Svin får mere antibiotika trods gule kort for medicinsløseri - PDF\nSvin får mere antibiotika trods gule kort for medicinsløseri\nDownload "Svin får mere antibiotika trods gule kort for medicinsløseri"\n1 NY PORTRÆTBOG Manden bag Apples design SIDE SIGNALFORBEDRING Grøn bølge på vej til København SIDE 4-5 POLSK TRAUME GENÅBNET Hvorfor styrtede præsidenten? SIDE 6 8 Siden februar 2014 ing.dk NYE KØRETØJER PÅ VEJ TIL MÅNEN Apollos rover er stadig ikke overgået. Men flere missioner er på vej for at køre på Månen. SIDE 11 Foto: NASA Svin får mere antibiotika trods gule kort for medicinsløseri Antibiotikaforbruget i svinestaldene er steget støt, efter at en ny ordning gav et kortvarigt fald. Eksperter kræver skrappere sanktioner. BIOTEK Af Helle Maigaard Erhardsen 250 NYE JOB JOBFINDER SIDE 14 Risikoen for at få tildelt et gult kort, hvis man som svineproducent giver sine grise for meget antibiotika, har ifølge eksperter ikke været nok til at nedbringe forbruget. Efter et kort fald er det nemlig de seneste tre år steget, så det er på vej mod samme niveau, som da Fødevarestyrelsen indførte ordningen i 2010.»Svineproducenterne fandt vel ud af, at sanktionerne ikke var så faretruende, så de godt kunne skrue forbruget op igen,«lyder et bud på en forklaring fra forskningsleder og overlæge på Odense Universitetshospital Hans Jørn Kolmos. Overforbrug af antibiotika i svineproduktionen medvirker til udvikling af resistente bakterier, som kan overføres til mennesker gennem fødevarer eller ved direkte smitte fra dyr. Derfor var det en succes, da gult kort-ordningen fik forbruget af antibiotika til at dykke fra 103 ton i 2009 til 81 ton i Men siden er det altså steget igen til 90,6 ton i Også professor ved DTU Fødevareinstituttets afdeling for epidemiologi Frank Aarestrup ærgrer sig over, at skræmmeeffekten ikke varede ved.»hvis man virkelig var interesseret i at ændre vanerne omkring antibiotikaforbrug, skulle man have indført klare økonomiske sanktioner,«mener Frank Aarestrup. Ved tildeling af gult kort får landmanden ni måneder til at sænke antibiotikaforbruget. Hvis ikke det sker, kan Fødevarestyrelsen bl.a. kræve, at svineproducenten selv betaler for besøg af en uvildig dyrlæge, der skal rådgive om behandling og management i besætningen. Problemet med det voksende forbrug forstærkes yderligere af, at det er forbruget af de farligste typer antibiotika, der er vokset mest. Forbruget af de såkaldt bredspektrede typer er nemlig de seneste tre år vokset mere end dobbelt så meget som forbruget af smalspektrede antibiotika. De bredspektrede typer angriber flere eller samtlige bakterier i tarmen og giver på den måde plads til, at de tilbageværende resistente bakterier kan udbrede sig. Omvendt går de smal spektrede typer kun efter specifikke bakterier og er derfor ikke nær så resistensskabende. Poul Bækbo, der er chef for den veterinære forskningsafdeling ved Videncenter for Svineproduktion under Landbrug & Fødevarer, er heller ikke glad for, at forbruget af antibiotika i branchen vokser igen. Stigningen har dog en helt naturlig forklaring, mener han:»vores praktiserende medlemmer indberettede, at det nedsatte forbrug simpelthen gav for mange syge dyr, og derfor skyldes stigningen i de efterfølgende år, at man rettede forbruget ind efter behovet,«siger han. Indberetningerne er dog ifølge Poul Bækbo foregået mundtligt fra både dyrlæger og svineproducenter, så det har ikke været muligt for Ingeniøren at se dokumentation for væksten i sygdomstilfælde. Trods stigningen i anti biotikaforbruget fastholder Poul Bækbo, at gult kort-ordningen virker efter hensigten:»vi overholder stadig regeringens målsætning om en 10 procents reduktion i forbruget i forhold til 2009,«siger han og henviser til, at fødevareminister Dan Jørgensen (S) i sidste måned roste erhvervet for dets indsats. Siden indførelsen i 2010 har Fødevarestyrelsen udstedt gule kort til 90 besætninger, hvoraf 2 indtil videre ikke har formået at nedbringe forbruget. j LÆS SIDE 4-5\n2 2 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 INGENIØREN Salg af Nets: Vi har for længst mistet datakontrollen LEDER Af Arne Steinmark Chefredaktør PANIKKEN BREDER sig med salget af Nets, der driver dankortsystemet. Udsigten til, at selskabet kommer på udenlandske hænder, får bekymring og mistillid til at sprede sig som en steppebrand i fløjpartier og befolkning, der stadig har det dumpe ekko fra Goldman Sachs erhvervelse af aktieposter i energiselskabet Dong ringende i ørerne. Men denne pludselige opstandelse over og interesse for, hvem der kan se vores data, er alt for sen og lidt hysterisk. NETS ER ALLEREDE på private hænder. Alle Visa-transaktionerne betror vi i forvejen til et amerikansk selskab. Og de allermest personfølsomme data, dem, som det offentlige opbevarer om os, ligger også hos private selskaber i dag. Det oprinde ligt offentligt ejede Datacentralen blev for snart 20 år siden solgt til amerikanske CSC, der blandt andet styrer cpr-registeret. Det gamle Kommunedata er i dag det private KMD. Begge selskaber benytter underleverandører, herunder IBM. Vi har længe levet fint med, at de administrerer vores data betryggende. Sådan er det også med Nets uanset ejerskabet. IMIDLERTID DOKUMENTERER Edward Snowdens afsløringer, at vi slet ikke har gjort os klart, hvor tilgængelige vores data er uanset jura og kontrolforanstaltninger. Eksperter vidste, at vores data i et vist omfang blev opsnappet. Men alle er overraskede over omfanget, der ikke kun vedrørte oplysninger om sikkerhed, men også industrispionage med mere. Det ligner derfor et grundvilkår, at det i dag er muligt for stater, virksomheder og skrupelløse skurke at overvåge, misbruge, mine og samkøre vores flygtige digitale spor med vores mest intime data. At forestille sig, at Digitaliseringsstyrelsen har kontrollen med jura og aftaler, er en illusion. DEN SMERTELIGE erkendelse er nået til Frankrig og Tyskland. De vil regulere anvendelsen af internettet som et nationalt net, så servere med tyske hjemmesider forbliver på tysk jord, og datatrafik kun må routes inden for grænserne. Al den stund, europæiske efterretningstjenester har spillet en aktiv rolle i Det ligner derfor et grundvilkår, at stater, virksomheder og skrupelløse skurke kan overvåge, misbruge, og samkøre de digitale spor med vores mest intime data. forhold til vores amerikanske allierede i NSA, er det dog svært at se, at det vil skabe større ro om personfølsomme data. Dertil er man nok altid tæt på en åben bagdør i den underliggende hardware. DET KAN man også tænke over i relation til kinesiske Huawei, som skal bygge nyt mobilnetværk herhjemme. Bekymringen for, at kineserne, trods forsikringer om det modsatte, lytter med, har fået Sydkorea til at eliminere centrale Huawei-routere i infrastrukturen. DET ER PÅ TIDE med en revision af den strenge registerlovgivning, så den bliver tidssvarende for ordentlige danske virksomheder og samtidig mulig at håndhæve. Og så skal vi diskutere nødvendigheden af kvantekryptering af de mest følsomme oplysninger. Alternativet med at opbygge en national infrastruktur med egen hardware og software er for radikalt. Prisen herfor, hvis vi overhovedet evner det, bliver astronomisk og afkobler os den globale udvikling, som vores lille ressourcesvage land har brug for at udnytte. Vi må derfor lære at leve med, at det eneste, vi kan have tillid til, er, at oplysninger, der kan aflyttes, bliver aflyttet. j UGENS SATIRE: DIGITALE MEDIER SPØRG LÆSERNE PÅ ING.DK Hvordan sparer vi flest penge på fjernvarme? Gunnar Hansen skriver: Vores hus har fjernvarme (gulvvarme overalt). Vi afregner i kwh, men får en straf i kr., når vi ikke køler fjernvarmevandet nok ned. I teknikrummet kan vi via en termostat regulere anlæggets temperatur. I alle rum sidder der trådløse termostater, som kan indstilles til den ønskede rumtemperatur. Hvordan får vi minimeret straffen for dårlig nedkøling? Læserne på ing.dk svarer: end andre, det kan du finjustere på gulvvarmefordeleren, som oftes råder over justerskruer på retursiden. Dem benytter du til at skabe ens hydrauliske forhold i hver kreds. Du reducerer flowet på de kredse, som giver for meget varme. Derefter kan du tage dine rumtermostater i brug igen. ( ) Grundlæggende undrer det mig, at du med gulvvarme ikke opnår tilstrækkelig afkøling af fjernvarmevandet. ipattebørn 78 procent af danske børn under to år bruger digitale medier som smartphones og tablets i hjemmet, viser undersøgelse. Der er sket en eksplosiv udvikling de seneste tre år, mener forsker. >> Se flere på ing.dk/satire NILS PETER ASTRUPGAARD: Hvis man kun har gulvvarme, så ville jeg se mig om efter en termostat til regulering af udløbstemperaturen fra hvert gulvvarmeafsnit, for udløbstemperaturen kan hurtigt blive for høj, hvis rumtermostaten kalder på mere varme og bare åbner for indløbstermostaten, hvorved vandet hurtigt kommer igennem gulvet uden at blive kølet tilstrækkeligt. Hvis man vil undgå at udskifte termostater til udløbstermostater, så vil jeg regulere de i dag værende indløbstermostater, så de ikke kan åbne så meget, som de kan ved installationen. JØRGEN SØRENSEN: Den optimale indstilling finder du, hvis du lader dine rumtermostater køre for fuld åbning og derefter finder den fremløbstemperatur, som giver tilstrækkelig varme i dine rum. Sandsynligvis vil enkelte rum blive varmere FLEMMING SØ- RENSEN: Det er desværre et meget udbredt problem med gulvvarme, at den ikke kan afkøle fornuftigt. Det skyldes normalt, at vandmængde begrænserne ikke er indstillet overhovedet. Metoden, som Jørgen beskriver, er o.k. Er det forresten direkte eller indirekte fjernvarme du har installeret? Ud over gulvvarmen kan dit varmtvandsanlæg også være en medvirkende årsag. Hvorledes ser den del ud? NILS PETER ASTRUPGAARD: ( ) Suppler eventuelt gulvvarmen med radiatorer. Det er den ultimative måde at gøre det på, hvilket jeg har valgt i mit hus.det er absolut også det dyreste i anlæg. j >> Læs hele tråden på: bit.ly/1bhap9a Spørg selv de andre læsere, og byd ind med svar på deres spørgsmål, på ing.dk/scientariet Telefon Ansv. chefredaktør: Arne R. Steinmark Redaktionschefer: Trine Reitz Bjerregaard, ing.dk, og Henning Mølsted, Redaktører: Nanna Skytte, designchef, Magnus Bredsdorff, redaktør, ing.dk, Daniel Bergsagel, redaktør, version2.dk Kronikker: Tips og pressemeddelelser: Abonnement og adresse ændringer: telefon , Abonnementspriser: 1 år: kr. ½ år: kr. Annoncer: Chefkonsulent Kåre Eliasen, telefon Navnestof: Produktnyheder: Jobannoncer: Chefkonsulent Thomas Ellekjær Hansen, telefon , fax Tryk: Dansk Avistryk, ISSN-nr: Samlet oplag: eksemplarer (Dansk Oplagskontrol, 1. halvår 2013) Synspunkter i artikler, ledere og indlæg kan ikke betragtes som udtryk for IDAs holdning. Redaktionelt materiale kan med tilladelse genoptrykkes til andre formål. Henvendelse til Søren Rask Petersen, telefon Udgiver: Mediehuset Ingeniøren A/S, Trekronergade 26, 2500 Valby. Telefon , fax Mediehuset Ingeniøren A/S er ejet af Ingeniørforeningen, IDA, (2/3) samt pensionskasserne DIP og ISP (1/3). Administrerende Direktør: Arne R. Steinmark\n3 alle taler om vejret (vi forsøger at gøre noget ved det) Gør byen levende med blå og grønne løsninger. Vi er ingeniører, designere og rådgivere og skaber bæredygtige helhedsløsninger inden for byggeri, transport, miljø, energi, olie & gas og management consulting.\n4 4 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 SAMFUND Vi fylder heller ikke antibiotika i saftevandet til samtlige børnehavebørn, fordi et enkelt barn er sygt og risikerer at smitte de andre. Hans Jørn Kolmos, overlæge, Odense Universitetshospital Skal raske svin have medicin? Lys, luft og plads i stalden kan sænke forbruget af antibiotika til svin, viser forsøg. Men med den nuværende produktivitet er flokmedicinering nødvendig, mener dyrlæger og landbrug. BIOTEK Af Helle Maigaard Erhardsen 76 procent af det samlede antibiotikaforbrug til dyr i Danmark går til svin sidste år over 90 ton. Det er for meget, og stofferne bliver brugt forkert, mener flere eksperter: Antibiotikaforbruget fører til antibiotikaresistente bakterier, der gør det vanskeligere og dyrere for sundhedsvæsnet at behandle sygdomme hos mennesker.»en stigende del af de resistente bakterier, vi finder, er relateret til det høje antibiotikaforbrug i landbruget,«fastslår professor og forskningsleder ved DTU Fødevareinstituttet Frank Aarestrup, der forsker i sammenhængen mellem antibiotikaforbruget til dyr og de sundhedsmæssige konsekvenser for mennesker. For at begrænse forbruget, der i 2009 var nået op på 103 ton, indførte daværende fødevareminister Mette Gjerskov (S) i 2010, at svineproducenter kan få et gult kort og blive udsat for sanktioner, hvis de ikke overholder Fødevarestyrelsens grænser for acceptabelt antibiotikaforbrug. Allerede året efter var forbruget faldet til 81 ton, men siden er kurven gået opad igen, og forbruget nærmer sig nu niveauet før gult kort-ordningen. Ifølge Poul Bækbo, der er afdelingschef ved Videncenter for Svineproduktion under Landbrug & Fødevarer, skyldes det, at det lave forbrug førte til underbehandling og flere sygdomstilfælde:»derfor går det ikke at skære så langt ned på forbruget, hvis vi skal opretholde svineproduktionen, som den er i dag,«siger han. Det har imidlertid ikke været muligt for Ingeniøren at se dokumentation for de flere sygdomstilfælde, da indberetningerne fra praktiserende dyrlæger og landmænd ifølge Poul Bækbo foregik mundtligt til Videncenter for Svineproduktion. Bredspektret stiger mest Antibiotika er dog mange ting. De smalspektrede af slagsen, såsom penicillin, virker ved at bekæmpe specifikke bakterier og lader resten af bakteriefloraen i tarmen være en flora, som bidrager til at holde de resistente bakterier nede. Forbruget i svin af denne type steg fra med 6 procent. De bredspektrede, derimod, udrydder flere eller alle slags bakterier i tarmen på en gang, hvilket giver resistente bakterier optimale forhold i tarmen til at brede sig. Forbruget af denne type antibiotika i svineproduktionen steg fra med hele 14 procent. Særligt det bredspektrede stof Tetracyklin, der sidste år udgjorde en tredjedel af det samlede antibiotikaforbrug til svin, bekymrer Hans Jørn Kolmos, der er overlæge ved Odense Universitetshospital:»Tetracyklin er særlig farligt, fordi det giver plads til udbredelsen af både MRSA og ESBL-producerende colibakterier (to typer antibiotikaresistente bakterier, red.),«siger han. Kristian Viekilde, der er formand for sektionen vedrørende svin hos Den Danske Dyrlægeforening, forklarer den udbredte anvendelse af Tetracyklin i svineproduktionen med, at det er et billigt produkt, der virker mod de bakterier, som giver anledning til især diarré. Og så er det nemt for landmanden at bruge, da det kan blandes direkte i drikkevandet eller foderet og dermed bruges til flokmedicinering. Både raske og syge dyr medicineres Netop flokmedicinering altså behandling af både syge og raske dyr i en flok er blevet kritiseret i debatten om resistens, men princippet forsvares både af Den Danske Dyrlægeforening og svinebranchens Videncenter for Svineproduktion. De betegner det som den fagligt korrekte og mest effektive behandling i en produktion, hvor mange dyr står tæt under samme tag. Poul Bækbo sammenligner problematikken med, hvor hurtigt en enkelt snotnæse i en børnehave kan brede sig til resten af børnene. Men det er ingen undskyldning for at medicinere hele flokken, mener Hans Jørn Kolmos:»Vi fylder heller ikke antibiotika i saftevandet til samtlige børnehavebørn, fordi et enkelt barn er sygt og risikerer at smitte de andre.«poul Bækbo medgiver, at man nok begrænser smitte i børnehaver ved at holde det syge barn hjemme, ligesom sygestier til grise kan adskille syge fra raske. Forskellen er bare ifølge ham, at der ikke er Trimmede signaler vil spare København for Københavns titusindvis af pendlere har nu udsigt til færre forsinkelser på vej til og fra arbejde på grund af røde eller sorte trafiklys. TRAFIKREGULERING Af Birgitte Marfelt Københavns nedslidte og teknologisk forældede signalsystem har de senere år skabt trafikkaos. Signalerne er gået i rødt, og trafikken har sneglet sig af sted. Men om et år har samtlige 365 signalregulerede kryds fået nye trafiksignaler og moderne styresystemer. I dag er trimningen godt og vel halvvejs. Nu har knap 200 af byens trafikregulerede kryds i hele Indre By og langs alle de vigtigste hovedfærdselsårer gennem byen fået helt nye eller opgraderede styrecomputere og er koblet op på et state-ofthe-art overvågningssystem, 33 millioner er brugt, og trafikken har fået et andet glid. Hvor meget tid trafikanterne vinder, når moderniseringen er helt gennemført, ved kommunen reelt ikke. Den i alt 50 millioner kroner store investering i et moderne signalsystem har været drevet af en grundlæggende nødvendighed af at skrotte en 40 år gammel teknologi. Rød i stedet for grøn bølge Hidtil har det kunnet tage flere dage at reparere et defekt trafiksignal, ofte fordi kommunen måtte indforskrive udenlandske teknikere, der stadig besad den nødvendige specialviden. På et tidspunkt var 100 lyssignaler for eksempel uden kontakt med den centrale trafikserver og trafiksignalerne ude af sync med hinanden. Uden synkronisering i en uge eller to lavede signalerne rød i stedet for grøn bølge. Men alt det er ved at være en saga blot. I dag kunne problemet have været løst på fem minutter på en computer med et af de nye styreapparater. Kommunens miljøudvalg har netop frigivet de resterende 17 millioner kroner, der også vil gøre det muligt at koble alle trafiksignaler op på en helt ny overvågningscentral. Det vil give kommunen et hurtigt overblik og mulighed for øjeblikkelig reparation af de lyssignaler, der går i sort.»alt for mange cyklister, bilister og trafikpassagerer har de senere år oplevet at sidde fast i lange køer, fordi sidste holdbarhedsdato på kommunens trafiksignaler for længst var overskredet. Nu kan Alle vores investeringer ligger inden for Trængselskommissionens anbefalinger af via lyssignaler og intelligent trafikstyring at afvikle trafikken bedre. Morten Kabell (Enh), teknik- og miljøborgmester, København pendlerne se frem til færre ubehagelige overraskelser i form af uventede forsinkelser på vej til og fra arbejde,«siger teknik- og miljøborgmester Morten Kabell (Enh). Et skridt mod intelligens På få timer skal trafikken nu kunne komme op at køre igen. Men de nye trafiksignaler og overvågningscentralen gør det også langt nemmere og billigere at indføre intelligent trafikstyring, ITS, og få den københavnske trafik til at flyde bedre ved for eksempel at ændre på signalernes røde og grønne perioder, når trafikken ændrer sig på grund af vejarbejder, større uheld eller arrangementer, der kræver afspærring af nogle veje, sådan som Trængselskommissionen har anbefalet, minder Morten Kabell om:\n5 Ingeniøren 1. sektion 21. februar Arkivfoto: Polfoto ANTIBIOTIKAFORBRUG I SVINEPRODUKTIONEN DET SAMLEDE FORBRUG ER SIDEN 2011 STEGET MED 11 PROCENT, efter at gult kort-ordningen i 2010 havde skabt et fald. Forbruget af bredspektrede antibiotika, som er særligt resistensskabende, er steget 14 procent, mens forbruget af smalspektrede er steget 6 procent. Opgøres forbruget per dyr (DADD), er udviklingen ifølge seneste Danmap-rapport den samme. Aktivt stof, kg Kilde: VetStat Grafik: LGJ Samlet forbrug Bredspektrede antibiotika Smalspektrede antibiotika KORT NYT FRA ING.DK Mål og del din bredbåndshastighed IT Den længe ventede opgradering af Erhvervsstyrelsens bredbåndsmåler er nu færdig. Dermed er det på bredbaandsmaaleren.dk muligt dels at tjekke sin egen hastighed, dels andres målinger af både hastighed, udbyder og teknologi. Bredbåndsmåleren giver også muligheder for at se gennemsnitshastigheder på postnummerniveau.»de nye muligheder for brugerinddragelse og de nye funktioner på bredbåndsmåleren skaber mulighed for et bedre overblik over de faktisk målte hastigheder både i lokalområdet, på regionalt niveau og på landsplan. Et bedre overblik giver forbrugerne bedre mulighed for at træffe et oplyst valg om deres bredbåndsabonnement«, siger kontorchef i Erhvervsstyrelsen Adrian Wessel. Internethastigheder landet rundt er en tilbagevendende diskussion, for mange steder oplever borgere og virksomheder, at deres bredbåndsforbindelse er helt til rotterne. Omvendt vurderer Erhvervsstyrelsen i seneste kortlægning af danskernes bredbånd, at 99,9 procent af danskerne kan få mindst 2 megabit/s downstream. j af LÆS HELE ARTIKLEN PÅ version2.dk staldpersonale nok til altid at kunne finde de syge dyr og isolere dem:»der er mange dyr i en besætning at skulle overskue. I en moderne svineproduktion er der ikke 3 pædagoger for hver 20 børn, som der er i en vuggestue,«siger han. Lys og luft kan hjælpe Mette Vaarst er dyrlæge og seniorforsker ved Institut for Husdyrvidenskab på Aarhus Universitet. Hun mener, at hele debatten om at flokmedicinere eller enkeltbehandle dyr skygger for at løse det grundlæggende problem, som hun mener er selve produktionsformen. Det ville ikke være noget godt råd til en landmand, der på lovlig vis lige har investeret i et nyt, stort staldanlæg, at han burde lukke sine svin ud i skoven. Kristian Viekilde, formand for sektionen vedrørende svin, Den Danske Dyrlægeforening»Vi har skabt en produktionsform, som presser og stresser dyrene unaturligt meget, og det gør dem syge. De vokser hurtigt eller skal producere meget, og mange dyr går tæt sammen, bare for at nævne nogle af faktorerne,«forklarer hun. Hun henviser til et dansk projekt, hvor det i løbet af et år lykkedes de deltagende kvægproducenter at halvere antibiotikaforbruget, uden at sygdomsniveauet steg.»det vigtigste, de gjorde, var at give dyrene mere lys, luft og plads, bedre hygiejne og staldforhold, som ikke gav så meget stress,«siger Mette Vaarst. Kristian Viekilde er heller ikke i tvivl om, at mere lys og luft ville gavne sundheden blandt grisene. Men han mener ikke, at de danske svinedyrlæger svigter deres patienter svinene ved ikke at ordinere frisk luft og plads frem for antibiotika:»vi gør, hvad der er bedst for dyrene i den produktionsform, som vi tilser. Det ville ikke være noget godt råd til en landmand, der på lovlig vis lige har investeret i et nyt, stort staldanlæg, at han burde lukke sine svin ud i skoven. Det er et helt urealistisk scenarie,«siger Kristian Viekilde. j Minister: Råstoffer kan bære Grønland RÅSTOFFER Selvom Grønland undervejs trækker penge ud af sin endnu ikke etablerede oliefond for at kompensere for et manglende bloktilskud fra Danmark, vil fonden i 2060 rumme mere end 435 milliarder kroner. Det fastslår landets erhvervs- og råstofminister, Jens-Erik Kirkegaard, overraskende i en pressemeddelelse, på trods af at en stor tværvidenskabelig undersøgelse har slået fast, at det er Selvstyrets olie- og mineralstrategi er uændret efter Minik Rosings advarsler. Jens-Erik Kirkegaard, erhvervs- og råstofminister, Grønland helt usandsynligt, at de hårde mineraler kan bære Grønlands økonomi. Med samfundets nuværende offentlige serviceniveau og niveau for bloktilskud opererer Grønland med et gennemsnitligt årligt hul i statskassen på 800 millioner kroner, fastslog ekspertudvalget med geologiprofessor Minik Rosing som formand. Ikke desto mindre vurderer Jens-Erik Kirkegaard, at landet i 2060 vil råde over en 435 milliarder kroner stor oliefond, selv uden dansk bloktilskud. Råstofministeren siger, at selvstyrets olie- og mineralstrategi er uændret efter Minik Rosings advarsler til Grønland om at tro for meget på et råstofeventyr. j bim LÆS HELE ARTIKLEN PÅ ing.dk ton CO 2»København investerer massivt i forbedringer af trafikken i disse år. Alle vores investeringer ligger inden fortrængselskommissionens anbefalinger af via lyssignaler og intelligent trafikstyring at afvikle trafikken i byen bedre og gøre det muligt at prioritere fremkommeligheden for cyklister og buspassagerer.«desuden bliver alle glødepærer erstattet med LED-teknologi. Når hele systemfornyelsen er gennemført, forventer kommunen med et slag på tasken, at trafikkens årlige CO 2 -udslip vil være nedbragt med ton. I april lægger Teknik- og Miljøforvaltningen sit forslag til en trafikledelsesplan frem og måneden efter et forslag til konkretisering af ITS-projekter. j KØBENHAVN UDSKIFTER TRAFIKSIGNALER Efter planen vil fornyelsen af Københavns trafiklys være gennemført i løbet af i år. Afsluttet februar 2014 Forventes afsluttet i 2014 Amerikanske forskere til EU: Træpiller er fejlstyret klimapolitik ENERGI Som videnskabsfolk og bekymrede borgere beder vi Dem gen overveje de politiske tiltag, der driver efterspørgslen på træpiller. Vi henstiller til Dem hurtigt at tage affære for at modvirke de skadelige indvirkninger på klima og biodiversitet. Sådan lyder opfordringen fra 40 amerikanske forskere, der i august sendte et brev til EU-Kommissionen. I dag er bekymringen blot vokset, lyder det fra en af forskerne, Robert Peet, der er professor ved afdelingen for biologi på University of North Carolina. Intet godt er sket på de seneste måneder, og jeg er nu mere bekymret, end jeg var før, skriver Robert Peet i en mail til Ingeniøren. Chefforsker på det private Climate Institute i Washington DC Michael Mac- Cracken er også stadig bekymret for udviklingen og mener ikke, at skovene i DET SYDØSTLIGE USA blev i 2012 verdens største eksportør af træpiller. det sydøstlige USA kan drives bæredygtigt, hvis efterspørgslen fortsat stiger. Han er især bekymret for, om skovene kan reetablere sig under kommende klimaforandringer, og så hellere, at Europa fokuserede på at skaffe biomasse ved brug af halm eller græs. j thd LÆS HELE ARTIKLEN PÅ ing.dk\n6 6 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 SAMFUND Hvis du ser et uheld, hvor der allerede er folk til stede for at hjælpe, vil du sikkert køre videre. Men ser du, at hjælperne kun gør tingene værre, så stopper du op for at gøre det rigtige. Glenn Jørgensen, civilingeniør NYE BEREGNINGER ANFÆGTER DEN OFFICIELLE FORKLARING PÅ POLSK FLYSTYRT I RUSLAND I Flyet styrter til jorden med bunden i vejret, og alle 96 personer om bord omkommer. Xxxxxx xx DE RUSSISKE MYNDIGHEDERS FORKLARING De russiske myndigheder forklarer flystyrtet med, at piloten trak flyet op for sent og ramte et birketræ, der rev et stykke af vingen af. Det fik flyet til at krænge mod venstre og styrte ned tæt ved landingsbanen i Smolensk-lufthavnen. 2. Flyet krænger voldsomt mod venstre og flyver i en vinkel på 90 grader langs jorden. 70 meter før styrtet ryger al strøm i flyet af uforklarlige årsager. Afstand mellem birketræ og nedstyrtningsområde: 340 meter 1. I tæt lokal-tåge med sigtbarhed på 400 meter rammer flyet tæt ved jorden et birketræ i 5 meters højde. Et stykke af vingespidsen på 5,5 meter bliver revet af. Rul af fly, grader Distance, meter Tab af 5,5 m -30 vingedel Tab af 9,5 m vingedel Sorte boks-data Nedstyrtning 3. Flyet foretager en venstrerulning til 130 grader og styrter til jorden i en hældning på 15 grader. Andet stykke af vingen tabes. 2. vingedel ødelægges 1. vingedel ødelægges Første stykke af vingespidsen på 5,5 meter tabes. Beregninger af rulningen af flyet som funktion af afstanden efter vingetabet under to forskellige antagelser (5,5m hhv. 9,5m vingetab). Kun et samlet vingetab på 8,5-10,5 m (2 vingetab) passer med data fra flyets sorte boks. GLENN JØRGENSENS TEORI Ifølge aerodynamiske beregninger foretaget af den danske ingeniør Glenn Jørgensen må flyet have været i mindst 30 meters højde, da det mistede den første del af venstre vingespids, hvis de skulle kunne nå nedstyrtningområdet 340 meter længere fremme. Flyet kan derfor ikke have haft kontakt med birketræet på jorden, og ødelæggelserne i vingerne kan sandsynligvis være forårsaget af eksplosioner. 2. Yderligere 3-5 meter af venstre vinge tabes. Birketræ 1. Flyet mister venstre vingespids i 30 meters højde. Den 10. april 2010 lettede præsidentens fly fra Warszawa med kurs mod Smolensk i Rusland. Polen Warzawa Rusland Smolensk Satellitfoto af nedstyrtningsområdet V N S Ø Fund af inderdele fra venstre vinge Rester af vingespidsen blev fundet 111 m fra birketræet. Hvis den officielle forklaring om, at venstre vinge ramte birketræet, var rigtig, burde vingen være fundet 12 m fra træet, mener Glenn Jørgensen. Birketræ Kilde: Glenn Jørgensen Grafik: Martin Kirchgässner Dansk ingeniør afviser forklaring på polsk flyulykke Et birketræ kan ikke være årsag til det havari under landingen, som den polske præsidents fly kom ud for i Rusland for fire år siden, mener dansk civilingeniør. FLYULYKKE Af Jens Ramskov En dansk civilingeniørs beregninger har vakt stor opsigt i forbindelse med et nationalt traume i Polen. 10. april 2010 forulykkede et polsk regeringsfly under landing ved Smolensk i Rusland. Alle 96 personer om bord, inklusive præsident Lech Kaczynski, omkom. Ansporet af viljen til at finde den rigtige forklaring har danske Glenn Jørgensen flere gange deltaget i konferencer om flyulykken i Polen, han har kommunikeret med Polens førende ekspert inden for flyulykker, og i slutningen af januar deltog han i en høring i det polske parlament. Når hans analyse vækker stort postyr, skyldes det, at den understøtter formodninger om, at ulykken ikke var et uheld, men et attentat. Glenn Jørgensen siger til Ingeniøren, at hans analyse ikke påviser en årsag til flystyrtet, kun at det ikke kan have fundet sted som angivet af havarikommissionen. Han afviser dog ikke tanker om et attentat og et komplot.»hvis jeg skulle have fået til opgave at designe et attentat mod flyet med besked om, at det skulle ligne et hændeligt uheld så meget som muligt, så havde jeg gjort det med eksplosioner i lav højde,«siger han. Ulykken blev undersøgt af en russisk havarikommission, der i januar 2011 forklarede, at flyet under indflyvningen havde ramt et birketræ i en højde af 5 meter, som slog 5,5 meter af venstre vinge. Dræbt af 100 g Det asymmetriske løft, som flyet derefter var udsat for, fik det til foretage en venstrerulning. I løbet af fem sekunder var det vendt rundt i luften. Resterne af den venstre vinge ramte jorden først, derefter gik næsen i jorden med det resultat, at alle om bord blev udsat for en kraftpåvirkning på over 100 g, hvorved de døde øjeblikkeligt. En officiel polsk rapport fra juli 2011 placerede et medansvar hos de russiske flykontrollører, men accepterede forklaringen om birketræet. Mange polakker mener dog, at den russiske involvering i ulykken var meget mere aktiv end som så. Denne opfattelse deles af Wieslaw Binienda fra University of Akron i Ohio, USA, som også er redaktør for tidsskriftet Journal of Aerospace Engineering. Hans beregninger viser, at hvis flyet skulle have ramt træet, ville vingen have skåret det over som en kniv. Der ville kun være mindre skader på vingekanten. Hans analyser viser også, at såfremt vingespidsen skulle være faldet af i en højde af 5 meter, ville den ramme jorden 12 meter efter. Rent faktisk blev vingen fundet 111 meter fra birketræet. Binienda konkluderer, at vingen mest sandsynligt blev separeret i en højde af 26 meter, 69 meter efter birketræet. Andre med teknisk ekspertise har interesseret sig for ulykken, men stort set ingen ikke-polakker med Glenn Jørgensen som en undtagelse. Han har med grundighed fundet data frem fra rapporter og regnet løs med velkendte formler fra aerodynamikken. Han har desuden indkøbt satellitfotos, der viser marksporene ved ulykken. Skønsmæssigt 500 timers arbejde senere er han enig med Binienda i, at birketræsforklaringen er forkert. Glenn Jørgensen fremhæver, at flyets instrumenter viser, at det under landingen to gange kort tid efter hinanden blev udsat for tab af løft. Det indikerer, at ca. 5,5 meter af vingen først brækkede i en højde af ca. 30 meter over Jorden, sidenhen brækkede yderligere 3-5 meter af.»kun disse antagelser om yderligere vingetab er konsistente med data fra flyets sorte bokse og marksporene,«siger han. Glenn Jørgensens store interesse for en ulykke i et land, som han ikke er personligt involveret i, kan undre.»min kone har spurgt mig om KATYNMASSAKREN I 1940 foretog sovjetiske tropper i Katynskoven 22 km fra Smolensk en masselikvidering af polske krigsfanger. Sovjetunionen nægtede indtil 1990, at noget sådant havde fundet sted. I april 2010 skulle der holdes mindehøjtidelighed i Katynskoven i anledning af 70-året for massakren, der begyndte 4. april. Den polske premierminister, Donald Tusk fløj til Smolensk 7. april for at deltage i arrangement samme dag med den russiske præsident, Vladimir Putin. Polens præsident, Lech Kaczynski, skulle deltage i et separat arrangement nogle dage efter. det samme. Hvis du ser et uheld på motorvejen, hvor der allerede er folk til stede for at hjælpe, vil du sikkert køre videre. Men ser du, at hjælperne kun gør tingene værre ved deres ageren, så stopper du op for at gøre det rigtige,«siger han. Polens førende ekspert i flyulykker, Grzegorz Kowaleczko fra det polske luftvåbens teknologiske institut, ITWL, er dog ikke enig med Glenn Jørgensen. Han udgav i december 2013 en rapport, der afviste Glenn Jørgensens analyse.»kowaleczkos beregninger viser dog, at flyet ville være 11 meter over birketræet, hvis det skal ramme jorden, hvor det faktisk landede. Officielt hakker han på mig, men de spørgsmål, han har stillet til min undersøgelse, fortæller mig, at jeg er inde på noget af det rigtige,«siger Glenn Jørgensen. Ingeniøren har forgæves kontaktet Grzegorz Kowaleczko pr. for en kommentar. Glenn Jørgensen håber, at det bliver muligt at arrangere en ny konference om ulykken gerne i Danmark hvor alle eksperter kan mødes. Men et er sikkert: Katynmassakren er aldrig gået i glemmebogen i Polen. Det samme kan blive tilfældet med Smolensk-flystyrtet. j\n7 Problem: Hvor finder jeg el-aktuatorer til mine afspærrings- og reguleringsventiler? Løsning: Armatec har i mere end 45 år leveret Bernard el-aktuatorer til alle typer ventiler og spjæld. Bernard Controls har netop lanceret en opdeling af deres program. Således leveres serie type EZ for den enkle styring op til Nm og den velkendte serie type SQ med programmerbar intelligent styring op til Nm. solutions for flow technology Armatec A/S Mjølnersvej 4-8 DK-2600 Glostrup Telefon Fax\n8 8 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 TEKNOLOGI Biprodukt fra havbrug kan give svin skaldyr på menuen Forskere og virksomheder jagter en ny forretning i muslinger og tang, som er nødvendige for at drive havbrug. HAVBRUG Af Thomas Djursing Danske svin kan være på vej til at få en ny ret på menukortet og årsagen til det ligger i miljøkrav til havbrug. Nye havbrug i Danmark er nemlig nødt til at dyrke muslinger og tang for at undgå for stor forurening med næringsstoffer, og virksomheder og forskere overvejer nu at omdanne dem til dyrefoder. I flere år har havbrug som f.eks. Musholm kæmpet med at afsætte muslingerne, der er alt for små og tyndskallede til, at mennesker gider købe dem. Men nu fodrer forskere ved Aarhus Universitet, Dansk Skaldyrcenter og Lumino A/S i stedet grise og høns med muslinger, søstjerner og tang for at se, om de kan fordøje proteinerne. I givet fald vil det kunne erstatte en del af de 1,8 millioner ton soja, som hvert år bliver importeret fra især Brasilien og Argentina til grisefoder. Hvis vi kan forarbejde dem ved havbruget og fodre fiskene med dem, så har vi et meget bedre kredsløb af næringsstofferne. Per Andersen, sektionsleder, Orbicon Det smarte ved muslinger som foder er, at næringsstofferne fra gyllen så bliver holdt i et kredsløb, hvor det siver ud i havet, indgår i muslingerne og vender tilbage til grisene i form af foder. I forskernes forsøg, der foregår i en stald på forskningscentret Foulum, bliver seks grise fodret med forskelligt foder, som f.eks. muslingeensilage, muslingemel og søstjernemel. Et indopereret rør en såkaldt fistel i grisenes tyndtarm gør det muligt at udtage prøver og analysere deres foderoptag. De første resultater viser, at grisene hellere vil have søstjernemel end søstjernevalle, og indtil videre ser de ud til at optage havets lækkerier helt fint, fortæller en optimistisk Jan Værum Nørgaard, der er lektor på Institut for Husdyrvidenskab på Aarhus Universitet. Fabrikker kræver store mængder En af de store udfordringer ved at skabe en forretning med muslinger er overhovedet at få fiskemelsfabrikkerne til at tage imod dem. Fabrikkerne har teknikkerne til at omstille deres produktion, hvor de damper og koger selv små muslinger og ryster skallerne fra kødet. Men fabrikkerne vil kun tage imod mængder på over ton, ellers er det for omkostningsfuldt, fortæller sektionsleder i den rådgivende virksomhed Orbicon Per Andersen. Derfor forsker Orbicon i dag i at effektivisere og specialisere muslinge- og tangproduktionen. I den forbindelse er de på vej med et havbrug ved øen Endelave øst for Horsens Fjord, der skal producere ton fisk og ton muslinger. Planen er, at havbruget skal oprettes i april eller maj i år, og det vil bygge på erfaringer med forskning på Hjarnø Dambrug ved mundingen af Horsens Fjord. På Hjarnø Havbrug har Orbicon analyseret indholdet af stoffer i muslinger og tang for at finde ud af, hvornår man bør høste dem. F.eks. viste det sig, at tang indeholdt mest kvælstof i vintermånederne, mens mængden af kulhydrater var størst om sommeren. Og vil man bruge tang til bioethanol, bør man høste den om efteråret, hvor sukkerindholdet er størst. For muslinger var det rigtige høsttidspunkt lige før gydning, hvor de er fedest. Både på Hjarnø Havbrug og det kommende ved Endelave bliver muslingerne dyrket med en såkaldt Smart Farm- eller Easy Farm-teknologi, hvor net overgroet med muslinger hænger lodret i vandet fastgjort til flydende rør. TILBAGE I KREDSLØBET Det er biologernes våde drømme, der er ved at gå i opfyldelse, når næringsstofferne fra dyrenes urin og afføring vender tilbage i kredsløbet og bliver genbrugt i form af muslinger, søstjerner eller tang som foder. I det nye havbrug ved Endelave vil Orbicon også forsøge at fodre fiskene i havbruget med muslingerne i stedet for at sende dem videre til svin.»optimalt set skal de slet ikke køres ind på fabrikkerne, tørres og laves til mel. Hvis vi kan forarbejde dem ved havbruget og fodre fiskene med dem, så har vi et meget bedre kredsløb af næringsstofferne,«siger Per Andersen. j\n9 Ingeniøren 1. sektion 21. februar KORT NYT FRA ING.DK Små byggerobotter samarbejder som termitter PRODUKTION Med ikke mere end en byggetegning og et sæt grundlæggende trafikregler har udviklere fra Harvard University demonstreret, at deres nye byggerobotter er i stand til at gennemføre større byggeprojekter i koordination med andre robotter. Robotterne arbejder individuelt og kommunikerer ikke med hinanden eller en central computer, men reagerer på deres nærmiljø via sensorer. De er i stand til at bygge konstruktioner langt større end ROBOTTERNE BYGGER selv trapper for at kunne nå næste niveau i byggeriet. Foto: Eliza Grinnell, SEAS sig selv, såsom komplicerede pyramidestrukturer. Robotternes arbejde foregår dog endnu kun med lette skumklodser, men det er udviklernes håb, at teknologien i større skala kunne være anvendelig i områder, hvor det er farligt for mennesker at bygge, som eksempelvis konstruktion af akutte diger, der kan holde vandet på afstand, mens orkanen raser. Robotterne efterligner ifølge udviklerne måden, som termitter og andre insekter arbejder på, når de bygger deres komplekse og relativt enorme bo. Metoden kaldes stigmergi og refererer til, at forudgående handlinger efterlader spor, der påvirker de følgende handlinger: at systematisk aktivitet opstår, når andre konstruktionsarbejdere observerer sporene efter andres handlinger og tilpasser deres næste handling ud fra det. j mb LÆS HELE ARTIKLEN PÅ ing.dk DESIREE-KARTOFLEN bruges som spisekartoffel og til pommes frites. Foto: Wikipedia Genmodificeret kartoffel modstår skimmel BIOTEK Efter tre års forsøg er det lykkedes britiske forskere at frembringe en kartoffel, der ikke bliver ramt af den frygtede sygdom kartoffelskimmel. Det er sket ved at indsætte et gen fra en vild sydamerikansk kartoffel i den udbredte kartoffelsort Desiree. Genet får Desiree til at skrue så meget op for sit naturlige forsvar, at ingen af forskernes 600 kartoffelplanter fik skimmel trods perioder med høj varme og masser af fugt, der fik andre planter til at bukke under, skriver BBC. j thd LÆS HELE ARTIKLEN PÅ ing.dk Åben Kanal flowmåling Bliv ingeniør. Kom til Åbent Hus på DTU Forstå det. Gør noget ved det. Læs mere på aabenthus.dtu.dk\n10 10 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 TEKNOLOGI I boliger ligger energitabet typisk på 200 pct. og i kontorbygninger typisk på 900 pct. Kronik Energispild i varmtvandssystemer koster milliarder ENERGI Af Flemming Schrøder, bygnings- og VVS-ingeniør, Alectia A/S ENERGI FOR MILLIARDER af kroner går hvert år til spilde i danskernes varmtvandssystemer, da to tredjedele af energiforbruget er rent energitab, der aldrig når ud til hanen. Det kan undre, at der ikke gøres noget for at begrænse det forbrug, da energiforbruget til varmt brugsvand i 2012 udgjorde 75 PJ eller en tredjedel af det samlede energiforbrug til boligopvarmning, svarende til en udgift på 10 milliarder kroner. Det er en tiendedel af Danmarks årlige energiforbrug på 760 PJ. VED AT UDVIKLE INNOVATIVE løsninger som vi er godt i gang med på andre energiforbrugende systemer vil vi kunne reducere dette energitab til et minimum. Samtidig kan bakterievækst, der forårsager sygdomstilfælde og dødsfald, reduceres, ligesom der kan opnås en væsentlig bedre afkøling på det fjernvarmevand, der anvendes til varmtvandsopvarmning. MANGE ÅRS POLITISKE bestræbelser på at reducere Danmarks energiforbrug og gøre vores byggeri mere energieffektivt har helt undladt fokus på energi til varmt vand, selv om der kunne spares op til 6 milliarder kroner hvert år. Allerede i 1983 skrev professor Kaj Ovesen, at: Næsten alle distributionssystemer for varmt vand forsynes med cirkulation. De fungerer dårligt med energispild, vandskader og brugsmæssige mangler til følge (SBI-meddelelse nr. 9). I 2005 BLEV DER BEVILGET 1,8 mio. kr. i forskningsmidler (PSO) til at undersøge energitab i varmtvandssystemer, hvilket fik Ingeniøren til at bringe en omtale af projektet 13. maj 2005 med overskriften Varmt vand giver enormt energispild, hvor Benny Bøhm, daværende professor på DTU, blev interviewet. Bevillingen åbnede nu mulighed for en nærmere undersøgelse af, hvor stort energitabet reelt var fra vores varmtvandssystemer. DENNE UNDERSØGELSE bekræftede, at der var tale om store energitab fra varmtvandssystemer tab, der er flere gange større end den energi, der går til selve opvarmningen af vandet. I boliger ligger energitabet typisk på 200 pct. og i kontorbygninger typisk på 900 pct. Dette varmetab fra rør i skakte og vandvarmere i teknikrum og i bryggers bidrager minimalt til opvarmning i opholdsrum om vinteren. Da rapporten udkom i 2009, bragte Ingeniøren igen en omtale, og flere landsdækkende aviser viderebragte historien. Men siden er interessen dog stort set udeblevet i Danmark. RAPPORTEN GAV DERIMOD genlyd i udlandet. På grund af denne rapport henvendte Hot Water Forum en underafdeling af den amerikanske energiforening ACEEE sig i 2012 til SBI i Danmark for at få et bidrag fra Europa med til den årlige energikonference om varmt vand afholdt i Berkeley, Californien. Jeg deltog i denne konference, hvor mit indlæg blandt andet havde følgende budskab: Energiforbruget til varmt vand i Danmark er størst i det tidsrum, vi ikke bruger det. TO TREDJEDELE af danskernes energi forbrug til varmt brugsvand går tabt her ved blandingsbatteriet i en brusekabine. Termografifoto: Buhl & Bønsøe MED ANDRE ORD ER ENERGITABET fra vandvarmere og vandrør langt større i de mange timer, hvor varmtvandssystemer står standby, end selve energiforbruget til opvarmning af det varme vand, der tappes af hanen. AT DER OVERHOVEDET FINDES en organisation som Hot Water Forum, viser, at der er interesse for energibesparelser på varmt vand i USA. Der er således et marked i USA for energieffektive systemer og produkter. På konferencen blev der fremvist ideer/nyudviklede produkter til energibesparelser på varmt brugsvand, hvor der indgik danske pumper. DER ER ET STORT BEHOV for større opmærksomhed omkring dette vigtige emne i Danmark, især fra offentlige instanser. Offentlige informationer om energibesparelser nævner ikke varmt vand. Det er mit store håb, at mange andre end jeg, især myndigheder og politikere med ansvar for energiforbrug, miljø og sundhed, vil tage fat i dette energispild. Det må have alles interesse, da vi alle får gavn af varmt vand i vores hverdag. j DELTAG I DEBATTEN PÅ ing.dk Ingeniørforeningen, IDA er en interesseorganisation for tekniske og naturvidenskabelige akademikere FIND EN KOLLEGA FÅ ET GAVEKORT TIL GAVEKORTET.DK SKAF NYE MEDLEMMER TIL IDA Du er et af omkring stærke individer, der har valgt at være samlet i Danmarks største netværk for ingeniører og cand.scient.er. Og nu kan du hjælpe og styrke en kollega med et 3 måneders gratis IDA-medlemskab. For hvert medlem, du skaffer, kan du få et gavekort som tak for hjælpen. Læs mere på ida.dk/gavemedlemskab\n11 Ingeniøren 1. sektion 21. februar NATURVIDENSKAB Se en udvidet oversigt over >>Mars- og Måne-rovere på ing.dk Trængsel på Månen: Nu kommer de private Mens Nasa og Esa går efter Mars, gør private og nye rumfartsnationer klar til at sætte rovere på Månen. MÅNEBILER Af Mie Stage Siden de amerikanske Apollo- og de russiske Lunokhod-missioner har der ikke været aflagt mobile roverbesøg på Månen. I hvert fald ikke før kineserne kort før jul landede med Yutu Jadekaninen. Yutu har siden været plaget af problemer og brød ned tidligere på måneden, men ser dog ud til at have nogle funktioner i behold. Og der kommer ikke til at gå lang tid, før roveren får selskab. Allerede fra næste år er der flere missioner til Månen på tegnebrættet, bl.a. udsprunget af Googles Lunar X Prize-konkurrence, som skal give nutidens unge deres eget Apollo-moment. APOLLO 15 LUNAR ROVING VEHICLE ÅRGANG: OPSENDT AF: BEMANDET: TILBAGELAGT DISTANCE: TID: MAKS. HASTIGHED: SÆRLIGT UDSTYR: FULDFØRTE OPGAVER: 18 hold herunder danske Euroluna er stadig i spil til at lande på Månen inden udgangen af Og hvis holdene vil have del i den enorme millionpræmie, er kravet, at deres rovere skal bevæge sig mindst 500 meter og sende billeder hjem. Derudover har Kina planer om at sende en forbedret jadekanin til Månen i 2015, og i 2017 følger Indien med Chandrayaan-II, som bliver nationens første månemission. Uden planlagt afrejsedato er Carnegie Mellon-universitetet desuden i gang med at udvikle en rover, som Nasa vil bruge til at udforske Månens sydpol, og så er der Nasas Space Exploration Vehicle, som tilmed er udstyret med toilet og bruser til de astronauter, der skal med på tur. Når der pludselig er så stor fokus på Månen, skyldes det, at Månen er 1971 USA (Nasa) Ja 27,8 km 12 dage 13 km/t Håndholdt magnetometer 76 kg sten og jord hjembragt til Jorden YUTU (JADEKANINEN) ÅRGANG: OPSENDT AF: BEMANDET: TILBAGELAGT DISTANCE: TID: MAKS. HASTIGHED: SÆRLIGT UDSTYR: FULDFØRTE OPGAVER: blevet en overkommelig destination, fastslår Kjartan Kinch, post. doc. på Niels Bohr Institutet. Han har været med til at udvikle kameraerne på Nasa-roverne Spirit og Opportunity, men understreger, at mens både Mars- og Måne-rovere skal slås med barske nattemperaturer og et råt miljø for hjul og videnskabelige instrumenter, så har udviklerne og forskerne bag Måne-roverne åbenlyse fordele: Månen er stadig en udfordring»afstanden til Månen er så kort, at roverne kan sende data ned i noget nær realtid. Det betyder, at forskerne kan sidde i kontrolcentret på Jorden og afgive ordrer, der 2013 Kina Nej 100 meter Ca. 3 mdr., stadig i drift 200 m/t GPR-radar, alfapartikel røntgenspektrometer Har taget billeder bliver udført med det samme. Til Mars er det p.t. kun muligt at sende en kommando hvert eller hvert andet døgn, så alt skal forprogrammeres.det betyder blandt andet, at Mars-rovere kun kan bevæge sig omkring 100 meter i døgnet, mens månebilerne kan køre noget stærkere,«siger Kjartan Kinch. Han understreger samtidig, at selvom Månen er blevet mere tilgængelig, så er det stadig store udfordringer og bedrifter, virksomhederne og de nationale rumfartsagenturer står over for. Selvom amerikanerne og russerne er begyndt at søge nye udfordringer, så var det store sager for Kina at lande på Månen, og det LUNOKHOD II ÅRGANG: OPSENDT AF: BEMANDET: TILBAGELAGT DISTANCE: TID: MAKS. HASTIGHED: SÆRLIGT UDSTYR: FULDFØRTE OPGAVER: bliver det også for Indien om et par år.»forskellen er blot, at vi forventer os mere i dag af en mission. Et landingsfartøj er ikke længere nok, der skal være en rover. Og i den forbindelse anser jeg da stadigvæk Apollo-missionerne som de største bedrifter inden for rumforskning,«siger Kjartan Kinch.»Der findes en meget lille liste af lande på Jorden med teknisk knowhow til at gennemføre en sådan mission, og nu kan private organisationer også melde sig ind i klubben, fordi det er blevet en mission, der er til at betale. Så vi kommer til at se meget mere aktivitet på Månen,«siger Kjartan Kinch. j 1973 USSR Nej 42 km 4 mdr. 2 km/t Astrofotometer 86 panoramabilleder og tv-billeder CHANDRAYAAN-II ÅRGANG: OPSENDT AF: BEMANDET: TILBAGELAGT DISTANCE: TID: MAKS. HASTIGHED: SÆRLIGT UDSTYR: 2017 Indien (GSLV) Nej - Planlagt: 1 år 360 m/t Laserinduceret spektroskop Kilde/fotos: Wikipedia Grafik: LGJ Hovedsponsorer BLIV SKARP PÅ DATACENTERLØSNINGER En god konference, som også var med til at sætte fokus på energioptimering. Her er især nye løsninger til monitorering vigtige. Desuden er det rart at kunne tage de udfordringer op på en dansk konference frem for kun i udlandet. Ole Kjærgaard, datacenterchef i Uni-C KONFERENCE 13. MARTS Frist for tilmelding: Pris 1995,- ekskl.moms Få Insight magasinet om datacenter med gratis ved at tilmelde dig nu på datacenter.version2.dk Vi gir 25 pct. rabat på entréen til medlemmer af IDA IT, Dansk IT og ITEK - find rabatkode på selskabernes web.\n12 12 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 Elektronikmesse E-14 KULTUR book din stand nu! DANMARKS STØRSTE ELEKTRONIKMESSE DANMARKS STØRSTE ELEKTRONIKMESSE september 2014 book nu, så er du sikker på at få en god placering blandt mere end 200 udstillere! DANMARKS STØRSTE samarbejdspartnere ELEKTRONIKMESSE Messearrangør Ring på kim Friemann Forførende design fra En ny bog om Apples chefdesigner, Jonathan Ive, sætter fokus på en designproces, hvor forførelse er i fokus. DESIGN Af Laura Engstrøm Fire femtedele af verdens smartphonebrugere har ikke en iphone. Ikke desto mindre var Apples banebrydende telefon i 2013 det mest indbringende amerikanske produkt pladser over Coca Cola og Marl boro. En Iphone er dyrere end de fleste andre smartphones, og mange vil hævde, at den ikke er bedre. I flere tekniske undersøgelser scorer iphone da også lavt, så hvordan formår den alligevel at opretholde sin status? De fleste vil svare: på grund af designet. Det har den britiske designer Jonathan Ive stået i spidsen for i en årrække, og nu er der kommet endnu en biografi om manden. Jony Ive the Genius behind Apple s Greatest Products hedder den, skrevet af redaktøren og journalisten Leander Kahney, der blandt andet skriver bloggen Cult of Mac og har skrevet for magasiner som MacWeek og Scientific American. Det er med andre ord en inkarneret Apple-fan, der fører pennen. Leander Kahney er så vild med Apples produkter, at det British Museum lokker med El Udstilling viser guldskatte, som spanierne fandt dem, da de kom til Latinamerika omkring år UDSTILLING Af Laura Engstrøm LONDON El Dorado ordet smager af eventyr og guld. Og El Dorado, som kan oversættes med landet af guld eller det gyldne blev da heller ikke uden grund navnet på de uindtagede områder i Latinamerika, som mødte de spanske conquistadorer omkring år Hvordan det guld, der mødte spanierne, så ud, kan man få syn for på udstillingen Beyond El Dorado power and gold in ancient Colombia på British Museum i London, der er lavet i samarbejde med Museo del Oro, Guldmuseet, i Bogotá i Colombia. Ud over at minde om, hvor dragende guld kan være, viser udstillingen også, at guldet IPOD, som i 2001 revolutionerede markedet for bærbare musikafspillere (tv.), og den trendsættende hvide farve på den bærbare computer MacBook (herover) er blandt de produkter og detaljer, Jony Ive står bag. Th. skitser fra nogle af Apples patentansøgninger. næsten bliver en kedelig fællessang om, hvor fantastiske produkter det amerikanske firma har skabt. Der er ikke meget kritik at hente. Men ser man bort fra, at forfatteren næsten kun har jubel og knæfald tilovers for Jonathan Ive, der kom til Apple i 1997, er det ikke desto mindre interessant at læse om de arbejdsprocesser, der har ført til, at Apple-brugere nærmest bliver afhængige af deres produkter. Once you go Mac, you never go back, som et uofficielt slogan siger. Kigget ind bag facaden kan f.eks. skabe en undren over, at ingeniører og designere hos Apple næsten ikke kender til, hvad hinanden laver. Som en medarbejder siger i bogen: Af alle de forskellige job, jeg har haft gennem min karriere, har jeg aldrig oplevet et mere hemmelighedsfuldt miljø. Vi var konstant under trussel om at miste vores job, hvis vi afslørede det mindste. Selv inden for Apple vidste vi ikke, hvad vore naboer arbejdede på. Hemmelighedskræmmeriet var som en pistol for panden. Træd lidt forkert, og vi trykker på aftrækkeren. Og så er Apple nok ikke verdens sjoveste sted at være ingeniør. I hvertfald er der ifølge bogen ikke mange ingeniører på det A-team, som udgør eliten af Apples kreative force. Af beskrivelsen af processen med ipod en fremgår det, at designerne og Jony Ive har fået mere og mere magt med tiden: for indianerne i de præcolombianske Musica-, Calima- og Tairon-kulturer ikke havde nogen økonomisk værdi, men handlede om adgang til spirituelle kræfter. Guld symboliserede solens energi og transformationen mellem den materielle og åndelige verden. Ligesom guldkorn kunne omdannes til genstande af guld, kunne menneskets ånd flyve fra en verden til en anden og indtage andre former. Mere end halvdelen af det guld, der blev produceret i Musica-kulturen, der florerede fra 600 e.v.t. til 1600 e.v.t., blev brugt til offergaver. Derfor relaterer en lang række af de udstillede genstande sig naturligt nok til åndeverdenen og de spirituelle ceremonier, de indgik i. Det første imponerende stykke guld, der møder den besøgende, forestiller en menneskelignende figur med en næsten eksplosiv fjerdragt på hovedet, fugle på overarmene og små dyrefigurer ved hver fod. Det blev fundet oven på liget i en grav og skulle netop hjælpe den afdøde i åndernes verden.\n13 Ingeniøren 1. sektion 21. februar Er du klar til et opsving?...så besøg BYGGERI 14 Skandinaviens vigtigste fagmesse for byggevarer yderst til inderst Ive og den lille gruppe af designere fik større og større fokus, og det fjernede dem mere og mere fra resten af Apples team. Blandt andet kunne ingeniørerne notere sig, at de måtte overnatte på trestjernede hoteller, når de var i Kina for at overvære produktionen, mens designerne levede som stjerner på et hotel med fem stjerner. Sådan havde det ikke været i gamle dage. Dorado JONATHAN JONY IVE, Senior Vice President of Design hos Apple Inc. er født i 1967 og begyndte sin karriere hos Apple som konsulent i Andre af guldgenstandene var gaver til guderne eller ånderne. Offergaverne blev begravet eller lagt ud for eksempel i søer eller grotter for at opretholde balancen i kosmos. Nogle af offergaverne, der ses på udstillingen, er hele scenarier med personer, der står rundt om noget, der kunne ligne en guddom. Andre er små menneske- eller dyrelignende figurer, der forestiller jaguarer eller andre dyr, der forbindes til de rituelle ceremonier. Selvom El Dorado blev opkaldt efter det fascinerende guld, var det meste af det, spanierne fandt i Colombia, langtfra rent guld endsige tæt på. Meget af guldet var en guldlegering kaldet tumbaga, der indeholdt helt ned til fem procent guld, resten var fortrinsvis kobber og sølv. Det lave indhold af guld betød, at smeltepunktet var lavere end for rent guld. Med et stort indhold af kobber har Tumbaga et smeltepunkt på 767 grader celcius mod grader for rent guld. Guldet blev fortrinsvis fundet som guldmalm i floderne og klipperne omkring den Afhængighedsskabende produkter Apples produkter har fra starten ikke bare skullet være maskiner. For Apple handler det om historien, opfattelsen, fornemmelsen og følelsen af at bruge deres produkter. De skal være friends, som Steve Jobs proklamerede. De skal have noget uimodståeligt, noget magisk tiltrækkende over sig. Som den amerikanske bestsellerforfatter Jonathan Franzen harcellerede sidste år i et interview i Politiken: Det er et afhængighedsskabende produkt, og ja, du kan tage kokain i et stykke tid og stadig passe dit arbejde, men på et eller andet tidspunkt har du ikke lyst til at lave andet end at tage kokain. Produktet skal fænge, invitere og fængsle, fra man åbner pakken, til man forstørrer et billede på sin iphone ved hjælp af fingrene eller morer sig stille over den lyd, der fortæller, at nu har man sendt en mail. Det lyder som det, ikonet viser: en papirflyver gennem luften. Let, simpelt og legende. Det er svært at fremkalde sure miner ud fra dét. Få, for ikke at sige ingen, er så konsekvente i deres designfilosofi som Apple. Måske fordi Apple i modsætning til f.eks. konkurrenten Samsung, der beskæftiger designere på 34 forskellige centre rundt om i verden arbejder ud fra kun ét designcenter. På trods af hemmelighedskræmmeriet hersker her ifølge bogen en livlig atmosfære akkompagneret af technomusik, der strømmer ud af højttalerne fra Jony Ives kontor. Men meget tættere på selve designprocessen kommer denne bog ikke. j Leander Kahney: Jony Ive the Genius behind Apple s Greatest Products, cirka 200 kr. på itunes eller Amazon nordlige del af Antioquia-bjergene. Herfra blev det transporteret via forskellige handelsruter til byer, der koncentrerede sig om selve produktionen. Guldsmedene smeltede guldet i keramikovne, hvor den ønskede temperatur blev opnået ved at blæse luft ind i ovnen. En del af figurerne blev lavet ved præcisionsstøbning, hvor genstanden først blev modelleret i bivoks, siden blev den dækket af ler og brændt, hvorefter bivoksen smeltede. På den måde havde guldsmeden en form, han kunne bruge til at hælde det smeltede guld ned i. For mange af guldgenstandende var det ikke sidste gang, de kom en tur i ovnen. En stor del af det guld, spanierne tog med sig til Spanien, blev smeltet om, efter at de havde plyndret grav på grav. Men heldigvis ikke det hele. j Beyond El Dorado power and gold in ancient Colombia, The British Museum, indtil den 23. marts www. britishmuseum.org BYGGERI 14 app Din perfekte guide til messen Fri adgang for fagfolk Tirsdag - fredag kl Læs mere og udskriv dit gratis adgangskort på Følg os på facebook FEBRUAR 2014 MESSE C Vestre Ringvej Fredericia Arrangør: Danske Byggecentre, ,\n14 14 Ingeniøren 1. sektion 21. februar 2014 JOBFINDER 250 NYE JOB Næsten hvert andet rådgiverjob ligger nu i udlandet Afskedsreception for chefkonsulent Jan Christensen Jan Christensen fylder snart 65 år og finder, at det nu er tid til, at næste aktive fase i livet skal tage sin begyndelse. Dette markeres med en afskedsreception for samarbejdspartnere, kolleger og venner af huset. Tid: 27. februar 2014, kl Sted: Produktionsvej 2, 2600 Glostrup Hold dit arrangement hos Ingeniøren: bit.ly/ingearr Rådgiverne skal vokse i udlandet, hvis de vil overleve. Men danske ingeniører har ikke noget at frygte, mener FRI s direktør. RÅDGIVERE Af Lene Wessel I løbet af 2013 voksede medarbejderstaben hos danske rådgiveres udenlandske datterselskaber med 3,7 procent. Herhjemme holdt væksten sig på beskedne 1 procent. Det fremgår af årets medarbejderstatistik fra Foreningen af Rådgivende Ingeniører (FRI). Udviklingen betyder, at næsten hver anden medarbejder hos de danske rådgivere er ansat i et udenlandsk datterselskab. Således beskæftiger rådgiverbranchen i dag medarbejdere herhjemme, mens der er ansat i de udenlandske datterselskaber. Henrik Garver, administrerende direktør i FRI, er overbevist om, at branchen når en milepæl i år, hvor andelen af medarbejdere i udlandet overhaler andelen i Danmark. Han peger på, at branchen allerede i 2011 opnåede en større omsætning uden for landets grænser enten i form af timer eller som eksport:»danmark er ikke et specielt stort marked, så hvis vi skal vokse, skal det ske uden for landets grænser. Derfor er det naturligt, at medarbejderstaben følger med,«forklarer han. Ingeniører har intet at frygte Danske ingeniører har dog ikke grund til at frygte, at væksten i de udenlandske datterselskaber gør dem arbejdsløse. Tegnearbejde kan måske blive flyttet, men ikke deciderede ingeniøropgaver, vurderer Henrik Garver:»Hele digitaliseringen betyder jo, at ingeniører i højere grad selv tegner rent med 3D-værktøjer, og derfor bliver der færre opgaver til folk med mellemlange uddannelser, ligesom der bliver færre sekretærer, fordi en række funktioner bliver håndteret af den enkelte ingeniør,«forklarer han. Den ingeniørtunge rådgivning ser han derfor fortsat i Danmark:»Når det gælder specialister som f.eks. statikere, bliver de jo allerede brugt på tværs af landegrænser, hvis der er vanskelige projekter og her er det en klar fordel at kunne trække specialister ind fra datterselskaberne.«henrik Garver mener, at netop den øgede internationalisering giver de danske rådgivere mulighed for at lande flere og større opgaver, fordi de i kraft af deres datterselskaber har foden indenfor på udenlandske markeder. Det giver også virksomheden en større faglig bredde:»det kan godt være, at den danske afdeling ikke vokser så hurtigt, men til gengæld afføder væksten i udlandet, at man har større chance for at vinde opgaver, fordi man f.eks. har en akustikekspert siddende i England,«forklarer Henrik Garver. Danske ingeniører, der arbejder hos rådgivere med vækst i udlandet, kan derfor se frem til flere spændende internationale projekter, vurderer FRI s administrerende direktør. Ifølge FRI s tal dominerer Norden, når det gælder job i udenlandske datterselskaber. 60 procent af jobbene ligger i Sverige, Norge og Finland, mens 14 procent er fordelt i resten af Europa. j To ingeniører til gasudviklingsprojekter Biogas og gas til transport er to områder, som vi i HMN Naturgas er i fuld gang med at realisere som nye forretningsområder i landets største naturgasselskab. Vi har brug for endnu flere kræfter og søger derfor to nye kolleger. Ingeniør/projektleder til gasprojekter Vi søger en ingeniør til vores team, som arbejder med teknisk udvikling omkring biogas i naturgasnettet og gas til transport. Du deltager i interne og eksterne udviklingsprojekter. Du projekterer gastankstationer, biogasinjektionsanlæg, kompressoranlæg, ledningsanlæg mv. Og er projektleder, når anlæggene til de grønne gasser skal gennemføres. Opgaverne kan også omfatte tilsvarende aktiviteter på traditionelle naturgasanlæg. Du arbejder med udgangspunkt fra vores kontor i Viborg eller Søborg, men opgaverne kan være placeret i hele Danmark. Vi forventer, at du har en relevant ingeniørmæssig baggrund og kendskab til projektarbejde. Erfaring med projektledelse vil være en fordel. Ingeniør/projektleder til udviklingsprojekter Vi søger en erfaren, udviklingsorienteret projektleder, der kan stå i spidsen for et større udviklingsprojekt, som skal demonstrere enzymbaseret forædling af biogas til naturgasnettet. Herudover indgår du i andre projekter for fortsat udvikling af metoder og anlæg i udbredelsen af biogas og gas til transport. Du arbejder med udgangspunkt fra vores kontor i Søborg og må forvente en del aktiviteter på anlægsadressen ved Spildevandscenter Avedøre. Andre projektopgaver kan forekomme i hele Danmark. Vi forventer, at du har en relevant ingeniørmæssig baggrund og den nødvendige erfaring med projektledelse. Læs mere om stillingerne på naturgas.dk/job, og send os din ansøgning senest 12. marts naturgas.dk Hos HMN Naturgas får du en udfordrende hverdag med stor indflydelse på dit arbejde og afdelingens udviklng. Vi samler på medarbejdere, der kan og vil selv. Hos os får du råderum til at gøre dit bedste og til at sætte spørgsmålstegn ved tingene. HMN Naturgas er Danmarks største gasselskab. Vi forsyner ca naturgaskunder og beskæftiger ca. 370 medarbejdere. Datterselskabet HMN Gassalg A/S sælger naturgas til 2/3 af samtlige naturgaskunder i Danmark og har ca. 40 procent af den samlede gasafsætning i Danmark. Koncernen ejes af 57 kommuner og omsatte i 2012 for 5,7 mia. kr.\n15 Ingeniøren 1. sektion 21. februar I sektionen Jobfinder finder erhvervsaktive læsere hver uge nye jobmuligheder erhvervsaktive ingeniører, cand.scient og maskinmestre søger målrettet nyt job. Materiale- og annulleringsfrist: Tirsdag kl via Jobfinder.dk er ingeniørernes foretrukne jobsite. En jobannonce eksponeres ikke alene over for de ca jobsøgende på jobfinder.dk, men også over for de månedlige brugere af Ingeniørens netavis, ing.dk, samt avisens læsere. Mail: Version2.dk er it-specialisternes medie. Her bringes jobannoncen op ad artikler med relevans for stillingen. Der er over brugere/md., og Version2.dk/ it-job er velbesøgt af professionelle inden for bl.a. softwareudvikling, it-drift og it-ledelse. Mail: KONTAKT: Stefan R. Niebling, , Thomas E. Hansen, , Jacob Westergaard , Spørgsmål om materialelevering: Annoncecenter, NYT OM NAVNE Jobskifte POUL LARSEN, civilingeniør, ph.d., er ansat som projektleder hos Dansk Miljørådgivning A/S, på DMR s kontor i Jerslev, Nordjylland. Hans arbejdsopgaver vil primært blive inden for DMR s jord- og grundvandsopgaver for offentlige kunder samt forsknings-/udviklingsopgaver. LARS HESTBJERG HANSEN er ansat som professor i molekylær mikrobiologi ved Institut for Miljøvidenskab, Aarhus Universitet, i Roskilde. Professoratet skal danne grundlag for at etablere et nyt forskningsområde inden for koblingen mellem molekylær mikrobiel økologi, infektionssygdomme og sundhed. JOHANNE PINHOLT er ansat som rådgiver i Atkins broafdeling i Horsens og er tilknyttet igangværende projekter vedrørende reparationer af kommunebroer. IRENE STRUNGE OSTENFELD er ansat som ny afdelingschef i Vej og Anlæg hos Atkins. Irene Strunge Ostenfeld er uddannet teknikuminge niør. MORTEN CHRISTIAN STEFFENSEN er ansat som rådgiver i Broafdelingen i Atkins. Morten er uddannet diplom ingeniør i byggeri og anlæg og efterfølgende civilingeniør i byggeteknologi fra DTU. LASSE NIELSEN, 29 år, er startet som teknisk designer hos ALECTIA i Virum, hvor han skal arbejde i Afdelingen for Klima og Anlæg og bistå med udarbejdelse af forskellige former for tegninger. Rund fødselsdag UFFE TERNDRUP fylder 70 år 24. februar. Han er for mand for Dansk Entomologisk Forening og for Entomologisk Fagudvalg samt rådgivende ingeniør og entomolog, ansat ved Sallingsund broen. Som selvstændig har han bl.a. stået for olieekstrahering og rådgivning for Naturstyrelsen. Ph.d.-forelæsninger ANNA ZAKRZEWSKA afholder mandag 24. februar kl ph.d.-forelæsning over emnet Exploiting Heterogeneity in Mobile Networks på DTU Lyngby Campus, bygning 306, auditorium 31. AXEL OHRT JOHANSEN afholder mandag 24. februar kl ph.d.-forelæsning over emnet Numerical study of evaporators in power plants på DTU, Institut for Mekanisk Teknologi og Dong Energy, bygning 306, auditorium 36. SUNE RIIS SØRENSEN afholder tirsdag 25. februar kl ph.d.-forelæsning over emnet On the way to successful European eel larval rearing: Impact of biophysical conditions and gamete quality på DTU Aqua, Charlottenlund Slot. INDSEND DIN NYHED NAVNENYHEDER indsendes via Jobfinders hjemmeside på adressen Want to see results? AFDELINGSCHEFER DTU Diplom DTU Diplom. Center for Diplomingeniøruddannelse på Danmarks Tekniske Universitet søger fire afdelingschefer inden for hver sit faglige område: Informatik, Byggeri og Infrastruktur, Produktionsudvikling samt Maskin og Design. Ansættelserne er et led i en proces med at forstærke organisationen og styrke de faglige områder. Du bliver daglig leder af afdelingen og din opgave indebærer faglig ledelse og medvirken til udvikling af den overordnede faglige strategi for afdelingen. Du vil også få ansvaret for personaleudviklingen af afdelingens medarbejdere. En vigtig opgave vil desuden være ressourceog innovationsledelse. Vi tilbyder en udfordrende stilling på et internationalt anerkendt universitet med et professionelt arbejdsmiljø og engagerede medarbejdere. DTU Diplom er placeret på DTU Ballerup Campus. Ansøgningsfrist: 5. marts 2014 ASSOCIATE PROFESSOR(S) Chemical and Biochemical Engineering Polymer Chemistry, Process Modeling, Dynamics and Control Stadsingeniør til Aalborg Kommune Vi søger en stadsingeniør til landets tredje største kommune, som i disse år gennemgår en attraktiv udvikling med fokus på videnserhverv, uddannelse og service. Stadsingeniøren skal medvirke i den fortsatte fysiske udvikling af Aalborg som en moderne og vidensbaseret by. Her står mobilitet og de forskellige transportformer centralt i forhold til at skabe en dynamisk og tilgængelig by med gode og hurtige forbindelser til de større byer. Det omfatter også en attraktiv lokal infrastruktur med fokus på bæredygtig transport og trafiksikkerhed. I Aalborg har vi tradition for nytænkning og for samarbejde på tværs. Vi arbejder helhedsorienteret og ved, at et stærkt fællesskab og et godt samarbejde fører til gode og bæredygtige resultater. Om stillingen Som stadsingeniør skal du kunne manøvrere i interessefeltet mellem ønsker og forventninger fra det politiske niveau, fra borgere og erhvervsliv, fra dine ledelseskolleger og fra medarbejdere. Du indgår som aktiv teamspiller i By - og Landskabsforvaltningens direktion. I samarbejde med By - og Landskabsudvalget og direktionen bidrager du til udvikling af visioner, strategier og målsætninger. By og Landskabsforvaltningen gennemfører 1. april 2014 en organisationsændring med det formål at skabe mere borgerfokus, helhed og fleksibilitet. Vores nye stadsingeniør bliver øverste leder af forvaltningsgrenen Trafik & Veje med 90 medarbejdere, og skal medvirke til at sikre implementeringen af den nye organsation i såvel direktionen, som i egen forvaltningsgren. Stadsingeniøren får i den nye organisation ansvaret for vores eksterne drift og alle anlægsopgaver i By og Landskabsforvaltningen. Om dig Du har en stærk faglighed og et solidt kendskab til mobilitets- og trafikplanlægning. Du har blik for kommunen og byerne som komplekse og dynamiske enheder. Du er visionær, arbejder strategisk og har gode analytiske evner. Og du evner som leder at skabe gode samarbejdsrelationer og tænke helhedsorienteret. Hvis du vil vide mere Se stillingsopslaget i sin fulde længde på Du kan få yderligere oplysninger om stillingen hos Direktør Christian Bjerg, By- og Landskabsforvaltningen på tlf eller hos Erhvervspsykolog, Mette Høy Gregersen på tlf Ansøgningsfrist er den 9. marts 2014 Send venligst din ansøgning til: Ambiente Erhvervspsykolog Mette Høy Gregersen DTU Chemical Engineering solicits applications for the above positions created to support the further development of the department as a leading international department in the field of Chemical and Biochemical Engineering. The research background of the applicants should be within Chemical and Biochemical Engineering applied in the Chemical, the Biochemical, the Food, the Pharmaceutical or the Energy related industries. Application deadline: 5 March 2014 ASSOCIATE PROFESSOR(S) Chemical and Biochemical Engineering in Unit Operations and Equipment Design DTU Chemical Engineering solicits applications for the above positions created to support the further development of the department as a leading international department in the field of Chemical and Biochemical Engineering. The research background of the applicant should be within Chemical and Biochemical Engineering applied in the Chemical, the Biochemical, the Food, the Pharmaceutical or the Energy related industries. Application deadline: 5 March 2014 DTU is a technical university providing internationally leading research, education, innovation and public service. Our staff of advance science and technology to create innovative solutions that meet the demands of society; and our 9.07,600 students are educated to address the technological challenges of the future. DTU is an independent academic university collaborating globally with business, industry, government, and public agencies. Further details: career.dtu.dk SCIENCE AND TECHNOLOGY AT A GLOBAL SCALE SET THE STANDARDS FOR THE FUTURE See our PhD-programmes at dtu.dk/phd\n16 LEDER TIL FAGOMRÅDET FOR HYDROLOGI OG KLIMA I GRØNLANDS FORUNDERSØGELSER Dine opgaver Du skal dels være projektleder for fem medarbejdere i faggruppen for Hydrologi og Klima, dels deltage i det faglige arbejde i gruppens projekter. Som projektleder skal du håndtere almindelig markedsføring, projektstyring og fakturering. Du skal samarbejde med gruppens fagkoordinator, der har erfaring mht. faglige løsninger. Det faglige arbejde Du vil komme til at arbejde med undersøgelser af klima og vandressourcer og mulighederne for vandkraft. Stillingen indebærer feltarbejde, analyser, modelarbejde og rapportskrivning. Derudover vil du eventuelt skulle deltage i forskningsprojekter. Profil af ansøger Du er civilingeniør, geograf, geofysiker eller har tilsvarende lang uddannelse. Du har lederevner og erfaring med projektledelse. Erfaring med programmering, databaser og GIS er en fordel. Du er fagligt initiativrig og kan samarbejde med dine kolleger om løsninger. Du har gode formuleringsevner skriftligt og mundtligt på dansk og engelsk. Løn og ansættelse efter overenskomst. Personalebolig anvises efter gældende regler. For fuld opslag se: For flere oplysninger kontakt Projektchef Henrik Fenger Jeppesen eller Fagkoordinator Dorthe Petersen via Ansøgning sendes til: Vedlæg venligst CV og kopi af eksamensbeviser. Ansøgningsfrist mandag den 10. marts Tiltrædelse: 1. maj 2014 eller efter aftale. Projektleder til styring af anlægsopgaver i ambitiøst byudviklingsprojekt Realiseringen af Køge Kyst projektet, der skal vende Køges ansigt imod vandet, er godt i gang. I forlængelse af udviklingsplanen er der udarbejdet prospekter, de første arealer er solgt og byggemodningen er i gang. Visionen er en enestående og attraktiv bydel med høje bæredygtighedsmål, arkitektonisk kvalitet og en stærk kulturprofil. Selskabet varetager selv byggemodning og bygger infrastruktur, bl.a. en vej-tunnel, en underføring for fodgængere og cyklister og en bred fodgængerbro på tværs af jernbanen gennem Køge. Der er derfor behov for at styrke projekt-sekretariatet (p.t. 6 faste medarbejdere) med endnu en erfaren projektleder, som kan sikre, at porteføljen af anlægsprojekter gennemføres efter aftalt tid, pris og kvalitet. Jobbet Dine hovedopgaver vil blive at: Udvikle og planlægge anlægsprojekterne i samspil med resten af byudviklingen Opstille og løbende ajourføre tidsplaner for anlægsprojekternes realisering Samarbejde med Køge Kommune som vej- og planmyndighed Koordinere med DSB, Banedanmark, private bygherrer og andre aktører i området Styre projektering og udførelse hos rådgivere og entreprenører Deltage i udvælgelsen af de rigtige rådgivere og entreprenører JAN HOFF Kalundborg Alle disse opgaver skal løses fagligt professionelt og med en forståelse for de mange parters ofte forskellige interesser og synspunkter. Personen Vi forestiller os flg. personprofil: En relevant uddannelse som ingeniør, arkitekt el.lign. God teoretisk viden om projektledelse og anlægsteknik Mindst 5 års erfaring med styring af større anlægsprojekter Gode resultater fra komplekse projekter med mange interessenter Kendskab til kommunal myndighedsbehandling Kendskab til plan-, vej- og miljølovgivningen God økonomisk sans Talent for samarbejde og kommunikation med mange parter En pragmatisk og løsningsorienteret tilgang til opgaverne Pilot plant profiles needed Senior Pilot Scientist You will play an absolute key role in our business critical efforts to ensure and maintain the facility s license to operate. You will get the opportunity to participate in all phases of projects related to Oral Pilot Plant processes. Still, your primary focus will be the challenges related to process optimisation and validation/qualification of facilities and equipment for GMP use. Technical Quality Specialist You will be responsible for ensuring the fulfilment of clear quality goals and you set the quality direction and purpose for your colleagues. This involves insurance of the right quality within our equipment flow matrix, from project feasibility start to release for GMP production, including, risk analysis, impact assessment, URS, user instruction and DQ, IQ, OQ, and PQ qualification. Derudover forventer vi et drive for byudvikling og en interesse for Køge som by samt en vilje til at samarbejde og bistå kollegerne i projektsekretariatet med løsning af andre opgaver indimellem. Praktisk Din ansøgning sendes til så vi har den senest mandag den 10. marts Vi forventer tiltrædelse 1. maj. Du er velkommen til at kontakte projektdirektør Jes Møller på tlf , hvis du vil vide mere om jobbet. Løn efter forhandling. Your previous career has provided you with solid experience within qualification/validation of pharmaceutical production equipment or facilities and/or facility management. You have at least 5 years of experience from a pharmaceutical production company, where you have gained solid experience within, GMP standards for solid dosage forms. Read more and apply at novonordisk.com/careers Please visit our website to read more and apply online. Please, type Måløv in the search field to find the two job ads. For further information please contact Team Leader Thomas Berg at or Director Lone Løgstrup Kimer at Køge Kyst er et partnerskab mellem Køge Kommune og Realdania By om at udvikle Søndre Havn, Stationsområdet og Collstropgrunden. I alt 24 hektar udvikles til boliger, butikker, kontor- og serviceerhverv samt kultur. Køge Kyst P/S Havnen Køge\n17 københavns universitet DEKAN DET TEKNISKE FAKULTET Syddansk Universitet søger en visionær, inspirerende og dynamisk dekan til at stå i spidsen for Det Tekniske Fakultets fortsatte udvikling med tiltræden 1. maj 2014 eller snarest derefter. Specialist til laboratorieautomatisering og væskehåndteringsrobotter - til Retsmedicinsk Institut (Retsgenetisk afdeling), en arbejdsplads med den nyeste teknik i fokus! jobportal.ku.dk/tap Syddansk Universitet er inde i en god udvikling med stigende studenteroptag, højt forskningsniveau, stærk regional forankring, et internationalt udsyn, et ambitiøst samarbejde med erhvervslivet, engagerede studerende og medarbejdere. Det Tekniske Fakultet har et stigende studenteroptag og er inde i en markant vækstperiode. Fakultetet er kendetegnet ved at uddanne fagligt stærke ingeniører for at tilgodese samfundets behov, at skabe tætte samarbejder med erhvervslivet og at have ambitiøse mål for forskning og uddannelse. Fakultetets strategi, TEK2017, har strategiske indsatsområder bl.a. inden for energiteknologi, produktionsteknologi og velfærdsteknologi. På disse og andre områder bliver der uddannet dygtige diplom- og civilingeniører samtidig med, at der på fakultetet forskes og undervises på højeste internationale niveau. Fakultetet lægger vægt på at være innovativ, erhvervsrettet og anvendelsesorienteret, og fakultetet kendetegnes af åbenhed og samarbejde mellem forskellige fagligheder med relevans for studerende og omverdenen. Dekanen har ansvaret for at lede og sikre fakultetets fortsatte udvikling og at skabe sammenhæng mellem forskning, undervisning og videndeling i samarbejde med den øvrige ledelse, medarbejdere og studerende ved fakultetet. Dekanen skal være anerkendt forsker og have indgående viden om universitetspolitik og have undervisningskompetence på universitetsniveau, samt kendskab til et universitets samarbejde med erhvervslivet mm. Dekanen skal endvidere have de ledelsesmæssige og personlige kompetencer, der er beskrevet i det fulde stillingsopslag, hvor krav til ansøgningens udformning, oplysning om ansættelsesvilkår m.v. fremgår. Se eller Ansøgningsfrist er den 24. marts 2014 kl Yderligere oplysninger om stillingen fås ved henvendelse til rektor Henrik Dam på tlf eller hos adm. direktør Lars Muusmann, konsulentfirmaet MUUSMANN A/S på tlf Ingeniør til maskinsikkerhed og CE-mærkning Teknologisk Institut søger en ny medarbejder til løsning af rådgivnings- og godkendelsesopgaver inden for Maskinsikkerhed og CE-mærkning. Vi tilbyder dig en stilling som specialist, hvor du kommer til at indgå i et stærkt team, der arbejder på tværs af brancher og som udfører opgaver for virksomheder i alle størrelser. Forretningsorienteret leder for Systemejerne Syddansk Universitet har fem fakulteter og campusser i Odense, Kolding, Esbjerg, Slagelse, København og Sønderborg. Herudover driver universitetet virksomhed i Flensborg. I 2013 har universitetet studerende, en omsætning på 2,6 mia. kr. og ca medarbejdere. Det Tekniske Fakultet har 180 forskere og undervisere, 96 ph.d.-studerende, 100 teknisk administrative medarbejdere og ca studerende, heraf 600 internationale studerende. Fakultetets undervisning og forskning er organiseret i fire institutter og en række centre. Der uddannes diplom- og civilingeniører inden for 24 retninger efter Den Syddanske Ingeniørmodel. Se fakultetets hjemmeside på Du er en erfaren leder, der vækker tillid og understøtter tværorganisatorisk samarbejde. Du har kendskab til systemforvaltning - og hertil er du fortrolig med kontrakt- og leverandørstyring samt brugerinddragelse. Vi ser gerne, at du har kendskab til/erfaring fra offentlig forvaltning. Jobbasen for it-professionelle 250 ingeniør- og maskinmesterjob Stilling Virksomhed Job ID version2.dk/it-job STILLING VIRKSOMHED JOB ID Mathematical SW dev. 3Shape A/S Real Time SW Developer AHOC A/S IT konsulenter Cbrain A/S Software Engineer Danfoss A/S IT Development Gra Danske Bank Talented bus. sw dev. Danske Commodities A/S Explore, experience, Danske Commodities A/S Software engineer DHI - Ports & Offshore Technology Skarp.NET udvikler Eksponent Java developers Exerp Oracle-udviklere Københavns Kommune Managementkonsulent Mercuri Urval A/S Senior Content Publisher Microsoft Development Center Microsoft Business Int. Netcompany It-konsulenter med Netcompany CRM-udviklere Netcompany Erfaren frontend-udv. Netcompany Nyuddannet it-konsul Netcompany Udviklere Netcompany SharePoint-udviklere Netcompany Application Specialist Netcompany IT Security Specialist NNE Pharmaplan A/S Lead.Net SW Devel. Radiometer Medical ApS Erfaren projektleder Skatteministeriet IT-medarbejder Statens Serum Institut Web-frontend-udv. Systematic A/S Teamleder-Computer. Transearch A/S SW-ingeniør - Computer Transearch A/S IT Infrastructure Spe. Xerox A/S Nyeste stillinger på Jobfinder.dk Stilling Virksomhed Job ID Teamleder - Stærkstrøm Banedanmark CAD koordinator Banedanmark CAD projekteringsleder Banedanmark Analytiker Banedanmark Analysemedarbejder Banedanmark Stabsmedarbejder - Kvalitets Banedanmark Koordinerende planlæggere Banedanmark Ventilationsingeniør Bavarian Nordic A/S Mechanical Construction Eng BWSC Chemical Engineer Cheminova A/S Contract Manufacturing Chr. Hansen A/S Project Manager Coloplast Erfaren geotekniker COWI A/S Mechanical Engineer COWI A/S aircraft structures eng Danish Aerotech A/S Manufacturing engineer/tec Danish Aerotech A/S Technical Safety Engineer Det Norske Veritas Danmark A/S Design Manager DONG Energy A/S Electrical Engineering Man DONG Energy A/S Afdelingschef DTU Diplom Afdelingschef DTU Diplom Afdelingschef DTU Diplom Afdelingschef DTU Diplom Research Scientist DTU Wind Energy Department Daglig leder af fabrik & lager Elwis Royal A/S Elingeniør Energinet.dk Elingeniør Energinet.dk Maskiningeniør Energinet.dk People Manager - FOSS Innovation Engineer FOSS Chemometrician FOSS Fabrikschef Frovin Vinduer og Døre A/S Byggesagsbehandler Gladsaxe Kommune Gruppeleder Grontmij A/S Projektleder Grontmij A/S Kemiker / kemiingeniør Højvang Laboratorier A/S Forretningsorienteret leder Københavns Kommune Projektleder Køge Kyst P/S Ingeniør Langeland Kommune Specialist LEO Pharma A/S Electrical Specialist Maersk Supply Service A/S Gruppeleder til Planlægning Mercuri Urval A/S R&D Engineer Novo Nordisk A/S Experienced Systems Eng Novo Nordisk A/S Experienced mechanical eng Novo Nordisk A/S Skilled mechanical engineer Novo Nordisk A/S Process Ingeniør til Novo Nordisk A/S Senior QA Kemiker Novo Nordisk A/S Sektionschef Region Hovedstaden Business intelligence specialist Rigspolitiet Systemarkitekt Rigspolitiet Projektleder til kabellægning SEAS NVE Projektleder SEAS NVE Projektleder til udskiftning SEAS NVE Embedded Software Sennheiser Communications A/S Product Manager Sennheiser Communications A/S Manufacturing Engineer Sennheiser Communications A/S Mechanical Component Eng Siemens A/S Driftsleder Skive Kommune Dekan Syddansk Universitet Ingeniør til maskinsikkerhed Teknologisk Institut Faglig koordinator til VandCenter Syd Entreprisestyrer Vejdirektoratet Logistics Consultant Velux Gruppen Entrepriseleder Wicotec Kirkebjerg Afdelingschef for drift og Aabenraa Kommune\n18 Kommende arrangementer fra 21. februar 2014 østjylland Arr. nr. KøbenhAvn/fortsAt Arr. nr. nordjylland Arr. nr Innovative materials workshop Generalforsamling IDA Aarhus afdeling Foredraget Myter om Magten efterfulgt af årsmøde Frikøling med CO2 fremtidens energieffektive serverrum Hvor er detailhandelen i Østjylland om 20 år? Varmepumper og Smart Energy Generalforsamling i Dansk Selskab for Datateknik Årsmøde i IDA Energi Østjylland Årsmøde Østjyske Planlæggere Luftsolfanger til opvarmning og affugtning Den moderne pilekvist grundvandskortlægning Poledance Poledance LaTex Kursus Generalforsamling Horsens Afdeling Generalforsamling Randers Afdeling Brætspilsaften Teater: "Ronja Røverdatter" Bliv lækker i sikkerhedssko! Kan stålfibre erstatte armering i bærende konstruktioner? Byggeplads Besøg Comwell Aarhus Job interview coaching Lan med 404-lan.dk KøbenhAvn Arr. nr Søndageftermiddagskaffekoncert med dans og fællessang Brand i skibe IDA på KU: Gourmet Hemmeligheder i vinens verden!! Forsvarets Modulære Radar System Mindmap Generalforsamling i Selskabet for Sundhed, Velfærd og Tek Gamification in Concept Design Optimering af driften inden for sundhed, velfærd, teknologi IDA på KU: Intro til python programmering Mini Conference "IT-security of Railway operation" Wavin: kloak-, afløbs-, varme og installationssektoren Generalforsamling i IDA Lederforum Friktion og smøring Karriereplan - 6½ times karrieretjek uden partner Vestforbrænding: Kildesortering og rundvisning Årsmøde i HITEK Beerpong Tournament Engineering terrorism from dynamite to the Internet Generalforsamling 2014 i DSM IDA på KU: Har du en leder i maven? Grøn vækst i byerne Rønne bio: Kartellet FLIK Kandidatdag ABBA The Show og luksus middag Rusalka - Operabio Hvordan gør du dine kunder til ambassadører? MRV EU s nye værktøj til reduktion af skibsfartens CO Professionel Projektledelse 2 - København Fjernvarme- og fjernkølekursus Ny Varme- og kølenorm, DS Signalprogrammet på S-banen nærmere sig Ledelse af mindre projekter Smarte tips & tricks i Excel Generalforsamling i E-gruppen Er du nu helt sikker på det? Generalforsamling i JETRA, Selskabet for Jernbanetransport Cognos workshop Generalforsamling i Selskabet for Risikovurdering / IDA RISK ESS og MAX IV: Et supermikroskop i Lund Bacon Smagning Generalforsamling i Teleteknisk Selskab Generalforsamling i IDA Trafik & Byplan De nye rådgiverbekendtgørelser Hvad er du værd Har du en leder i maven? IDA på KU: Chokoladesmagning The Nightlife of Berlin Smagning af portvin PD389 - Nondestructive Examination nordsjælland Arr. nr Hundertwasser på Arken Generalforsamling i Øresund Afdeling Håndbold: Nordsjælland Håndbold vs TMS Ringsted Er du sikker på, at arven går til den rigtige? Flyv F-16 eller kør formel Invitation til fodbold i FARUM PARK - FCN mod Viborg FF Dødsfælden MICHAEL CARØE med et 17 mands Big Band + spisning Bladhuset ALLER - rundvisning + frokostbuffet Workshop, oprettelse af hjemmenetværk Madoplevelse på Esrum Kloster og Møllegård Generalforsamling Furesø-Egedal i øllets tegn m. ølret Operabio (Rusalka) Autentisk Drama: "12 years a Slave"- incl. 1 øl/vand + slik sjælland Arr. nr Hugo's Pub Quiz - SIDSTE CHANCE Generalforsamling Lolland-Falster Afdeling Generalforsamling Roskilde Køge - SIDSTE CHANCE Generalforsamling Nordvestsjællands Afdeling Teatertur Verdens lykkeligste folk Sådan plejer du dit boliglån og opnår økonomisk gevinst Film "Jack Ryan: Shadow Recruit" m. sandwich og drikkevarer Generalforsamling Sydsjællands Afdeling TOPFUN Formel-1, F16 samt helikopter Energibesparelser i den eksisterende bygningsmasse Hugos kælder - 8 Whiskeysmagninger Årsmøde Maskin- og Produktionteknisk Gruppe, MPSJ vestjylland Arr. nr Hvad med pensionsordningen når jeg bliver selvstændig? InDesign for begyndere Foredrag: Idéer til at glæde hinanden i et parforhold Ølsmagning og rundvisning, Bøllingsø Bryghus "Kartellet" - Film og spisning i Apollon Struer FÆRDIG MED FYRRE - teater Generalforsamling / Virksomhedsbesøg Kyocera Virksomhedsbesøg hos snusproducenten V2 Tobacco Kursus i ølbrygning på Fur (10 L Brown Ale i udbytte) landsdækkende Arr. nr Innovation Forecast Get the HOW in Innovation WEBINAR: Airtame sådan crowdfunder man 7 millioner Bio i vinterferien "Lego-filmen, et klodset eventyr" Matematik Nord årsmøde Besøg Musikkens Hus - bag kulisserne Foredrag med Chris MacDonald / Motivation og Energi Hvordan godkendes medicoteknisk udstyr m. vægt på SW? Generalforsamling i Aalborg Afdeling God vin fra Tyrkiet skal smages! Bartending og flair Årsmøde 2014 i Seniorudvalget Boligfinansiering for viderekommende Jan Gehl - Byer for Mennesker Kollektiv trafik: Velfærd eller bæredygtighed? Få en professionel LinkedIn profil Optimering af energiudbytte og næringsstoffer fra gylle RFID foredrag og besøg hos Aalborg Lufthavn Fremtidens velfærdsløsning og Software applikationer Carpark North Vinterrejse et moderne drama Store varmepumper i det decentrale kraftvarmesystem Golf i garanteret tørvejr Forårsfest på San Giovanni fyn Arr. nr Besøg på de nye Langelandsfærger Ventilation fra A til Z, modul B Kom godt i gang med Androidudvikling Din stemme er dit værktøj Wellness i Kolding Slotssøbad Kender du projektets interessenter? Rom- og whiskyfestival Herreaften i Odense Dameaften i Odense Excel for letøvede Årsmøde i Bygningsteknisk Gruppe Fyn og debataften Generalforsamling Sydfyns Afdeling Indesign til rapportbrug Sådan får du et JA! - Odense Effektoverflader - The Perception of Visual Surfaces Årsmøde i IDA Fyn Seniorer Gokart med IDA Introduktion til Rubiks Illustrator - Det Digitale Lysbord sydjylland Arr. nr Svømning & Networking for alle - også hele familien Virksomhedsbesøg: UPS løsninger fra rummet Besøg IBC Innovationsfabrikken i Kolding til spisning Faglig udflugt - Studie tur til verdensmessen Generalforsamling IDA Trekantafdelingen - eksklusiv spisning Generalforsamling IDA Esbjerg afdeling Indoor shooting Selvledelse og ledelse af små projekter Lego the movie 3d, inklusiv foredrag om lego Designskolen Kolding, rundvisning og foredrag Årsmøde 2014 i Driftsteknisk Gruppe, Sydjysk Årsmøde i Maskinteknisk Gruppe, Syd Få det optimale ud af din smartphone Java Forretningsdrevet CSR Bowling Årsmøde i FUHR Betyder at arrangementet er overtegnet eller lukket for tilmelding. Deltagelse i henhold til IDAs regler.\n19 Arrangementer Se mere på ida.dk 4. marts københavn ESS og MAX IV: Et supermikroskop i Lund Arr.nr.: Danmark er medvært på European Spallation Source (ESS), som forventes at åbne i På samme site vil synkrotronen MAX IV stå klar i De to installationer bliver hhv. den bedste neutronstrålings- og Røntgenstrålingsfacilitet i verden. Læs mere på ida.dk. 4. marts, kl Ingeniørhuset i København, Kalvebod Brygge 31-33, København V Deltagelse er gratis Tilmelding på ida.dk senest 3. marts E-gruppEn 3. april københavn Stor Champagnesmagning Arr.nr.: Champagne begynder Vin-aften. KulturForum inviterer til en flot og lærerig smagning hos Leisner Vine. Temaet er verdens bedste og mest ekslusive drik: Champagne. Vi skal smage lige fra de bedste og mest kendte huse, henover de mere sjældne Champagner og smage et par af de helt store Champagner. Der vil endvidere blive fortalt om Champagnens historie m.v. Til smagningen vil der blive serveret lidt flute og pølse. Leisner Wine A/S har bl.a. specialiseret sig i Champagnemærker. 3. april, kl Leisner Vine, Dyssegårdsvej 18, Hellerup Betalingsarrangement Tilmelding på ida.dk senest 27. marts KuLTurFOruM 26. februar sjælland Wavin: kloak-, afløbs-, varme- og installationssektoren Arr.nr.: Læs mere på ida.dk. 26. februar, kl Ingeniørhuset i København, Kalvebod Brygge 31-33, København Betalingsarrangement. gratis deltagelse for medlemmer af IDA Tilmelding på ida.dk senest 23. februar 6. april københavn Werther - Operabio Arr.nr.: Den unge Werthers lidelser handler om en ung mand i gul jakke, som begår selvmord, fordi han ikke kan få sin elskede. Sommetider tror vi næsten, at romantikerne var lykkeligst, når de ikke fik den, de elskede. Netop som Jonas Kaufmann og Elīna Garanča heller ikke får hinanden, når de er i centrum i Massenets Werther på The Met. Læs meget mere under mødetilmelding Arrangør fra KulturForum er Niels Wulff, mobil april, kl Imperial Bio, Ved Vesterport 4, København V Betalingsarrangement Tilmelding på ida.dk senest 21. marts KuLTurFOruM marts københavn Kursus i praktisk procesregulering Arr.nr.: Kurset henvender sig til ingeniører, maskinmestre og teknikere som er beskæftiget i procesindustrien samt VVS-branchen. Der kræves ingen specielle matematiske forkundskaber for at følge kurset. De tre dage indeholder: Den nødvendige teori. PID-regulering. Andre reguleringsprincipper. Praktisk regulator-indstilling. Instrumentering og komponenter. Mange eksempler fra procesindustrien. Kakade- og feedforwardregulering. Læs mere på ida.dk. 11. til 13. marts, kl Hotel Frederiksdal, Frederiksdalsvej 360, Lyngby Betalingsarrangement Tilmelding på ida.dk senest 3. marts IDA proces 5. marts sjælland Energibesparelser i den eksisterende bygningsmasse Arr.nr.: Læs mere på ida.dk. 5. marts, kl Erhvervshuset grobund, Finlandsgade 29, Haslev Deltagelse er gratis Tilmelding på ida.dk senest 3. marts 19. marts landsdækkende ny Superlim binder materialer hermetisk sammen Arr.nr.: Ny dansk Superlim (RadiSurf) binder meget forskellige materialer sammen. Igennem et 4 års forsknings projekt finansieret af det Strategiske forskningsråd og virksomhederne SP Group og Grundfos har en gruppe på Aarhus Universitet arbejdet med at øge vedhæftningen mellem plastmaterialer som f.eks. plexiglas og forskellige industrielle metal overflader som rustfri stål, messing osv. Dette foredrag vil give en grundig indsigt i de metoder og kemiske håndtag, der er anvendt, samt et indblik i potentielle industrielle anvendelser. Der vil blive demonstreret en grundlæggende tilgang og sammenhængen imellem grundforskning, ingeniørvidenskab og industriel anvendelse.dagens foredragsholder er Kemiingeniør, PhD Mogens Hinge fra Institut for Ingeniørvidenskab på Aarhus Universitet, hvor Mogens leder en nylig opstartet gruppe inden for Polymer and plastic. 19. marts, kl Ingeniørhuset i København, Kalvebod Brygge 31-33, København V Deltagelse er gratis Tilmelding på ida.dk senest 14. marts maj sydjylland Animal cell Cultures - Expression and Engineering Arr.nr.: Over the last fifty years research in cell biotechnology has revealed substantial potentials for the production of bioactive proteins and use of the cells themselves particularly in medical applications. The development of efficient and safe processes for production of novel pharmaceuticals is of significant industrial importance and subject to extensive research efforts. The increasing availability of genome editing tools and genome sequences of mammalian cell factories, such as the Chinese hamster ovary cell, and other animal cell cultures enables for the first time a systems biotechnology driven approach to cell factory design. The conference includes a poster session covering a broad range of topics on biotechnology as well as a commercial exhibition of equipment, consumables and services to Danish biotechnology. The conference is organised in collaboration with Danish Society of Biochemistry and Molecular Biology as well as BioPeople. All details at maj, kl og 23. maj, kl Hotel Munkebjerg, Munkebjergvej 125, Vejle Betalingsarrangement Tilmelding på senest 15. maj IDA polymer MASKIn- & produktionsteknisk gruppe, SjæLLAnD MASKIn- & produktionsteknisk gruppe, SjæLLAnD DAnSK BIOTEKnOLOgISK SELSKAB, DBS Deltagelse i henhold til IDAs regler.\n20 LYNCH INGENIØRENS BAGSIDE TREKRONERGADE 26, 2500 VALBY Vi må lære naturen bedre at kende. Ellers kan vi ikke narre den. Mikal Rode 8 Ingeniøren 21. februar 2014 ing.dk Djøf-logik: Det koster 39 kroner at opkræve 0 kroner... Ugens absurditet Vor læser i Aarhus har fået en mærkelig faktura, som alligevel ikke er spor mærkelig: FAKTURAENS FORSIDE: Østjysk Energi opkræver på 0 kr. og øvrige ydelser på 39,- kr. FAKTURAENS BAGSIDE: Det koster 39,- kr. at opkræve 0 kr., siger Østjysk Energiforsyning naturligvis. Hej Lynch Tak for en altid fornøjelig bagside... jeg har selv en lille historie, der måske kan fange din interesse: Jeg har fået vedhæftede regning, der fortjener at blive hængt lidt ud eller få lidt hædrende omtale for kreativiteten, alt efter temperament. For det er da en smart måde at få penge i kassen på. Baggrunden er, at jeg for nylig har fået medarbejderbredbånd fra Waoo (leveret af Østjysk Energi). Det opkræves hos arbejdsgiveren, så jeg var lidt forundret over at modtage en regning fra dem på 39 kr for øvrige ydelser. Hvad er det mon? Bagsiden af fakturaen afslører det hele: Bredbåndet koster 0 kr, da det jo er arbejdsgiverbetalt. Og så er der et administrationsgebyr på 39 kr. I følge forsiden er det et administrationsgebyr, de tager for at sende en regning (på 0 kr!), men jeg kan da slippe for at betale det fremover, hvis jeg tilmelder mig betalingsservice. Med andre ord vil de gerne have mulighed for selv at trække 0 kr fra min konto hver måned. Tjaa... Mvh Johan Vase Kalendermatematik: Hvornår fylder Asta et halvt år? Trykknapper til konkurrencedygtige priser LEVERANDØR AF SIKKERHED Dit solcelleanlæg har også brug for overspændingsbeskyttelse! - Læs hvorfor på DESITEK A/S, Sunekær 8, 5450 Søndersø, tlf.: Ak-ja, det lyder da helt absurd. Men her må du lægge ingeniørtankegangen på hylden og bruge typisk djøf-logik. For det koster naturligvis det samme at sende en regning på nul kr. som enhvert andent beløb, og måske er de 31,20 kr. en faktisk udgift. At man bare kunne undlade at udsende regningen, kommer naturligvis ikke i betragtning. Faktisk er din nul-regning blot en konsekvens af tankegangen om, at alle behandles ens og at alt foregår automatisk. Det det er nu engang det letteste for regnskabsafdelingen. Ingen skænker det en tanke, at de sagesløse modtageren af nul-faktuaerne må opfatte fremgangsmåden som ren Ebberød Bank. I næste uge, bringer jeg beretningen om en stribe andre it-absurditeter, som sagesløse forbrugere og skatteborgere udsættes for. I skal ikke glæde jer... j Lynch DESITEK A/S Ugens spørgsmål Nybagte forældre stilles som bekendt over for mange uventede problemstillinger, men dette kalendermatematiske spørgsmål fra vore læsere i Søborg, har jeg ikke hørt om før: Kære Lynch Måske du eller nogle af Ingeniørens læsere kan hjælpe med at besvare dette spørgsmål(?). Den 30. august 2013 kom vores datter Asta til verden og som nybagte forældre går gemalen og jeg op i at fejre måneds -fødselsdage. Men UGENS INDGÅENDE POST Først et brev fra vor bedagede læser på Frederiksberg. Han takker Hans True for bemærkningerne i nr. 6 om lærlingenes store slid for at blive teknikumingeniører i 1957: Jeg har prøvet det på min egen krop, dvs. en halv mandagaften på lærlingeskole og den anden halve aften på 1. semester teknikum. Tirsdag og torsdag på lærlingeskole, onsdag og fredag på teknikum. Vi nød sommeren, for der var kun undervisning til 1. semester i tre aftener, og derved fik vi to friaftener (hurra for det!) Med venlig hilsen Ernst Lundqvist (KT 1956) Prototyper i 3D-print Når kun fantasien sætter grænserne Tak, jeg tør ikke tænke på, hvad vores børnebørn ville sige til det skema! I nr. 7 skrev vi om det høje timetal på DIA i 1990, hvilket fremkaldte denne kommentar: Jeg kan se, at vi, der gik på DIA i slutningen af 70 erne, havde det noget nemmere. Vi havde godt nok præcis det samme antal timer som årgangene ti år senere men da et semester på DIA varede 16 uger (mod 14 uger på DtH) skulle vi kun bruge 56 timer pr. uge. Med venlig hilsen Ebbe Kristensen Fint, så er det på plads. Og nu til et sprogligt problem i en annonce: ASTA LEDER forgæves efter 30. februar på Bagsiden, så hun kan fejre sin første halve års fødselsdag... Foto: Mor nu er vi nået til februar og så opstår krisen, for hvornår bliver vores datter et ½ år!? Intuitivt ville jeg sige at hun er blevet en måned ældre d. 30, men eftersom d. 30 februar ikke findes, så bliver det hele lidt mere kompleks. Skal vi fejre ½-års dag d. 28 februar? d. 2 marts ( = Ingeniørens bagside den 14.feb. 2014: Se annonce-kolonnen til højre, øverst: Vi har markedets bredeste udvalg af fodpedaler. Man spørger sig selv: Mon firmaet også sælger håndpedaler? Med venlig hilsen Mogens Møller, Nærum Tja, sådan som sproget skrider i disse år, skal det såmænd ikke undre mig, om der findes både hånd-, finger-, albue- og knæpedaler. Fra Svogerslev er indløbeten sarkastisk bemærkning om vort forhold til nordkalottens udbredelse: Jeg læste i dag i Ingeniøren om den nye asymmetriske isbryder. Den skal operere i området syd for nordpolen. 30)? Eller en helt tredje dato? Det kunne være rart at vide, for på et eller andet tidspunkt vil Asta nå en alder, hvor det er meget vigtigt, om hun er X år eller X et ½ år. Og som de ingenør(d)-forældre, vi er, vil vi jo meget gerne kunne give en ordentlig forklaring på, hvorfor hun fylder et ½ år på denne dato. Mange Hilsener Pernille Skovgaard Tja bom-bom, hm, det tror jeg, at jeg vil overlade til vore (tilsammen) alvidende læserskare at finde et rimeligt konsist svar på. j Lynch Det giver et ret ubegrænset operationsområde, men besætningen må jo være glade for, at den ikke skal operere i området nord for nordpolen. Mvh. Arne Miller He-he, ja det område kunne jo for så vidt godt omfatte Roskilde Fjord, men der er vandstanden nok for lav og isen for tynd. Her får jeg lige plads til at nævne, at den ret nyuddannede civ.ing. Maiken Pedersen med rette mener, at jeg tilbage i nr. 3 (i historien om dagligvaresituationen i Vangede og omegn) brugte betegnelsen fjumreår forkert. Men hen hvad skal det så hedde? Den sag vender jeg nok tilbage til snarest. j Lynch davinci.dk Tsubaki kæder BRD. KLEE A /S T Skruede stålpæle Enkel Hurtig Vibrationsfri Har du brug for et fundament? - Så kontakt os. Vi funderer master, bygninger, spunsvægge, skorstene, vejskilte mv. ScrewFast Skruepæle - fundering og stabilisering Tlf Ethernet via parsnoet kabel, op til 8km... IEX er løsningen på Ethernet forbindelser længere end 100 meter, hvis fiber er for dyr eller parsnoet kabel allerede findes. Båndbredden er afhængig af længden, fra 100Mbps ved 200m til 192kbps ved 8km. Transformervej Herlev Tlf MOXA Direkte