 3 i lov nr. 1741 af 22. december 2015 om ændring af forskellige lovbestemmelser om klageadgang og kompetence m.v. på det familieretlige område (Ankestyrelsen som familieretlig klagemyndighed m.v.).\nVejledningen gælder ikke for Færøerne og Grønland.\nEfter § 46 i forældreansvarsloven reguleres Statsforvaltningens internationale kompetence i sager om forældremyndighed m.v. af retsplejelovens § 448 f, der er beskrevet i punkt 5.\nEfter retsplejelovens § 448 f, stk. 4, kan kompetencereglerne i § 448 f, stk. 1-3, fraviges ved overenskomst med fremmed stat. Retsplejelovens § 448 f, stk. 4, indebærer, at Statsforvaltningens internationale kompetence også er reguleret af konventioner, der er omfattet af bestemmelsen. Det drejer sig om følgende konventioner:\nHaagerbørnebeskyttelseskonventionen (Haagerkonventionen af 19. oktober 1996 om kompetence, lovvalg, anerkendelse, fuldbyrdelse og samarbejde vedrørende forældreansvar og foranstaltninger til beskyttelse af børn), kapitel II (se punkt 3 og 5).\nHaagerkonventionen af 1980 (Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser), jf. børnebortførelsesloven (se punkt 5.3.1.b).\nDen Nordiske Ægteskabskonvention (Overenskomst mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige om ændring i konventionen mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indeholdende internationalprivatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål undertegnet i Stockholm den 6. februar 1931 med senere ændringer) (se punkt 6).\nKompetencebestemmelserne i § 448 f finder således kun anvendelse, i det omfang en sag ikke er omfattet en af disse konventioner. I praksis vil de fleste kompetencespørgsmål formentlig skulle afgøres efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der derfor beskrives nærmere i punkt 3.\nHaagerbørnebeskyttelseskonventionen gælder for alle sager om forældreansvar. Begrebet ”forældreansvar” (”parental responsibility”) er ikke defineret nærmere i konventionen, men i forhold til dansk ret omfatter konventionens forældreansvarsbegreb i hvert fald:\nAnden kontakt med barnet.\nRet til orientering om barnet.\nAfgørelse om udenlandsrejse.\nDerudover omfatter konventionens forældreansvarsbegreb former for forældreansvar, der ikke kendes i dansk ret. Forældreansvar i konventionens forstand skal således forstås bredere end forældremyndighed m.v. efter forældreansvarsloven. Eksempelvis omfatter konventionens forældreansvarsbegreb situationer, hvor andre end barnets forældre har del i forældreansvaret, samtidig med at forældrene har fælles forældreansvar over barnet. Indholdet af forældreansvar, der tilkommer sådanne personer, kan dog være begrænset i forhold til det forældreansvar, der tilkommer barnets forældre.\nEndelig omfatter konventionens forældreansvarsbegreb også værgemål efter værgemålsloven og ”repræsentantskab” i relation til uledsagede mindreårige udlændinge, jf. udlændingelovens § 56 a. Disse sagsområder er dog ikke omfattet af denne vejledning.\nOversigt over de lande, som Danmark samarbejder med efter konventionen, findes på www.ast.dk. Danmark samarbejder ikke med alle de stater, der har tiltrådt konventionen. Dette følger af konventionens artikel 57, jf. artikel 58. Når der i denne vejledning henvises til en stat, der har tiltrådt Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, menes alene en stat, som Danmark samarbejder med efter konventionen.\nSe nærmere om konventionen i vejledning om anvendelsen af Haagerbørnebeskyttelseskonventionen i sager efter forældreansvarsloven og på www.ast.dk.\nDe generelle kompetenceregler i sager om forældreansvar m.v. findes i retsplejelovens § 448 f og Haagerbørnebeskyttelseskonventionens kapitel II (artikel 5-14). Bestemmelserne i de 2 regelsæt er formuleret forskelligt, men indholdsmæssigt er kompetencereglerne stort set ens (se note 1). Det vil således normalt være uden betydning, om et kompetencespørgsmål afgøres efter reglerne i retsplejeloven eller i konventionen.\nDer er dog forskelle mellem de to regelsæt på enkelte sagsområder m.v. Det gælder for så vidt angår:\nTidspunktet for fastlæggelsen af den internationale kompetence (se punkt 5.2).\nInternationale børnebortførelser (se punkt 5.3).\nOverførsel af kompetence fra et land til et andet (se punkt 5.8).\nLitispendens (se punkt 5.9).\nI alle andre situationer har kompetencebestemmelserne i konventionen forrang for de tilsvarende kompetencebestemmelser i retsplejeloven. Afgørelser om kompetence træffes derfor under henvisning til konventionen. Da retsplejelovens bestemmelser er mere læsevenlige end konventionens, kan dog være hensigtsmæssigt også at henvise til den tilsvarende bestemmelse i retsplejeloven.http://www.ast.dk\nKompetencebestemmelserne i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen findes i bilag 1 til denne vejledning. Den fulde ordlyd af konventionen findes som bilag til Haagerbørnebeskyttelseskonventionsloven.\nAnmeldelse eller godkendelse af aftaler om forældremyndighed (§ 7, stk. 1, § 9, § 10 og § 13).\nUenighed om opløsning af fælles forældremyndighed (§ 11).\nEtablering af fælles forældremyndighed eller overførsel af forældremyndighed mod den anden forælders protest (§ 14).\nForældremyndighed ved forældremyndighedsindehaverens død (§ 15).\nAfgørelse om barnets bopæl (§ 17).\nAfgørelse om samvær med forældre (§ 19, jf. § 21).\nAfgørelse om samvær med andre end forældre (§ 20, jf. § 21).\nAfgørelse om samvær med et bortadopteret barn (§ 20 a, jf. § 21).\nMidlertidig afgørelse om samvær (§ 29).\nAfgørelse om anden kontakt end samvær (f.eks. telefon- eller brevkontakt) og om fratagelse af retten til orientering m.v. om barnet (§ 22 og § 23, stk. 4).\nTilladelse til at tage barnet med til udlandet, Grønland eller Færøerne (§ 25).\nAfgørelse om midlertidig forældremyndighed eller bopæl for barnet under rettens eller Statsforvaltningens behandling af en sag om forældremyndighed eller bopæl (§ 26).\nAfgørelse om midlertidig forældremyndighed, fordi der er risiko for, at den ene forælder vil bortføre barnet til udlandet (§ 27).\nAfgørelse om midlertidig forældremyndighed, fordi forældremyndighedsindehaveren er forhindret i at træffe bestemmelse om barnets forhold (§ 28).\nKompetencebestemmelserne vedrørende disse sager om forældremyndighed m.v. gennemgås i det følgende. Medmindre andet er anført, gælder kompetencebestemmelserne for alle ovennævnte sagstyper, der i vejledningen beskrives ”sager om forældremyndighed m.v.”\nDet centrale i kompetencereglerne er, at en sag om forældremyndighed m.v. som udgangspunkt kun kan behandles i det land, hvor barnet har bopæl. Baggrunden for dette udgangspunkt er, at myndighederne i barnets bopælsland normalt vil have de bedste muligheder for at indsamle oplysninger om barnet – herunder gennem f.eks. en børnesagkyndig undersøgelse – med henblik på at vurdere, hvad der vil være bedst for barnet i relation til forældremyndighed m.v. Dette er i overensstemmelse med indledningen til konventionen, hvor de stater, der undertegner den, bekræfter, at barnets bedste skal være det overordnede hensyn.\nEn sag om forældremyndighed m.v. kan derfor normalt kun behandles i Danmark, hvis barnet har bopæl her. Det er derfor nødvendigt at fastlægge, hvornår et barn har bopæl i Danmark, herunder hvordan begrebet ”bopæl” skal forstås.\nI kompetencereglerne i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen anvendes ikke ”bopæl”, men ”sædvanligt opholdssted” (”habitual residence”). Udtrykket ”bopæl” i retsplejelovens § 448 f skal efter bemærkningerne til bestemmelsen forstås på samme måde som udtrykket ”sædvanligt opholdssted” i konventionen.\nEfter forarbejderne til Haagerbørnebeskyttelseskonventionsloven svarer sædvanligt opholdssted nogenlunde til bopælsbegrebet i retsplejelovens § 235, stk. 1 og 2. ”Bopæl” i disse bestemmelser fortolkes som det sted, hvor man har sit hjem, hvor ens ejendele i almindelighed befinder sig, og hvor man opholder sig, når man ikke af særlige grunde opholder sig et andet sted, f.eks. på grund af sygdom, ferie, studie- eller forretningsrejse eller fængselsophold (se note 2). Det er således udgangspunktet, at man har bopæl i Danmark, hvis tilknytningen hertil er mindst ligeså stærk som til udlandet. Bopæl i Danmark kan opgives ved at tage bopæl i udlandet. En person med bopæl i Danmark opgiver således sin bopæl her i landet, når han tager bopæl i udlandet og ikke længere har en tilsvarende stærk tilknytning til Danmark. Det er dog muligt at have bopæl i mere end én stat.\nDet er principielt uden betydning for vurderingen af, om et barn har bopæl i Danmark, om barnet i CPR er registreret med en aktuel bopæl her i landet.\nVed TFA 2008.441ØL blev det fastslået, at en forældremyndighedssag ikke kan behandles i Danmark, når børnene inden sagsanlægget er flyttet fra Danmark.\nProblemer med at fastlægge, hvor barnet har bopæl, kan navnlig opstå i situationer, hvor barnet midlertidigt ”bor” i et andet land sammen med begge sine forældre – eller kun med den ene forælder – og den midlertidige bopæl i udlandet skyldes, at forældrene – eller en af dem – er udstationeret eller af andre grunde har en arbejdskontrakt, der er tidsbegrænset og af kortere varighed. Det beror på en konkret vurdering, om barnets midlertidige ophold medfører et bopælsskifte, eller om barnet bevarer bopæl i sit hidtidige bopælsland. Ved vurderingen lægges der bl.a. vægt på længden af det midlertidige ophold og barnets tilknytning til sit hidtidige bopælsland under det midlertidige ophold. Der kan endvidere lægges vægt på, hvilket lands myndigheder der må anses for bedst egnede til at indsamle oplysninger om barnet med henblik på at vurdere, hvad der vil være bedst for barnet i relation til forældremyndighed m.v.\nEfter retspraksis (U2009. 537ØL (TFA 2009.152/1ØL)) bevarer et barn af en dansk diplomat, der er udstationeret i et andet land, sin bopæl i Danmark i relation til kompetencen til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. Ved dommen er der ikke taget stilling til, i hvilket land et barn, der er flyttet fra et land til et andet land sammen med en udstationeret forælder, der ikke er diplomat, har bopæl.\nTidspunktet for fastlæggelsen af danske myndigheders internationale kompetence til at behandle sager om forældremyndighed m.v. afhænger af, om sagen er omfattet af Haagerbørnebeskyttelseskonventionen eller alene af retsplejelovens § 448 f.\nHvis barnet under behandlingen af en sag, der er omfattet af Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, flytter fra Danmark og tager bopæl i en anden konventionsstat, mister danske myndigheder kompetencen til at fortsætte behandlingen af sagen. Dette fremgår af den forklarende rapport, der er udarbejdet som en ”kommentar” til konventionen (se note 3).\nHvis det godtgøres, at barnet har taget bopæl i en anden konventionsstat – og ikke bare midlertidigt opholder sig der (se punkt 5.1. om konventionens bopælsbegreb) – skal Statsforvaltningen afvise at fortsætte behandlingen af sagen (se punkt 8).\nOmvendt får danske myndigheder kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v., hvis barnet er flyttet til Danmark. Det gælder også, selvom en tilsvarende sag var under behandlingen i barnets hidtidige bopælsland, der var omfattet af konventionen. Sagen i Danmark skal derfor ikke afvises under henvisning til litispendensreglen i konventionens artikel 13 (se punkt 5.9).\nSe punkt 5.2.2. vedrørende situationer, hvor barnet flytter til en ikke-konventionsstat.\nFlytter et barn fra Danmark under behandlingen af en sag om forældremyndighed m.v. og tager bopæl i en stat, som Danmark ikke samarbejder med efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, beholder danske myndigheder kompetencen til at fortsætte behandlingen af sagen. Det følger af forarbejderne til forældreansvarslovens § 46 (se note 4). Fra retspraksis se U2008. 287Ø (TFA 2008.75ØL).\nDet indebærer, at i de sager om forældremyndighed m.v., der starter i Statsforvaltningen og derefter indbringes for domstolene (se punkt 8.1.), er det forholdene på tidspunktet for Statsforvaltningens modtagelse af anmodningen, der er afgørende også for domstolenes internationale kompetence. Den omstændighed, at de forhold, der ved indgivelsen af anmodningen til Statsforvaltningen dannede grundlag for kompetence i Danmark, er ændret på tidspunktet for indbringelsen af sagen for domstolene, medfører derfor ikke, at retten ikke har kompetencen til at behandle sagen. I en situation hvor barnet flytter fra Danmark under Statsforvaltningens behandling af sagen, skal behandlingen af sagen fortsætte, og hvis det ikke lykkes at finde en forligsmæssig løsning på sagen, skal Statsforvaltningen efter anmodning fra en af parterne indbringe sagen for retten, jf. forældreansvarslovens § 40. Retten vil i en sådan situation have international kompetence til at behandle sagen. Det er således uden betydning, at der – vurderet efter forholdene på det tidspunkt, hvor sagen indbringes for retten – ikke ville være kompetence til at behandle den efter retsplejelovens § 448 f.\nKonventionssamarbejdet efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionen og Haagerkonventionen af 1980 har bl.a. til formål at sikre, at et barn, der bortføres til en anden konventionsstat, tilbagegives hurtigst muligt til sin bopælsstat. Konventionssamarbejdet indebærer også, at den stat, som barnet bortføres til, som udgangspunkt ikke har kompetence til at afgøre spørgsmål om forældremyndigheden m.v. over barnet. Samtidig bevarer myndighederne i barnets hidtidige bopælsstat kompetencen til at afgøre sådanne spørgsmål. Disse regler gennemgås i det følgende, idet det bemærkes, at der er visse forskelle mellem kompetencereglerne i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, Haagerkonventionen af 1980 og retsplejelovens § 448 f.\nDanske myndigheder har trods bortførelsen kompetence til at træffe afgørelse om forældremyndighed m.v., hvis barnet opholder sig her, og sagen er hastende, jf. retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 5, og Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 7, stk. 3, jf. artikel 11 (se punkt 5.4.3).\nHvis barnet er blevet bortført til Danmark eller tilbageholdes her, og barnet umiddelbart før bortførelsen eller tilbageholdelsen boede i et land, der havde tiltrådt Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, skal danske myndigheders internationale kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende barnet afgøres efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 7.\nEfter denne bestemmelse bevarer myndighederne i barnets hidtidige bopælsstat kompetencen til at behandle sager om forældremyndighed m.v. over barnet, selvom barnet opholder sig i Danmark, når barnet er blevet bortført hertil eller tilbageholdes her.\nDer etableres dog international kompetence i Danmark til at behandle sager om forældremyndighed m.v. over barnet, når barnet har fået ”sædvanligt opholdssted” her i landet, og en af følgende to betingelser er opfyldt:\na) Alle forældremyndighedsindehavere har affundet sig med, at barnet bor i Danmark.\nb) Barnet har boet i Danmark i mindst ét år, efter at forældremyndighedsindehaveren har fået eller burde have fået kendskab til barnets opholdssted, og der er ikke fremsat anmodning om tilbagegivelse af barnet inden for et års fristen, eller der er fremsat en sådan anmodning, men den er blevet afvist, tilbagekaldt el.lign. ved en endelig afgørelse, og barnet er faldet til i sine nye omgivelser i Danmark.\nSelvom disse betingelser ikke er opfyldt, har danske myndigheder i hastetilfælde kompetence til at træffe afgørelse om forældremyndighed m.v. til beskyttelse af barnet, jf. Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 7, stk. 3, jf. artikel 11 (se punkt 5.4.3).\nHvis barnet er blevet bortført til Danmark eller tilbageholdes her, og barnet umiddelbart før bortførelsen eller tilbageholdelsen boede i et land, der havde tiltrådt Haagerkonventionen af 1980 eller Europarådskonventionen af 1980 (se note 5), men som ikke havde tiltrådt Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, skal danske myndigheders internationale kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende barnet afgøres efter retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3.\nEfter disse bestemmelser har danske myndigheder som udgangspunkt ikke kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende et barn, hvis barnet er blevet bortført til Danmark eller tilbageholdes her, og barnet umiddelbart før bortførelsen eller tilbageholdelsen boede i et land, der havde tiltrådt Haagerkonventionen af 1980 eller Europarådskonventionen af 1980. Danske myndigheder får dog kompetence til at behandle en sådan sag, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:\nBarnet har haft bopæl i Danmark i mere end et år efter, at forældremyndighedsindehaveren har fået eller burde have fået kendskab til, at barnet boede i Danmark, og inden for denne et års frist er der ikke indgivet en anmodning om tilbagegivelse af barnet.\nInden for et års fristen er der indgivet en anmodning om tilbagegivelse af barnet, men denne anmodning er blevet afslået. Det må forudsættes, at der er tale om en endelig afgørelse.\nBestemmelserne er udarbejdet på baggrund af artikel 7 i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen (se punkt 5.3.1.a).\nEuroparådskonventionen af 1980 vedrører anmodninger om tilbagegivelse af bortførte eller tilbageholdte børn i situationer, hvor der er truffet en afgørelse om forældremyndigheden i det pågældende land. Det drejer sig eksempelvis om situationer, hvor den ene forælder har fået eneforældremyndighed over barnet, og hvor den anden forælder derefter ”bortfører” barnet til et andet land.\nBehandlingen af sager efter de to konventioner om bortførelse af et barn til Danmark er reguleret af lov om international fuldbyrdelse af forældremyndighedsafgørelser m.v. (internationale børnebortførelser). Oversigt over hvilke lande Danmark samarbejder med om de to konventioner, findes på boernebortfoerelse.dk.\nLigesom i bortførelsessager efter Haagerbørnebortførelseskonventionen har danske myndigheder i disse sager kompetence til at træffe afgørelse om forældremyndighed m.v., når sagen er hastende. Det er dog også en betingelse, at en afgørelse fra myndighederne i det land, hvor barnet har bopæl, ikke kan afventes, jf. retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 5 (se punkt 5.4.3).\nFra retspraksis se TFA 2011.238ØL.\nI sager, der er omfattet af Haagerkonventionen af 1980, indeholder børnebortførelsesloven i § 19 yderligere en bestemmelse, der forhindrer danske myndigheder i at træffe afgørelse om forældremyndighed m.v., når barnet er bortført til Danmark eller tilbageholdes her:\n”§ 19. Er der fremsat anmodning om tilbagegivelse af et barn efter § 10, stk. 1, kan der ikke træffes afgørelse i en sag om forældremyndighed eller barnets bopæl her i landet, før anmodningen er behandlet.\nStk. 2. Bliver det under en sag om forældremyndighed eller barnets bopæl her i landet af centralmyndigheden oplyst, at barnet ulovligt opholder sig her, jf. § 10, stk. 2, uden at der er indgivet anmodning om tilbagegivelse af barnet efter § 10, stk. 1, kan retten ikke træffe afgørelse om forældremyndighed og barnets bopæl, medmindre der har været rimelig tid til at fremsætte en sådan anmodning. ”\nBestemmelsen udelukker, at der træffes en midlertidig afgørelse om forældremyndighed m.v. Det er uafklaret, om dette også gælder, hvis barnet er bortført fra en stat, der har tiltrådt både Haagerkonventionen af 1980 og Haagerbørnebeskyttelseskonventionen (se punkt 5.3.1.a).\n5.3.1.c. Barnet er blevet bortført til Danmark fra en stat, som Danmark ikke samarbejder med om børnebortførelser m.v. (Retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3)\nHvis barnet er blevet bortført til Danmark eller tilbageholdes her, og barnet umiddelbart før bortførelsen eller tilbageholdelsen boede i et land, som Danmark ikke samarbejder med om børnebortførelser m.v. efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, Haagerkonventionen af 1980 eller Europarådskonventionen af 1980, skal danske myndigheders internationale kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende barnet formelt afgøres efter retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3.\nSom anført i punkt 5.3.1.b. følger det af disse bestemmelser, at danske myndigheder som udgangspunkt ikke har kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende et barn, hvis barnet er blevet bortført til Danmark eller tilbageholdes her.\nBestemmelserne er udarbejdet på baggrund af artikel 7 i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen (se punkt 5.3.1.a.). Artikel 7 finder kun anvendelse, hvis det land, som barnet er bortført fra eller tilbageholdes fra, og det land, som barnet er bortført til eller tilbageholdes i, samarbejder med hinanden efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. Konventionen indeholder bl.a. bestemmelser om gensidig anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed. I en sag om bortførelse eller tilbageholdelse medfører samarbejdet efter konventionen, at der ikke i det land, som barnet er bortført til eller tilbageholdes i, kan træffes en afgørelse om forældremyndigheden m.v. over barnet – bortset fra hastende afgørelser. Afgørelsen om forældremyndigheden m.v. skal i stedet træffes i det land, hvor barnet boede inden bortførelsen eller tilbageholdelsen. Denne afgørelse skal som udgangspunkt anerkendes og fuldbyrdes i det land, som barnet er bortført til eller tilbageholdes i (se konventionens artikel 23-28).\nEt tilsvarende samarbejde er etableret efter Haagerkonventionen af 1980 og Europarådskonventionen af 1980 (se punkt 5.3.1.b.). Retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3, passer derfor til samarbejdet efter disse konventioner.\nDerimod passer retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 1, jf. stk. 3, ikke til situationer, hvor barnet er bortført til Danmark, fra et land, som Danmark ikke samarbejder med om børnebortførelser m.v. Dette skyldes, at afgørelser om forældremyndighed m.v. fra sådanne lande ikke kan fuldbyrdes i Danmark, og at forældremyndighed, der følger af loven i sådanne lande, ikke kan danne grundlag for tilbagegivelse af et barn fra Danmark. En anmodning fra et ikke-konventionsland om tilbagegivelse af et barn, der opholder sig i Danmark, vil således ikke kunne tages til følge.\nRetsplejelovens § 448 f, stk. 3, medfører efter sin ordlyd, at danske myndigheder ikke har kompetence til at behandle en sag om forældreansvar m.v., når et barn er bortført til eller tilbageholdes i Danmark, og barnet før bortførelsen eller tilbageholdelsen boede i et ikke-konventionsland. Det har efter Social- og Indenrigsministeriets opfattelse ikke været meningen med bestemmelsen på den måde at bringe barnet i en situation, hvor der ikke kan træffes afgørelse om forældremyndigheden m.v. over barnet i Danmark, hvor barnet nu bor, mens der samtidig ikke i barnets hidtidige bopælsland kan træffes en afgørelse om forældremyndighed m.v., der kan anerkendes og fuldbyrdes i Danmark.\nStatsforvaltningen kan således påbegynde behandlingen af en sag om forældremyndighed m.v. over et barn, selvom Statsforvaltningen er vidende om, at barnet er bortført m.v. til Danmark fra en ikke-konventionsstat. Hvis der indgives en anmodning til fogedretten om tilbagegivelse af barnet, bør Statsforvaltningen dog overveje, om dette giver anledning til at sætte sagen i bero.\nSættes sagen i bero, kan Statsforvaltningen efter retsplejelovens § 448 f, stk. 1, nr. 5, (se punkt 5.4.3.) i hastende situationer træffe en midlertidig afgørelse om forældremyndighed m.v. Da en afgørelse om forældremyndighed fra den ikke-konventionsstat, som barnet er bortført eller tilbageholdes fra, ikke kan anerkendes eller fuldbyrdes i Danmark, er det ikke en betingelse for at træffe afgørelse efter denne bestemmelse, at sagen er så hastende, at en afgørelse fra myndighederne i den pågældende stat ikke kan afventes.\nHvis barnet er blevet bortført fra Danmark til en stat, der har tiltrådt Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, skal danske myndigheders internationale kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende barnet afgøres efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 7. Efter denne bestemmelse bevarer danske myndigheder kompetencen til at behandle sager om forældremyndighed m.v. over barnet, selvom barnet ikke opholder sig i Danmark.\nMyndighederne i den stat, som barnet er bortført til eller tilbageholdes i, overtager dog den internationale kompetence til at behandle sager om forældremyndighed m.v. over barnet, når barnet har fået ”sædvanligt opholdssted” i den stat, og en af følgende to betingelser er opfyldt:\na) Alle forældremyndighedsindehavere har affundet sig med, at barnet bor i den pågældende stat.\nb) Barnet har boet i den pågældende stat i mindst ét år, efter at forældremyndighedsindehaveren har fået eller burde have fået kendskab til barnets opholdssted, og der er ikke fremsat anmodning om tilbagegivelse af barnet inden for et års fristen, eller der er fremsat en sådan anmodning, men den er blevet afvist, tilbagekaldt el.lign. ved en endelig afgørelse, og barnet er faldet til i sine nye omgivelser.\nHvis et barn med bopæl i Danmark ulovligt er bortført til eller tilbageholdes i en stat, der ikke har tiltrådt Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, bevarer danske myndigheder som udgangspunkt den internationale kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v. vedrørende barnet, jf. § 448 f, stk. 1, nr. 2.\na) Barnet har haft bopæl i udlandet i mere end et år efter, at forældremyndigheds indehaveren har fået eller burde have fået kendskab til barnets bopæl.\nb) Inden for denne 1 års frist er der ikke indgivet en anmodning om tilbagegivelse af barnet, eller behandlingen af en anmodning om tilbagegivelse, der er indgivet inden for et års fristen, er afsluttet (tilbagekaldt, afvist, afslået eller lignende).\nc) Barnet er faldet til i sine nye omgivelser. Denne betingelse har navnlig selvstændig betydning i de tilfælde, hvor en forældremyndighedsindehaver har indgivet en anmodning om tilbagegivelse af barnet inden for et års fristen, men hvor anmodningen er blevet afslået. Betingelsen om, at barnet skal være faldet til i sine nye omgivelser, for at danske myndigheder ikke længere har kompetence, giver mulighed for at beslutte – ud fra et skøn over, om barnet kan anses for at være faldet til i sine nye omgivelser – at udøve kompetence, selvom barnet har haft bopæl i udlandet i mere end et år efter, at indehaveren af forældremyndigheden fik eller burde have fået kendskab til barnets bopæl, og selv om myndighederne i bopælslandet har afslået at tilbagegive barnet. Fra retspraksis se TFA 2011.238ØL.\nBestemmelserne finder anvendelse, uanset om barnet er bortført til eller tilbageholdes i et land, der har tilsluttet sig Haagerkonventionen af 1980 eller Europarådskonventionen af 1980, eller et ikke-konventionsland.\nTre af kompetencebestemmelserne i retsplejelovens § 448 f og i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen giver danske myndigheder mulighed for at træffe afgørelse om forældremyndighed m.v. over et barn, der opholder sig i Danmark, men som ikke har bopæl her:\nBarnet opholder sig i Danmark, og barnets bopæl kendes ikke (punkt 5.4.1.).\nBarnet opholder sig i Danmark på grund af uroligheder i sit hjemland (punkt 5.4.2.).\nBarnet opholder sig i Danmark, og sagen er så hastende, at en afgørelse fra myndighederne i det land, hvor barnet har bopæl, ikke kan afventes (punkt 5.4.3.).\nHvis barnets bopæl ikke kendes, kan en sag om forældremyndighed m.v. behandles i Danmark, hvis barnet opholder sig her, jf. § 448 f, stk. 1, nr. 4, og konventionens artikel 6.\nHvis barnets ophold i Danmark er etableret ved en ulovlig bortførelse eller tilbageholdelse, har danske myndigheder dog som udgangspunkt ikke kompetence til at behandle sagen (se punkt 5.3.).\nEn sag om forældremyndighed m.v. kan behandles i Danmark, hvis barnet opholder sig her i landet, og barnet som følge af uroligheder el.lign. er fordrevet fra sit hjemland, jf. § 448 f, stk. 1, nr. 3, og konventionens artikel 7.\nBestemmelsen giver kompetence til at træffe afgørelse om forældremyndighed m.v. vedrørende børn, der opholder sig i Danmark, mens deres anmodning om asyl er under behandling i Danmark.\nEn sag om forældremyndighed m.v. kan behandles i Danmark, hvis barnet opholder sig her, og sagen er hastende, jf. § 448 f, stk. 1, nr. 5, og konventionens artikel 11-12 (se note 7).\nI sager, der alene er omfattet af retsplejelovens § 448 f, er det endvidere en betingelse, at sagen er så hastende, at en afgørelse fra myndighederne i det land, hvor barnet har bopæl, ikke kan afventes.\nBestemmelsen giver endvidere Ankestyrelsen kompetence til efter forældreansvarslovens § 27 at træffe midlertidige afgørelser om forældremyndighed i sager, hvor et barn er undergivet fælles forældremyndighed og midlertidigt opholder sig i Danmark, og der er aktuel risiko for, at den ene forælder vil bortføre barnet til udlandet.\n5.5. Behandling af forældremyndighedssag m.v. under sag om separation eller skilsmisse (Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 10)\nHaagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 10 giver en kontraherende stat mulighed for at fastsætte regler for, at en sag om forældremyndighed m.v. kan behandles i forbindelse med en sag om separation eller skilsmisse mellem barnets forældre. Denne mulighed er ikke udnyttet i dansk ret. En sag om forældremyndighed m.v. kan derfor ikke behandles i Danmark i forbindelse med en sag om separation eller skilsmisse, medmindre der er kompetence til at behandle sagen her i landet efter de øvrige kompetenceregler.\nSpørgsmålet om indgåelse af aftale om forældremyndighed efter dansk ret kan f.eks. opstå, hvor forældremyndigheden over et barn, der har bopæl i udlandet, ønskes tillagt en person, der bor i Danmark, med henblik på, at barnet bosætter sig i Danmark. Selvom det er hensigten med forældremyndighedsaftalen, at barnet skal bo i Danmark, har barnet på det tidspunkt, hvor overførslen af forældremyndighed søges gennemført, ikke bopæl i Danmark. Der er derfor ikke kompetence til at behandle sagen i Danmark. Det er uden betydning for dette, om barnet på det tidspunkt, hvor anmodningen indgives, har midlertidigt ophold i Danmark, f.eks. på grundlag af turistvisum (se punkt 5.1.).\nForældrene må i stedet henvises til at søge forældremyndighedssagen behandlet i barnets bopælsland. Det gælder også situationer, hvor den forælder, der har forældremyndigheden over barnet alene, bor med barnet i udlandet og ønsker at etablere fælles forældremyndighed med den anden forælder, der bor i Danmark. Om anerkendelse af udenlandske forældremyndighedsafgørelser henvises til vejledning om anerkendelse af udenlandske afgørelser m.v. om forældremyndighed, der findes på www.ast.dk.\nForældrene har også mulighed for at anmode Statsforvaltningen om at overtage behandlingen af sagen efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 8-9 (se punkt 5.8).\nKompetencereglerne i retsplejeloven og Haagerbørnebeskyttelseskonventionen giver ikke parterne mulighed for at aftale, at en sag om forældremyndighed m.v. skal behandles i Danmark, selvom der efter kompetencereglerne ikke er kompetence til at behandle den her. Det gælder også, selvom der var kompetence til at få sagen behandlet i Danmark, da kompetenceaftalen blev indgået. Det afgørende for danske myndigheders kompetence er forholdene ved indgivelsen af anmodningen om forældremyndighed m.v. til Statsforvaltningen (se punkt 5.2.). Det indebærer bl.a., at en fælles ansøgning om forældremyndighed skal afvises, hvis betingelserne for at behandle den her i landet ikke er opfyldt. Der kan dog være mulighed for at overføre kompetencen til at behandle ansøgningen til Danmark efter Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 8-9 (se punkt 5.8.).\nSamtidig skal danske myndigheder ikke respektere en aftale om, at en sag om forældremyndighed m.v. skal behandles i et bestemt andet land (se TFA 1999.2VL og U2005. 2338). Selvom der er indgået en sådan aftale, kan sagen behandles her i landet, hvis der er kompetence til det efter kompetencereglerne.\nKonventionens artikel 8 og 9 giver mulighed for, at kompetencen til at behandle en bestemt sag om forældemyndighed m.v. i visse situationer kan overføres fra en kompetent myndighed i en kontraherende stat til en myndighed i en anden kontraherende stat, der ellers ikke ville have kompetence til at behandle sagen. Disse regler om kompetenceoverførsel er beskrevet i vejledning om anvendelsen af Haagerbørnebeskyttelseskonventionen i sager efter forældreansvarsloven.\n5.9. Litispendens – flere samtidigt verserende sager om forældremyndighed m.v.\nHvis der samtidig med en sag om forældremyndighed m.v. i Danmark verserer en sag om samme spørgsmål i udlandet, opstår spørgsmålet om, hvorvidt den udenlandske sag – hvis den er anlagt før den danske sag - skal have forrang for den danske sag. Har den udenlandske sag forrang for den danske sag, skal den danske sag vige for den udenlandske sag og afvises. I så fald vil den udenlandske sag have ”litispendensvirkning” i forhold til den danske sag (se note 9). Litispendens-reglerne beskrives i det følgende:\nEfter Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 13 skal en myndighed i en konventionsstat, der efter konventionens artikel 5-10 har kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v., afvise at behandle sagen, hvis der på det tidspunkt, hvor sagen blev indledt, allerede var indledt en tilsvarende sag i en anden kontraherende stat. Dette gælder dog kun, når der i denne anden stat var kompetence til at behandle den først anlagte sag efter konventionens artikel 5-10, da denne sag blev anlagt, og den anden sag stadig er under behandling.\nDet må antages, at bestemmelsen ikke finder anvendelse ved barnets flytning fra en konventionsstat til en anden konventionsstat (se punkt 5.2.1.).\nGøres det gældende, at sagen i Danmark skal afvises på grund af en tidligere anlagt sag om forældremyndighed m.v. i en anden kontraherende stat, skal Statsforvaltningen udsætte sagen på, at parterne fremlægger nærmere oplysninger om den udenlandske sag. Hvis den udenlandske sag skal tillægges litispendensvirkning, afviser Statsforvaltningen sagen (se punkt 8).\nDet antages endvidere, at der gælder en almindelig regel om litispendens i forældremyndighedssager, når der er anlagt en forældremyndighedssag i en stat, der har tiltrådt Europarådskonventionen af 1980, og der senere anlægges en tilsvarende sag i Danmark. Det skyldes, at forældremyndighedsafgørelser fra sådanne stater anerkendes i Danmark, hvis betingelserne i konventionen herfor er opfyldt. Se vejledning om anerkendelse af udenlandske afgørelser m.v. om forældremyndighed.\nFra retspraksis se TFA 2010.446/1V (U2010. 1744V): Verserende forældremyndighedssag i Italien forhindrede behandlingen af forældremyndighedssag i Danmark, også selvom anmodning om tilbagelevering af børnene til Italien (hvorfra de var blevet bortført til Danmark) var blevet afslået.\nGennem henvisningen i forældreansvarslovens § 46 til retsplejelovens § 448 f, stk. 4, reguleres Statsforvaltningens internationale kompetence også af artikel 8, 8 a og 9 i Den Nordiske Ægteskabskonvention (”Overenskomst mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige om ændring i konventionen mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indeholdende internationalprivatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål undertegnet i Stockholm den 6. februar 1931”, jf. bekendtgørelse (C) nr. 323 af 28. december 1931).\n”Stk. 1. I forbindelse med et spørgsmål om separation eller skilsmisse kan samme eller anden myndighed også behandle spørgsmål om midlertidig ophævelse af samlivet og deling af formuen. Der kan endvidere træffes afgørelse om forældremyndighed, barnets bopæl og samvær, såfremt\nStk. 3. I sager om forældremyndighed, barnets bopæl og samvær skal kompetencen efter stk. 1 og 2 udøves i overensstemmelse med Haag-konventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser, særlig dennes artikel 3 og 16. ”\n”Stk. 1. Indbringes et spørgsmål efter artikel 8 mellem de samme parter for kompetente myndigheder i forskellige kontraherende stater, skal den myndighed, ved hvilken sagen er blevet anlagt senere, på embeds vegne afvise sagen til fordel for den første myndighed. ”\n”Stk. 1. Ved de i artikel 8 nævnte afgørelser anvendes i hver kontraherende stat den dér gældende lov. ”\nDet bopælsbegreb, der anvendes i konventionen, er det samme, som anvendes i retsplejelovens § 448 f, dvs. sædvanligt opholdssted, jf. punkt 5.1.\nReglerne om danske myndigheders internationale kompetence til at behandle sager om faderskab afviger på flere punkter fra kompetencereglerne i relation til forældremyndighed m.v. En sag om faderskab, herunder afgivelse af omsorgs- og ansvarserklæring, kan således behandles i Danmark, selvom barnet ikke har bopæl her i landet.\nHvis Statsforvaltningen ikke mener, at den har international kompetence til at behandle en sag om forældremyndighed m.v., skal Statsforvaltningen afvise at behandle sagen. Statsforvaltningen skal træffe en begrundet afgørelse om afvisningen. Det skal fremgå af afgørelsen, at den enten kan indbringes for domstolene (se punkt 8.1.) eller kan påklages til Ankestyrelsen (se punkt 8.2.).\nEtablering af fælles forældremyndighed eller overførsel af forældremyndighed mod protest (§ 14).\nForældremyndighed ved forældremyndighedsindehaverens død (§ 15; indbringelse af sager efter § 15 for retten følger af § 37).\nHvis retten finder, at der er kompetence til at behandle sagen i Danmark, kan den hjemvise sagen til fornyet behandling i Statsforvaltningen.\nOm fremgangsmåden ved indbringelse af en sag for retten henvises til vejledning om forældremyndighed og barnets bopæl.\n8.2. Andre sager om forældremyndighed og barnets bopæl samt samværssager m.v.\nI de sager, hvor Statsforvaltningens materielle afgørelse om forældremyndighed m.v. efter lovens § 41, stk. 1, kan påklages til Ankestyrelsen, omfatter denne klageadgang også afgørelser om afvisning af at behandle en sag på grund af manglende international kompetence. Det drejer sig om følgende sagstyper:\nAfgørelse om midlertidig forældremyndighed eller bopæl for barnet under behandlingen af en sag om forældremyndighed eller bopæl (§ 26).\nEfter Haagerbørnebeskyttelseskonventionens artikel 15, stk. 1, afgøres sager om forældremyndighed m.v. efter loven i den stat, hvor sagen behandles (domsstaten), uanset hvor barnet eller dets forældre bor eller opholder sig. En sag om forældremyndighed m.v., der behandles af Statsforvaltningen eller en dansk domstol, skal således afgøres efter forældreansvarsloven. Konventionen giver ikke parterne mulighed for at aftale, at en sag om forældremyndighed m.v. skal afgøres efter et andet lands lov.\nEfter konventionens artikel 15, stk. 2, kan loven i en anden stat dog undtagelsesvist inddrages ved afgørelsen af en sag om forældremyndighed m.v. Dette forudsætter imidlertid, dels at det er påkrævet af hensyn til barnet, dels at sagen har en væsentlig tilknytning til den anden stat. Denne anden stat behøver ikke at have tilsluttet sig konventionen.\nFor Statsforvaltningen kan det f.eks. være relevant at overveje at inddrage en anden stats lovgivning, hvis der er søgt om en ændring af en afgørelse om forældreansvar fra en anden kontraherende stat, og den pågældende type af forældreansvar ikke er omfattet af forældreansvarsloven (se punkt 10). Dette kunne f.eks. opstå i en situation, hvor barnet efter den anden stats ret har mere end 2 forældreansvarsindehavere, f.eks. hvor bedste- eller stedforældre har del i forældreansvaret sammen med barnets forældre.\nSådanne sager bør afgøres efter de regler i forældreansvarsloven, som sagen mest naturligt hører til. Er der f.eks. søgt om en ændring af en kontraherende stats afgørelse om en bedsteforælders ret til orientering om barnet, må ansøgningen behandles efter en analogi af forældreansvarslovens § 23. Hvis det er påkrævet af hensyn til barnet, kan sagen dog afgøres efter loven i en anden stat, som sagen har en væsentlig tilknytning til, eller loven i denne stat kan inddrages i afgørelsen, jf. konventionens artikel 15, stk. 2, der er beskrevet i punkt 9.\ndirekte eller med bistand fra centralmyndigheden i sin egen stat anmode den pågældende anden myndighed om at overtage kompetencen til at træffe de beskyttelsesforanstaltninger, den anser for nødvendige, eller\nudsætte behandlingen af sagen og opfordre parterne til at indgive en sådan anmodning til myndigheden i den pågældende anden stat.\ndirekte eller med bistand fra centralmyndigheden i den pågældende stat anmode den kompetente myndighed i den kontraherende stat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, om at få tillagt kompetencen til at træffe de beskyttelsesforanstaltninger, de anser for nødvendige, eller\nopfordre parterne til at indgive en sådan anmodning til myndighederne i den kontraherende stat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted.\n§ 448 f. Sag om forældremyndighed eller barnets bopæl kan behandles her i riget, såfremt\n2) Sædvanligt opholdssted anvendes som den afgørende tilknytningsfaktor i de fleste konventioner udarbejdet under Haagerkonferencen om International Privatret samt i den civilretlige EU-lovgivning. Begrebet er imidlertid ikke defineret af hverken Haagerkonferencen eller i EU-lovgivningen. Det er en international retlig standard under stadig udvikling. Enhver anvendelse af begrebet må derfor ske i overensstemmelse med den til enhver tid gældende praksis på det pågældende retsområde. En international definition af sædvanligt opholdssted findes i Europarådets resolution om domicil og opholdssted. Efter resolutionen afgøres en persons sædvanlige opholdssted alene af faktuelle kriterier. Hensigten med opholdet har ikke afgørende betydning for bestemmelse af en persons sædvanlige opholdssted, men personens hensigt kan dog inddrages i vurderingen. Det er efter resolutionen muligt at have sædvanligt opholdssted i mere end én stat. Europarådets definition er formentlig dækkende for indholdet af begrebet sædvanligt opholdssted i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. Resolutionen er optrykt som bilag 4 i Betænkning nr. 1467/2005 om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der findes på familiestyrelsen.dk. Se om sædvanligt opholdssted – habitual residence – pkt. 3.3.1.2.3. i Betænkning nr. 1467/2005 om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der findes på www.ast.dk. Bopæl og sædvanligt opholdssted står i modsætning til domicil, der er det bopælsbegreb, der anvendes i separations- og skilsmissesager i dansk ret, jf. retsplejelovens § 448 c. Ved domicil forstås efter dansk ret den stat eller det territoriale område, hvor en person har bopæl eller ophold i den hensigt varigt at forblive der eller i det mindste uden hensigt til, at opholdet kun skal være rent midlertidigt.\n3) Den forklarende rapport til Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der findes på hcch.net, indeholder i punkt 42 følgende: ”Where the change of habitual residence of the child from one State to another occurs at a time when the authorities of the first habitual residence are seised of a request for a measure of protection, the question arises as to whether these authorities retain their competence to take this measure (perpetuatio fori) or whether the change of habitual residence deprives them ipso facto of this jurisdiction and obliges them to decline its exercise. The Commission rejected by a strong majority a proposal by the Australian, Irish, British and United States delegations favourable to the perpetuatio fori. Certain delegations explained their negative vote by their hostility to the very principle of perpetuatio fori in this field and wanted jurisdiction to change automatically in case of a change of habitual residence, while other delegations thought that it would be more simple or the Convention not to say anything on this subject thereby abandoning to the procedural law the decision on perpetuatio fori. The first opinion appeared to be the more exact in the case of a change of habitual residence from one Contracting State to another Contracting State. Indeed it is not acceptable that in such a situation, which is located entirely within the interior of the scope of application of the Convention, the determination of jurisdiction be left to the law of each of the contracting States. Moreover this solution is one which currently prevails for the interpretation of the Convention of 5 October 1961. On the other hand, in the case of a change of habitual residence from a Contracting State to a non-Contracting State, Article 5 ceases to be applicable from the time of the change of residence and nothing stands in the way of retention of jurisdiction, under the national law of procedure, by the authority of the Contracting State of the first habitual residence which has been seised of the matter, although the other Contracting States are not bound by the Convention to recognise the measures which may be taken by this authority. ”\n4) Se bemærkningerne til § 32 a i lov om forældremyndighed og samvær, der blev indsat i loven ved § 7, nr. 5, i Haagerbørnebeskyttelsesloven. En tilsvarende bestemmelse findes nu i forældreansvarslovens § 46: ”Forslaget indebærer, at det afgørende for danske myndigheders internationale kompetence i forældremyndighedssager er forholdene på tidspunktet for Statsforvaltningens modtagelse af sagen. Den omstændighed, at forholdene ændres under Statsforvaltningens behandling af en forældremyndighedssag, f.eks. at barnet flytter fra Danmark, medfører således ikke, at danske myndigheder mister kompetencen til at behandle sagen, hvis det ikke lykkes at finde en mindelig løsning på forældremyndighedsspørgsmålet, og Statsforvaltningen derfor – efter anmodning fra en af parterne – indbringer sagen for retten, jf. lovens § 30 b. Tilsvarende princip følger for domstolenes vedkommende af retsplejelovens § 235, jf. § 348. Indbringes sagen for retten, og finder retten, at der ved forældremyndighedssagens begyndelse i Statsforvaltningen ikke var international kompetence til at behandle den, vil retten kunne afvise sagen. ”\n5) Haagerkonventionen af 1980 – Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser i dansk ret – findes i bekendtgørelse (C) nr. 110 af 21. december 1991. Europarådskonventionen af 1980 – Den europæiske konvention af 20. maj 1980 om anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed – findes i bekendtgørelse (C) nr. 103 af 17. oktober 1991).\n6) Repræsentantordningen blev indført ved lov nr. 60 af 29. januar 2003 om ændring af udlændingeloven og integrationsloven (Behandlingen af sager vedrørende uledsagede mindreårige asylansøgere). Ordningen er beskrevet nærmere i cirkulæreskrivelse 26. marts 2003 om udpegning af repræsentanter for uledsagede mindreårige asylansøgere.\n7) Konventionens artikel 12 vedrører også kompetence til at behandle hastende sager, men da den kun omfatter afgørelser ”med territorial virkning”, har den næppe praktisk betydning i sager om forældremyndighed m.v.\n8) U2007. 314 viser, at stiltiende accept af kompetence i form af manglende protest mod behandlingen af en sag ikke etablerer kompetence til at behandle en skilsmissesag. Tilsvarende må antages at gælde i sager om forældremyndighed m.v.\n9) Se om litispendens pkt. 3.3.2.4. i Betænkning nr. 1467/2005 om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der findes på www.ast.dk.\nSeneste ændring: 04/2-2016