Butiks- og kontorfunktionærerne i mellemkrigstiden - e-tidsskrifter.dk\nLeif Laursen og Lise Skjøt-Pedersen\nFunktionærerne fik i takt med deres voksende antal fra omkring rhundredskiftet stadig mere central betydning i den politiske og ideologiske kamp. Formålet med denne artikel er at kortlægge nogle hovedtræk ved butiks- og kontorfunktionærernes stilling som lønarbejdere i perioden 1920-1940, for derigennem at give en baggrund for forståelsen af denne gruppes sammensætning og faglige organisering.1\nI den eksisterende historieskrivning om butiks- og kontorfunktionærernehar opfattelsen oftest været, at selv om funktionærerne var en stærkt differentieret gruppe, havde størstedelen en priviligeret stilling som lønarbejdere. Desuden at hovedparten af funktionærerne var forankret i den borgerligt-liberale menneske- og samfundsopfattelse med deraf følgende afstandtagen til arbejderklassens ideer og organisationer. Der er blandt borgerlige og marxistiske historikere enighed om, at der først med krisen i 30'ernes begyndelse foregik betydelige ændringer i butiks- og kontorfunktionærernes løn- og arbejdsvilkår med reallønsfald, stigende arbejdsløshed og forringede karrieremuligheder.2 Dette førte ifølge f.eks. fremstillingen i Dansk Socialhistorie til en »social identitetskrise« og en »materiel social krise«, der betød, at store dele af funktionærerne\n1 Fremstillingen bygger på et upubliceret speciale, »De kvindelige butiks- og kontorfunktionærer 1918-1940«, Københavns Universitet 1982. Specialet kan lånes på Arbejderbevægelsens Arkiv og på Københavns Universitet. Vi takker lektor Ole Hyldtoft, Institut for Økonomisk Historie på Københavns Universitet, for værdifuld kritik i forbindelse med udarbejdelsen af artiklen. Artiklen søger ved punktvis dokumentation at fremdrage væsentlige forhold i funktionærernes arbejdsvilkår. For en mere udførlig dokumentation henvises til specialet, hvor der også findes en redegørelse for problemer i forbindelse med anvendelsen af folketællingernes oplysninger om funktionærernes erhvervs- og indkomstforhold.\n2 Jævnfør Svend Aa. Hansen og Ingrid Henriksen: Sociale brydninger 1914-1939, Dansk Socialhistorie bd. 6, Kbh. 1980. Jens Christensen retter i en anmeldelse af dette værk i Den jyske historiker bd. 23124 s. 154 en kritik af Svend Aa. Hansens opfattelse, men ser dog 1930'erne som omdrejningspunktet for ændringer i funktionærernes politiske og ideologiske identitet.\nbegyndte at opfatte sig selv som lønarbejdere og orienterede sig i retning\naf Socialdemokratiet. En orientering, der betød et gennembrud for HK\nsom faglig organisation.3\nI modsætning hertil er det opfattelsen i denne artikel, at fokuseringen på krisen i 30'erne giver et alt for snævert perspektiv for forståelsen af udviklingen i butiks- og kontorfunktionærernes stilling som lønarbejdere. Artiklen tager derfor afstand fra ideen om en pludselig proletarisering af store funktionærlag fremkaldt af 30'ernes krise og en deraf afledt ændring i funktionærernes politiske og ideologiske orientering. Vi vil i stedet vise gennem inddragelse af kapitalsammensætningen og udviklingstræk i de hovederhverv, der beskæftigede butiks- og kontorfunktionærerne, sammenholdt med udviklingen i arbejdskraftens sammensætning i butiks- og kontorfagene, at hele mellemkrigstiden var præget af de fundamentalt samme problemer. Disse forhold danner grundlag for vor opfattelse af hvilke væsentlige skillelinjer, der gjorde sig gældende blandt funktionærerne. Forskelle, der var så store, at der må stilles spørgsmålstegn ved opfattelsen af funktionærerne som en samlet gruppe. De skillelinjer, som vil blive undersøgt i artiklen, er dels forskellen i løn- og arbejdsbetingelser mellem butiksfunktionærer og kontorfunktionærer, dels forskellen mellem kvindelige og mandlige funktionærers løn- og arbejdsbetingelser.\nFremstillingen er overvejende baseret på oplysninger om erhvervs- og indkomstforhold i folketællingerne 1921, 1930 og 1940. Til en mere nuanceret forståelse af butiks- og kontorfunktionærernes situation og holdninger i perioden er det nødvendigt at inddrage dagliglivsaspektet: hverdagslivet på arbejdspladserne, arbejdsprocesser, forholdet til arbejdsgiver og kolleger, familie og fritidsliv, holdninger og normer. Ligeledes mangler der en undersøgelse af de regionale og lokale forhold, udviklingstendenser i København, de større bysamfund og de mindre købstæder. Disse aspekters socialiserende og bevidsthedsmæssige betydning for funktionærernes faglige, ideologiske og politiske orientering kan ikke overvurderes, men det vil overskride rammerne for denne artikel at komme ind på dem. En kvantitativ statistisk undersøgelse som denne kan dog fremdrage nogle væsentlige elementer til en forståelse af sammenhænge og livsvilkår.\nArtiklen vil tage udgangspunkt i detailhandelens og kontorarbejdets udvikling. På denne baggrund bestemmes funktionærgruppens sammensætningud fra brancheplacering, stillingsstruktur og uddannelse. Dernæstundersøges aldersfordeling og indkomststrukturen samt arbejdsløshedsudviklingen.Disse forhold inddrages i forbindelse med en undersøgelseaf\n3 S. 340.\ngelseafhvilke grupper blandt funktionærerne, der organiserede sig i HK\nfrem til 1940.\nDetailhandelen var præget af to forretningstyper. Den dominerende forretningstype var den såkaldte brancheforretning, som solgte produktions - eller stofbeslægtede varer, f.eks. kolonial, isenkram, manufaktur, møbler etc.4 Heroverfor opstod fra slutningen af 1800-tallet en stor gruppe såkaldte specialforretninger, der ekspanderede stærkt frem til 1940. De koncentrerede sig om salg af enkelte varegrupper, eksempelvis ismejerier, tobaks- og kaffeforretninger og forretninger med begrænset varesortiment indenfor tekstilområdet. Hvor de første ofte krævede et vist kapitaludlæg til varelager og inventar og en faglig uddannelse, fordrede specialforretningerne i almindelighed kun et beskedent kapitaludlæg og ingen faglig uddannelse. To andre forretningstyper fik en stigende betydning i perioden. Det var for det første stormagasinerne, der udgjorde det egentlige kapitalistiske indslag i detailhandelen, oftest organiseret som aktieselskaber. Disse bestod af en sammensætning af specialforretninger. En anden forretningstype med voksende betydning i perioden var de andelsej ede brugsforeninger. De to største branchegrupper i perioden 1920-1940 både med hensyn til antal, omsætning og personale var nærings- og nydelsesmiddelbrancherne, der udgjorde omkring 60%, og manufakturområdet, der havde en andel på knap 20%.\nI perioden frem til 1940 voksede antallet af forretninger stærkt. Fra 1925 til 1935 kan væksten anslås til at have været fra 65.000 til 78.000 butikker. 90% af forretningerne var ejede af en enkelt person. Disse beskæftigede over %af samtlige ansatte og havde knap 3A af den samlede detailhandelsomsætning. Heroverfor stod aktieselskaberne, bl.a. stormagasinerne,og brugsforeningerne med hver ca. 10% af personalet og omsætningen. Et andet markant træk ved detailhandelen var de meget lave omsætningsstørrelser. 80% af alle forretninger havde en årlig omsætning på under 50.000 kr. i 1935 og heraf havde 60% af alle under 25.000 kr. De lave omsætningsstørrelser betød, at 70% af alle butiksfunktionærervar ansat i forretninger med under 5 beskæftigede. Udviklingen i perioden viser ingen forskydning i retning af store forretningsenheder, idet væksten var stærkest i antallet af forretninger med under 25.000 kr. i\n4 Afsnittet om detailhandelens udvikling bygger på E. Alkjær: Den danske Detailhandel i statistisk Belysning i: Danske Handelsforeningers Fællesrepræsentation 1890-1940, Kbh. 1940.\nomsætning. Detailhandelen havde således et småborgerligt præg med mange små ejere, der selv arbejdede med til opretholdelse af den enkelte forretning. Sektoren var derfor præget af en meget lav kapitalkoncentrationmed en kvantitativ vækst uden væsentlige ændringer i butiksstruktureni denne periode.\nVi vil herefter fremdrage nogle hovedtræk af kontorarbejdets udvikling frem til 1940.5 Man kan groft skelne mellem det håndværksmæssige kontorarbejde og det mekaniserede kontorarbejde. Arbejdsredskaberne i det håndværksmæssige kontorarbejde var papir og pen samt hoved- og kassebog. Den anvendte metode krævede en langsom oplæring i bogholderi af de relativt få ansatte. Arbejdet var derfor præget af store kvalifikationsforskelle mellem de ansatte udfra deres anciennitet, hvilket dannede baggrund for en hierakisk opdeling af personalet. I alle byerhvervene kom kontorarbejdet til at spille en stadig stigende rolle i takt med væksten i produktion og cirkulation, der betød en udvidelse af de administrative og kommercielle opgaver.\nFor enkeltkapitalerne blev det nødvendigt at økonomisere og intensivere kontorarbejdet, efterhånden som det kom til at udgøre en stadig større del af lønomkostningerne. Dette førte til et pres for at udvikle arbejdsmidlerne, hvilket resulterede i indførelsen af skrive-, regne- og bogholderimaskiner, samt overgang fra fortløbende protokoller til kartotekssystemer. Udvidelsen af kontorarbejdet og de større virksomhedsstørrelser nødvendiggjorde en nedbrydning af kontorarbejdet i deloperationer. Denne arbejdsdeling betød en adskillelse mellem manuelt, rutinepræget arbejde og intellektuelt mere kvalificeret arbejde. Indførelsen af kontormaskiner betød dog kun, at det var bestemte arbejdsfunktioner, der mekaniseredes, ikke den samlede arbejdsproces, og denne delmekanisering formåede ikke at bremse væksten i antallet af kontorarbejdere. For at reducere lønomkostningerne søgte man at indføre arbejdsvidenskabelige principper i kontorarbejdet gennem en total adskillelse af intellektuelt og manuelt arbejde, tidsstudier af arbejdsprocessen og en sammenbinding af arbejdspræstation og løn.\n5 Fremstillingen af kontorarbejdets udvikling bygger på J. Matthiasen m.fl.: Teknisk udvikling og kontorarbejdets udviklingsformer, RUC 1981 (upubl. speciale). For en uddybning af det teoretiske grundlag for forståelsen af kontorarbejdets placering i den kapitalistiske produktion henvises hertil. Der mangler en konkret empirisk analyse af udviklingen af kontorarbejdet i Danmark i mellemkrigstiden, hvorfor udviklingen kun kan beskrives ideelt.\nDer var dog store forskelle i kontorarbejdets organisering i de enkelte hovederhverv. Den mest fremskredne teknik anvendtes i de store virksomheder i pengeomsætning, de store industri- og handelsvirksomheder som f.eks. B&W og Magasin du Nord, mens de fleste mindre virksomheder havde mindre arbejdsdeling og mekaniseringsgrad. Disse forhold fik betydning for arbejdskraftens sammensætning og for arbejdsbetingelserne for funktionærerne.\nBrancheplacering og stillingsstruktur\nI både butik og kontor fandtes en kønsbetinget arbejdsdeling dog med\nforskellig udformning. I butik arbejdede mændene primært i brancheforretningerne,\ndet vil sige i de mellemstore butikstyper.\nTabel 1: De kvindelige butiks- og kontorjunktionarers andel af personalet i detailhandelen i 1925 og 1935. Kilde: Erhvervstællingen 1935 tabel XV (Stat. Tabelv. Rk. 5 Litra A nr. 21). Erhvervstællingen 1925 tabel XIII (Stat. Tabelv. Rk. 5 Litra A nr. 18). Note: Sammenholdningen af butiks- og kontorpersonale er bestemt af 1925-tællingens rubriceringer, kontorpersonalet i detail er så marginalt at det næppe påvirker tendenserne i billedet af butiksfunktionærerne. Den påfaldende vækst i kvindeandelen i manufaktur har sandsynligvis baggrund i tællingsforskelle, snarere end i virkeligheden.\nDe vigtigste mandsbeskæftigede områder var købmandsforretninger og brugsforretninger samt isenkram m.m., hvor mændene i perioden udgjorde omkring 70% af de ansatte. Kvinderne arbejdede primært i de mindste forretningstyper med de laveste omsætningsstørrelser samt i stormagasinerne, hvor der var den mest udviklede arbejdsdeling. Kvinderneudgjorde mellem 80 og 90% af arbejdskraften i de mange småbutikker i nærings- og nydelsesmiddelsektoren, som mejerier, brødudsalg,frugt og grønt-, kaffe-, viktualie-, tobaks- og sukkervareforretninger.Også i manufaktur, der var den anden store detailhandelsbranche,\nvar 2A af de ansatte i 1935 kvinder. Kvindernes andel af arbejdskraften havde en stigende tendens, men strukturen i fordelingen ændredes ikke afgørende. Den store forøgelse af kvindelig arbejdskraft i perioden betød således ikke en væsentlig ændring af forholdet mellem mandlig og kvindelig arbejdskraft, idet den skete i brancher, som i forvejen fortrinsvis beskæftigede kvinder.\nI modsætning til detailhandelen, hvor de mandlige og kvindelige funktionærer i overvejende grad arbejdede i forskellige brancher og butiksstørrelser, var det fremherskende træk ved kontorfaget, at mænd og kvinder arbejdede i samme virksomhed, og at arbejdsdelingen i de fleste tilfælde fandtes indenfor den enkelte virksomheds rammer med mænd og kvinder på forskellig placering i stillingsstrukturen.\nTabel 2: De butiks- og kontoransattes fordeling pa overordnede og underordnede. Kilde: Folketællingen 1921 tabel 15 (Stat. Tabelv. Rk. 5 Litra A nr. 16); Folketællingen 1930 tabel Villa (Stat. Tabelv. Rk. 5 Litra A nr. 20); Folketællingen 1940 tabel II (Stat. Tabelv. Rk. 5 Litra A nr. 23).\nDer var i hele perioden væsentlige forskelle mellem butiks- og kontorfunktionærerne og mellem mænd og kvinder med hensyn til deres fremtidsperspektiver som lønarbejdere. For butiksfunktionærerne var der fa avancementsmuligheder. Stort set alle havde underordnede stillinger i butik i 1940. Dette havde sin baggrund i den stærke dominans af små detailforretninger med få ansatte, hvor ejeren selv arbejdede med og udførte ledelses- og overvågningsfunktionerne. Mulighederne for at avancere som lønarbejder var betydeligt større i kontorerhvervet. Det skyldtes de større virksomheders behov for at uddelegere ledelses- og overvågningsfunktioner til de ansatte.\nAnvendelsen af kvindelig arbejdskraft i underordnede stillinger var allerede i 1921 over halvdelen af samtlige i de fleste hovederhverv. Udviklingen frem til 1940 peger i retning af en langsomt stigende kvindeandel især i 30'erne, således at kvinderne i 1940 udgjorde omkring 60% af alle underordnede kontorfunktionærer. Dette gjaldt dog ikke i pengeomsætning, hvor kvindeandelen var under halvdelen.\nKarrieremulighederne var meget kønsbestemte. I de private hovederhverv udgjorde mandlige overordnede kontorfunktionærer omkring halvdelen af samtlige beskæftigede mænd, mens det tilsvarende tal for kvinderne svingede mellem knap 10% i pengeomsætning og omkring 25% af alle kvinder i varehandelen. Tallene viser samtidig, at de overordnede kvinder især fandtes i de mest konkurrenceprægede hovederhverv.\nEn udvidelse af arbejdsstyrken gennem en tilgang af kvinder skete således i første række til de underordnede stillinger, mens det stabile forhold mellem antallet af underordnede og overordnede mænd i perioden viser, at der næppe skete væsentlige ændringer i deres vilkår.\nSkole- og erhvervsuddannelse\nDer var ligeledes væsentlige forskelle i skole- og erhvervsuddannelsen mellem butiks- og kontorfunktionærer og mellem mandlige og kvindelige funktionærer. Disse forskelle hang sammen med de kvalifikationer, der efterspurgtes i butiks- og kontorfagene.\nKarakteristisk for butiksfunktionærerne var den begrænsede skoleuddannelse.I 1923 havde kun knap lA af mændene og under '/io af kvinderne en højere skoleuddannelse. Blandt kontorfunktionærerne havde flere en højere skoleuddannelse. Dette var tydeligst i pengeomsætning, hvor *A af mændene og xh af kvinderne havde en højere skoleuddannelse. Uddannelsesbaggrundeni håndværk og industri og varehandel synes at have været\nTabel 3: Uddannelsesniveauet i forskellige funktionærgrupper samt funktionærer med handelsuddannelse i 1923. Kilde: Stat. Medd. 4.72.2 s. 38-39.\nlavere, men omkring lA havde en skoleuddannelse udover folkeskolen,\nmændene hyppigere end kvinderne.\nI butiksfaget var der tradition for en faglig uddannelse i de brancher og forretningstyper, der primært beskæftigede mænd. Det gjaldt f.eks. områder som kolonial og isenkram. Det må derfor antages, at en meget stor del af de mandlige butiksfunktionærer fik en faglig uddannelse. Ideelt set skulle den faglige uddannelse gøre det muligt for mændene senere selv at etablere forretning. Traditionen med lærlingeuddannelse skal dog ses i forbindelse med behovet for billig arbejdskraft, og uddannelsen må formodes ofte at have været utilstrækkelig. Kvinderne fik derimod yderst sjældent en faglig uddannelse. Det skyldtes, at de beskæftigedes i brancher med de mindste forretningstyper med begrænset varesortiment og omsætning, der var baseret på ufaglært, billig arbejdskraft, eller at de arbejdede i de helt store enheder som stormagasinerne, hvor de blev oplært til specialarbejde i de enkelte afdelinger.\nI kontorfaget var der ikke den samme faglige tradition som i detailhandelen.I et vist omfang kunne arbejdskraftens høje skolekvalifikationer i dansk, regning og sprog udnyttes. De mandlige kontorfunktionærer fik dog en form for faglig uddannelse, der havde betydning for deres placering i stillingsstrukturen. Kvinderne på kontor opnåede sjældent en egentlig alsidig faglig uddannelse finansieret af arbejdsgiveren. De søgte til gengæld i langt højere grad end kvinder i butik at kvalificere sig fagligt gennem deltagelse i forskellige private og offentlige kurser. Karakteristisk for disse kurser var, at de ikke førte til egentlig konkurrence mellem mandlig og kvindelig arbejdskraft, men var begrænset til indbyrdes konkurrence mellem kvinderne, idet kurserne primært omfattede maskinskrivning,stenografi og lettere bogholderi, der var typiske kvindearbejdsområder\nområder.61 1950 fik 85-90% af mændene en faglig uddannelse mod knapt 30% af kvinderne.7 Man kan således betragte forholdet mellem mandlige og kvindelige funktionærer som parallelt til forholdet mellem faglærte og ufaglærte inden for andre fag.\nForskellen mellem de forskellige funktionærgruppers stilling og fremtidsperspektiver\nsom lønarbejdere kan underbygges ved inddragelse af\nTabel 4: Det underordnede butiks- og kontorpersonale under 25 år: andel af alle 1921, 1930, 1940. Kilde: Folketællingerne 1921 tabel 17; 1930 tabel IXa; 1940 tabel 3. Tabellen er udregnet på basis heraf. Note: Tallene for 1940 inkluderer også kontorpersonale i kommission/transport samt for de mandlige butiksfunktionærer agenter/repræsentanter. Dette påvirker andelen af under 25-årige i 1940 betydeligt.\n6 Se f.eks. Beretninger om det københavnske Borger- og Almueskolevæsens tilstand 1918-1934, 1919-34, samt Beretninger om Københavns kommunale Skolevæsen 1935-1940, Kbh. 1935-1940.\n7 Ungdomskommissionens betænkning: Ungdommen og Arbejdslivet, Kbh. 1952 s. 116-117.\nHovedparten af butiksfunktionærerne var under 25 år. Dette skyldtes for mændenes vedkommende, at de begyndte at arbejde i en ung alder som lærlinge. Kvinderne i butik var ligeledes meget unge. I 1921 var lidt over halvdelen under 25 år, i 1930 og 1940 gjaldt det over 3/s. Aldersfordelingen afspejlede udviklingen i detailhandelen med et stigende antal småforretninger, der primært efterspurgte yngre kvindelig arbejdskraft af hensyn til lønomkostningerne. De få butiksansatte over 25 år viser, at kvinderne forlod området tidligt, sandsynligvis fordi de holdt op med erhvervsarbejde, når de var blevet gift. Mændene har enten selv måttet etablere forretning, er blevet handelsrejsende eller har været tvunget til at søge over i andre erhverv.8 Arbejdet som butiksfunktionær havde derfor en midlertidig karakter for den enkelte.\nOver halvdelen af de kvindelige kontorfunktionærer i håndværk og industri og varehandel var under 25 år, og denne gruppe havde således aldersmæssige lighedstræk med kvinder ansat i butik. Også de havde en relativt kort lønarbejdertilværelse mellem skolegang og ægteskab. Dette må desuden ses i sammenhæng med de mange små og mellemstore virksomheder i disse erhverv i en stærk konkurrencesituation, der baserede sig på en let udskiftelig, ung og, som det fremgår nedenfor, billig arbejdskraft.\nI modsætning hertil var kvinderne i pengeomsætning og den offentlige administration oftere noget ældre og havde generelt en længere tilknytning til arbejdsmarkedet. Det skyldtes, at disse erhverv i perioden efterspurgte kvinder med et højere uddannelsesniveau, og at løn- og arbejdsforholdene her var bedre sammenlignet med de kvindelige kontorfunktionærers vilkår i andre hovederhverv.\nAlderssammensætningen blandt de underordnede kontormænd havde\nlighedspunkter med kvindernes i de tilsvarende erhverv.\nKilde: Folketællingen 1940 tabel 3. Tabel 5: Mand og kvinders aldersfordeling i forhold til stillingsstrukturen 1940. Samtlige erhverv.\n8 HK agiterede med, at mange ældre funktionærer blev tvunget over i andre erhverv, især som arbejdsmænd; jvnf. bl.a. Beretning for Kongres- og Regnskabsperioden 1928-1932, s. 256.\nInddragelse af aldersprofilen for de overordnede mandlige kontorfunktionærer viser imidlertid, at mange mænd indgik i et karriereforløb i faget, hvor de i aldersgruppen 30-40 var avanceret til overordnede stillinger. Dette gjaldt øjensynligt mænd i alle private hovederhverv, idet knapt Yb af alle mænd over 34 år havde overordnede stillinger i 1940. Kontorfagets tværgående karakter muliggjorde endvidere, at de erhvervede kvalifikationer sandsynligvis overførtes til andre virksomheder, hvis avancementsmulighederne manglede i den eksisterende ansættelse. De tilsvarende avancementsmuligheder i forbindelse med alder og anciennitet synes at have eksisteret i langt mindre grad for kvinderne. Af de relativt få kvinder, der forblev i arbejde, kunne kun lA rubriceres som overordnede efter 34 års alderen i 1940.\nAldersfordelingerne bekræfter, at der var væsentlige forskelle i butiksog kontorfunktionærernes status som lønarbejdere, samt at der på kontorområdet var kønsbetingede forskelle. Det var karakteristisk for hele perioden, at både mænd og kvinder i butik og kvinder på kontor havde en kort tilknytning til fagene som lønarbejdere. Der var en stor gennemsivning af arbejdskraft på disse områder, idet de mandlige kontorfunktionærer dog i højere grad havde lønarbejdet som livsperspektiv.\nDe forskelle der var i uddannelse, stillingsplacering og alder slog igennem på de forskellige gruppers indkomster. Der var markante indkomstforskelle mellem de ansatte i butik og kontor, mellem unge og ældre, overordnede og underordnede og mellem kvinder og mænd. Denne struktur ændrede sig ikke i løbet af perioden.\nButiksfunktionærerne havde den laveste gennemsnitsindkomst. Dette hang primært sammen med, at de mange småbutikker i detailhandelen var baseret på ung arbejdskraft. Et karakteristisk træk ved butiksfunktionærerne i forhold til andre erhvervsgrupper var, at mændenes gennemsnitsindkomst ikke var meget højere end kvindernes. Denne ringe indkomstforskel skyldtes, at der blandt mændene var mange lærlinge.\nIndkomstniveauet for de underordnede kontorfunktionærer var betydeligthøjere for næsten alle grupper. Arsindkomsten for de underordnede mandlige kontorfunktionærer i perioden lå på ca. det dobbelte af de mandlige butiksfunktionærers. Også for de kvindelige kontorfunktionærervar gennemsnitsindkomsten højere end for kvinder ansat i butik. Forskellen var især markant for kvinder ansat i butik sammenlignet med kvinder på kontor i pengeomsætning og administrative og liberale\nTabel 6: Funktionærernes gennemsnitsindkomst 1920, 1930 og 1940, fordelt på køn og stillingsbestegnelse. Kilde: Folketællingen 1921 s. 116* og 123*; Folketællingen 1930 s. 82*/83* samt to beregninger på grundlag af s. 191 tabel IXa. Stat.Medd. 4.rk. bd. 115 hft.2, tab.3 s. 38ff.\nerhverv. Disse havde i 1930 en indkomst, der var dobbelt så høj som i butik, mens kvinder på kontor i håndværk og industri og varehandel havde en indkomst, der var lA højere end butikskvindernes. Disse forskelle skal ses i sammenhæng med forskelle i udbud og efterspørgsel på den kvindelige arbejdskraft i de forskellige hovederhverv.\nNote 1: Indkomsttallene fra folketællingen 1940 kan ikke specificeres i samme grad som indkomsttallene fra 1920 og 1930. Når der for de mandlige butiksfunktionærer er tale om en markant afvigelse i forhold til folketællingernes tal, skyldes det, at gruppen af handelsrejsende, agenter og repræsentanter er inkluderet. Denne gruppe hæver indkomstgennemsnittet markant.\nI kontor i modsætning til i butik var der væsentlige forskelle for mænd og kvinder med samme stillingsbetegnelse. Indkomsttallene underbygger, at jobsti ukturen trods de ens stillingsbetegnelser var kønsopdeh, idet alderssammensætningen ikke udviste så markante forskelle mellem kvinder og mænd, at dette kan forklare indkomstforskellene på kontor. Kvinderne har udført arbejde, der blev betragtet som kvindespecifikt og mindre kvalificeret, hvilket har betydet en lavere lønmæssig vurdering af disse typer af arbejde.\nSom det fremgik af alderssammensætningen, var det ikke almindeligt, at butiksfunktionærerne forblev i detailhandelen som lønarbejdere. De få mænd, der efter 25 års alderen bibeholdt lønarbejdet i detailhandelen, tredoblede deres indkomst i aldersgruppen 45-54 år. Dette skyldtes en række sammenfaldende faktorer. Mændene var fortrinsvis beskæftiget i de større forretninger, der åbnede mulighed for et vist avancement. Desuden havde mændene i denne aldersgruppe afsluttet deres læretid. For at fastholde en vis mængde kvalificeret arbejdskraft i de større forretninger, måtte arbejdsgiveren tilbyde en løn, der gjorde det muligt for de mandlige butiksfunktionærer at forsørge sig selv og eventuelt en familie. Gennemsnitsindkomsten for mandlige butiksfunktionærer i aldersgruppen 45-54 år, hvor de fleste funktionærgrupper toppede rent lønmæssigt, var dog kun ca. Vs af de mandlige underordnede kontorfunktionærers.\nKvindernes indkomster steg mindre med alderen. Kvinderne var placeret i de mindste forretninger med et lavt lønniveau, uden uddannelse og avancementsmuligheder og var som ufaglærte en let udskiftelig arbejdskraft.\nSom det fremgik af alderssammensætningen var det almindeligt, at mændene forblev i kontorfaget som lønarbejdere. Karakteristisk for området var en stillingsstruktur opbygget omkring alder og anciennitet. De yngste aldersgrupper havde en betydeligt lavere gennemsnitsindkomst end de ældre. De lavere indkomster frem til 25 års alderen skyldtes dels den unge arbejdskrafts stilling som lærling eller elev, dels at der var tale om let udskiftelig arbejdskraft på grund af kvalifikationsstrukturen. Med anciennitet og avancement steg de mandlige kontorfunktionærers indkomst betydeligt. I aldersgruppen 45-54 havde de overordnede funktionærer en indkomst, der var tre gange så stor som deres kollegers under 25 år, og selv de mænd, der figurerede som underordnede i folketællingerne, havde en indkomst der var dobbelt så høj som for gruppen under 25 år.\nBlandt de relativt fa kvinder, der forblev i faget, kan man iagttage en\ntilsvarende tendens. Forskellen mellem kønnene var dog stadig markant.\nTabel 7: Gennemsnitsindkomst i forskellige stillingskategorier for to aldersgrupper i 1930. Kilde: Folketaellingen 1930 s. 82, tabel 46.\nKvinderne i de ældre aldersgrupper havde en indkomst, der var 60-75% af mændenes. Den kønsbestemte arbejdsdeling viste sig ligeledes ved, at de overordnede kvinder over 45 år havde en lavere gennemsnitsindkomst end mænd i underordnede stillinger. Det tyder på, at det arbejde, de overordnede kvinder udførte i mange tilfælde, blev vurderet lavere i kontorhierakiet end det, de underordnede mænd varetog.\nUdviklingen i perioden som helhed tyder ikke på væsentlige ændringer i indkomststrukturen. Indkomstfordelingen blandt funktionærerne viser store forskelle. Butiksfunktionærerne havde lave indkomster, hvilket primært hang sammen med detailhandelens behov for billig arbejdskraft. Indkomsterne på kontorområdet var væsentligt højere. Den væsentligste forskel var mellem mænd og kvinder. Det hang sammen med det kønsopdelte arbejdsmarked. Mændene begyndte med relativt lave indkomster, men for store gruppers vedkommende synes karrieremulighederne på kontor, og dermed mulighederne for at øge indkomsten, at have eksisteret i hele perioden. Kvinderne derimod anvendtes til arbejde uden egentlige karrieremuligheder og havde lave indkomster.\nArbejdsløsheden blandt funktionærerne frem til 1915 er ukendt og var muligvis af mindre betydning. I 1915, hvor HK's arbejdsløshedskasse søgte statsanerkendelse, regnede forbundet ikke med at arbejdsløsheden ville overstige 1%.9 Der er dog problemer med at registrere arbejdsløse funktionærer, idet der stort set kun er oplysninger om dem, der var organiseret i HK. Da den faglige organisering i perioden var ringe, må der derfor tages et vist forbehold over for tallene. Det gælder især spørgsmålet om kvindearbejdsløsheden i perioden, da det må formodes at de unge kvinder, der udgjorde størstedelen af de kvindelige funktionærer, ligesom de gifte kvinder i mindre grad har ladet sig registrere som arbejdsløse. Yderligere bevirkede arbejdsløshedslovgivningen, at muligheden for at opnå understøttelse frem til midten af 30'erne var ringe, især for unge med en kort tilknytning til arbejdsmarkedet.10\nFigur 1: Arbejdsløshedsudviklingen for medlemmer af HK's arbejdsløshedskasse 1916-40. Kilde: Statt.Medd. 4.74.2 s. 36ff, 4.88.4 s. 48ff, 4.100.2 s. 68ff, 4.115.4. s. 36.\nUdviklingen i perioden frem til 1940 viser, at arbejdsløsheden i faget steg betydeligt, og at den antog permanent karakter. Arbejdsløsheden var stort set lige høj i 20'erne og 30'erne, med toppunkter i perioderne 1926-1928og i forbindelse med de økonomiske kriser. Arbejdsløshedstalleneudtrykker således, at perioden må anskues som præget af de fundamentalt samme problemer. Dette gør det vanskeligt at opretholde\n9 Gustav Pedersen: Bogen om Handels- og Kontormedhjælperne og deres Organisation, Kbh. 1950, s. 30.\n10 Jvnf. f.eks. F. Zeuthen: Arbejdsløn og Arbejdsløshed i Danmark, Kbh. 1939, og J. Dich: Arbejdsløshedsproblemet i Danmark 1930-1938, Kbh. 1939.\nTabel 8: Anmeldte ledige tilmeldt centralanvisningen, fordelt pa kontor og butik pr. 1. marts 1920-36. Kilde: Kongresberetninger 1922, 1925, 1926, 1932, 1936.\nforestillingen om 30'ernes krise som et afgørende vendepunkt i funktionærernesarbejdsbetingelser\nog sociale identitet.\nArbejdsløsheden ramte dog butiks- og kontorfunktionærerne forskelligt.I perioden 1920-1936, hvor det gennem HK's kongresberetninger er muligt at følge forholdet mellem arbejdsløse butiks- og kontorfunktionærer,udgjorde butiksfunktionærerne over 2A af de registrerede arbejdsløse. Frem til 1932 afspejler arbejdsløshedstallene HK's medlemsfordeling. I årene 1932-1936, hvor de uorganiserede skulle tilmelde sig personligt for at opnå understøttelse, udgjorde de uorganiserede ca. halvdelen af de tilmeldte arbejdsløse. Også i denne periode, hvor de uorganiserede var med til at præge billedet af arbejdsløsheden, udgjorde butiksfunktionærerne2/3 2/3 af de arbejdsløse. Dette tyder på, at butiksfunktionærerne var udsat for den største arbejdsløshedsrisiko, og krisen i 30'erne synes især at have ramt dem. Antallet af arbejdsløse kontorfunktionærer steg ganske vist også betydeligt, men arbejdsløshedsrisikoen var dog stadig langt mindre. Det hang sammen med, at der i alle hovederhverv har været et voksende papirarbejde og et voksende behov for arbejdskraft bl.a. til at administrere de forskellige kriseforanstaltninger. I 30'erne skete der\ndesuden en vækst i den offentlige sektor, og samtidig ramtes pengeomsætningikke beskæftigelsesmæssigt af krisen. I de to store hovederhverv, håndværk og industri og varehandel, var der en stigende arbejdsløshed, men da begge erhverv relativt hurtigt ekspanderede på nye områder må det antages, at det var forholdsvis lettere for de arbejdsløse kontorfunktionærerat komme i arbejde.\nDansk Handels- og Kontormedhjælperforbund (HK) var den centrale lønarbejderorganisation i butiks- og kontorfagene. Forbundet søgte at organisere alle underordnede og dele af de overordnede butiks- og kontorfunktionærer i samtlige hovederhverv. Hvilke grupper, der organiserede sig, og hvilke funktionærer HK ikke kunne slå igennem overfor, hang sammen med et bredt spektrum af faktorer.n Vi vil i det følgende beskæftige os med organiseringsperspektivet set i lyset af de forskellige funktionærgruppers løn- og arbejdsvilkår. Det overordnede forhold mellem klasserne i perioden udgjorde en anden væsentlig faktor for organiseringen. Karakteristisk for dette var, at medlemstallet i HK også afspejlede styrkeforholdet mellem arbejderklasse og borgerskab. HK styrkedes meget mellem 1917 og 1920 med en medlemsfremgang fra ca. 5.000 til 23.000. Herefter svækkedes forbundet i lighed med den øvrige fagbevægelse markant fra 1921 til et medlemstal på ca. 12.000 indtil begyndelsen af 30'erne. Herefter styrkedes HK igen. Den store medlemsfremgang fortsatte perioden ud, således at forbundet i 1940 havde ca. 33.000 medlemmer.12 Hverdagslivet og ideologiske faktorer havde ligeledes central betydning for at bestemme årsagerne til bl.a. den store organiseringsforskel mellem kvinder og mænd. Disse perspektiver ligger det imidlertid uden for denne artikels rammer at belyse.\nHK var fra organisationens start i 1900 og gennem hele perioden domineret af de mandlige funktionærer, og især af de mandlige butiksfunktionærer. De udgjorde i perioden 1912-1936 over Vz af samtlige organiserede mænd. De kvindelige funktionærer udgjorde mellem lA og lA af forbundets medlemmer fra 1918-1940. De kvindelige butiksfunktionærer var også de fleste blandt de kvindelige organiserede, uden at det dog var nær så markant som blandt mændene.\n11 Der fandtes desuden en række små organisationer, der på et borgerligt og individualistisk grundlag henvendte sig til funktionærerne. Disse fik dog ingen medlemstilgang af betydning. For en gennemgang af indholdet i agitationen fra en række af disse organisationer henvises til vort speciale.\n12 Jvnf. Dansk Handels- og Kontormedhjælperforbund: Beretning for Kongres- og Regnskabsperioden 1918-1922, 1922-1925, 1925-1928, 1928-1932, 1932-1936 og 1936-1941.\nTabel 9: HK's mtdlemmers fordeling på butik/kontor 1912-1936.\nKilde: Udregnet på basis af HK kongresberetninger 1912, 1915, 1918, 1922, 1925, 1928, 1932, 1936.\nSet i forhold til antallet af funktionærer ifølge folketællingerne, med\nfradrag af ca. halvdelen af gruppen af overordnede kontorfunktionærer,\nhar vi anslået organisationsprocenten for de forskellige grupper.\nTabel 10: Organisationsprocent fordelt på butiks- og kontorfunktionærer. Kilde: Beregnet ud fra HK's kongresberetninger 1922 s. 34, 1932 s. 44, 1936 s. 47, og folketællingerne 1921, 1930 og 1940.\nDer kan således påvises en sammenhæng mellem de mandlige funktionærersstilling som lønarbejdere og den faglige organisering. De lave indkomster og den generelt mere usikre lønarbejdersituation førte til, at omkring halvdelen af de mandlige butiksfunktionærer i perioden var organiseret i HK. Den lave organisering blandt de mandlige kontorfunktionærermå søges i deres bedre arbejds- og indkomstforhold, karrieremulighederneog den lavere arbejdsløshedsrisiko. Det førte til, at størstedelenaf funktionærerne i pengeomsætning og det underordnede tjenestemandsansattepersonale i staten og Københavns kommune tog afstand fra HK. HK fik dog i stigende grad organiseret de kommunale funktionæreri provinsen og det voksende antal løst ansatte i København og staten. Det kontorpersonale, der organiserede sig, må desuden søges i\ndele af håndværk og industri og varehandel. Når kvinderne var forholdsvisringe organiseret, set i sammenhæng med at de både i butik og kontor havde de ringeste indkomstforhold og de dårligste jobs, må det bl.a. henføres til kvindernes generelle situation i samfundet på dette tidspunkt, karakteriseret ved en kortvarig tilknytning til arbejdsmarkedet og en orientering mod familieinstitutionen. Et andet karakteristisk træk ved HK's medlemmer var, at omkring Vi i hele perioden var under 30 år. Man må formode, at den stærke gennemsivning af medlemmer skyldtes, at disse i stort tal forlod forbundet efter få års medlemskab i alderen 25-30år. havde HK i perioden 1928-41 en samlet medlemstilgang på 61.302, men samtidig et frafald på 35.554. Heraf skyldtes 3/s kontingentrestancer,selvom HK's kontingent var et af de laveste blandt DsF's forbund.13 Afgangen kan henføres til de særlige forhold ide enkelte hovederhverv og for kvinder og mænd. Mænd i butik måtte i vidt omfang selv etablere forretning eller forlade butiksfaget, medens de mandlige kontorfunktionærer havde avancementsmuligheder og relativt sikre arbejdsforholdmed påfølgende manglende identifikation med en faglig organisering efter nogle år. De kvindelige funktionærer forlod organisationeni forbindelse med erhvervsophør.\nVi har i artiklen søgt at påvise, at funktionærerne havde meget forskellige betingelser som lønarbejdere. De væsentligste skillelinjer fandtes mellem butiks- og kontorfunktionærer og mellem mænd og kvinder. Butiksfunktionærerne var overvejende unge mænd og kvinder under 25 år med lav skoleuddannelse. Den store tilgang af arbejdskraft til byerne i forbindelse med befolkningstilvæksten og vandringen fra land til by betød, at udbuddet af arbejdskraft med lave kvalifikationer var stort. Dette fik, sammenholdt med detailhandelens småborgerlige sammensætning, indflydelse på butiksfunktionærernes løn- og arbejdsbetingelser. Butiksfunktionærerne havde meget lave indkomster. Der var begrænsede muligheder for at blive i området som funktionær, idet der var fa jobs og ringe udsigter til at få en bedre lønnet stilling.\nEn væsentlig forskel fandtes mellem kønnene. Mændene var placeret i særlige butiksbrancher og butiksstørrelser, hvor der var tradition og basis for en faglig uddannelse, og hvor det ideelle sigte var, at de gennem læretiden og få år som udlærte havde erhvervet sig tilstrækkelige kvalifikationer til selv at etablere forretning. Kvinderne arbejdede i de\n13 Dansk Handels- og Kontormedhjælperforbund: Beretning for Kongres- og Regnskabsperioden 1928-1932, 1932-1936, 1936-1941.\nsmå specialforretninger og stormagasinerne. De små forretningstyper søgte at overleve med lave lønomkostninger ved at ansætte kvinder som arbejdskraft i stillinger, der ikke krævede nogen faglig uddannelse. I stormagasinerne udnyttedes arbejdsdelingen, således at kvinderne udførtespecialarbejderfunktioner i de enkelte afdelinger.\nKontorfunktionærerne havde generelt bedre løn- og arbejdsbetingelser end butiksfunktionærerne. Dette hang i nogen grad sammen med deres placering i andre hovederhverv. Samtidig var der et mindre udbud af arbejdskraft med en højere skoleuddannelse, så at kontorfunktionærerne kunne sælge deres arbejdskraft til en højere pris.\nDer var væsentlige forskelle mellem mandlige og kvindelige kontorfunktionærers stilling. De mindst attraktive, manuelle og rutineprægede jobtyper blev kvindearbejde i takt med kontorarbejdets vækst og den deraf afledte mekanisering og arbejdsdeling. Disse lavtlønnede jobs varetoges fortrinsvis af unge kvinder, der kun blev i faget i fa år. Mændene synes at have haft andre funktioner og i højere grad at have indgået i et egentligt karriereforløb, hvor de i takt med alder og anciennitet avancerede til overordnede stillinger. Selv uden større avancement forbedrede de deres indtægt væsentligt.\nI de almindelige forestillinger om funktionærernes stilling i perioden fremstår 30'erne som et omdrejningspunkt for ændringer. Vi vil ikke afvise, at krisen fik en indflydelse på løn og arbejdsvilkår, og at dele af funktionærgruppen har været udsat for både reallønsfald og stigende arbejdsløshed, men at krisen skulle have ført til pludselige dybtgående ændringer i de eksisterende arbejdsvilkår, forekommer ikke sandsynligt. Dette skal ses i lyset af, at krisen ikke medførte væsentlige strukturændringer af afgørende betydning for funktionærgrupperne, hvoraf en del var beskæftiget i hovederhverv, hvor krisen ikke ramte synderligt. Når 30'ernes krise ofte tillægges så stor betydning for funktionærerne, synes 30'ernes litterære tradition at have spillet en vis rolle. Funktionærerne blev et populært emne, f.eks. med Kjeld Abells »Melodien, der blev væk«, Leck Fischers »Kontormennesker«, Harald Herdals »Der er no'et i vejen« m.fl. Denne litterære tradition, der selvfølgelig delvis afspejlede forhold i funktionærernes situation, må dog sikkert i lige så høj grad ses som en del af den politisk-ideologiske kamp og som et litterært modefænomen til dels inspireret fra tyske strømninger. Karakteristisk for litteraturen er, at det er den mandlige kontorfunktionærs situation, der tematiseres, mens hele gruppen af butiksfunktionærer og de kvindelige kontorfunktionærer spiller en marginal rolle.\nSom det er fremgået ovenfor, var det butiksfunktionærerne og hovedpartenaf\nde kvindelige kontorfunktionærer, der havde de ringeste\narbejdsbetingelser. Butiksfunktionærerne var i hele perioden udsat for en\nbetydeligt større arbejdsløshedsrisiko, og dette gjaldt også under krisen i\nUdviklingen i arbejdsløsheden tyder på, at tilværelsen for store grupper af butiksfunktionærer var mere usikker end for kontorfunktionærerne. Sammenholdt med den faglige organisering, der viser at HK medlemsmæssigt domineredes af de mandlige butiksfunktionærer, kan dette antyde, at butiksfunktionærerne var under stigende pres. Dette skyldtes sandsynligvis større vanskeligheder med at etablere og opretholde en tilværelse som selvstændig. Store grupper af mandlige butiksfunktionærer søgte derfor at forsvare sig og definere sig som lønarbejdere. Når kvinderne, der både i butik og kontor havde de ringeste arbejdsbetingelser, i mere begrænset omfang organiserede sig, må det i første række ses i sammenhæng med deres unge alder, korte tilknytning til arbejdsmarkedet og orientering mod familie og ægteskabsinstitutionen. I modsætning hertil blev de mandlige kontorfunktionærer, der oftest identificeres med den gruppe, der kom under stigende pres i perioden efter 1930, kun i mindre grad ramt af krisen, og de følte et mindre behov for at organisere sig.\nVores undersøgelse har således vist, at forestillingen om, at funktionærerne var personificeret i den mandlige kontorfunktionærs proletarisering i 30'erne bør udskiftes med en mere nuanceret opfattelse. Funktionærernes livsbetingelser var først og fremmest karakteriseret ved et kønsopdelt arbejdsmarked, hvor kvinderne havde de lavtlønnede jobs. Detailhandelsstrukturen indebar, at en lønarbejdertilværelse for både mandlige og kvindelige butiksfunktionærer var vanskelig at opretholde. Vi har i artiklen kun kunnet give et oversigtsmæssigt billede af karakteristiske træk ved de forskellige funktionærgrupper og deres livsbetingelser. Inddragelse af regionale forskelle, hverdagsliv og socialisation vil være nødvendig for en nærmere forståelse af funktionærernes tilværelse og politiske orientering frem til 1940.


Brud og balance\nAf Martin Søberg, mag.art., ph.d.-stipendiat\nElse Marie Bukdahl, The Re-Enchantment of Nature and Urban Space: Michael Singer Projects in Art, Design and Environmental Regeneration. Aalborg: Utzon Center, 2011. 110 sider.\nDen amerikanske kunstner Michael Singers (f. 1945) produktion spænder usædvanligt bredt fra skulptur og collage til landskabsarkitektur og design af byrum, men med et gennemgående fokus på naturen som udgangspunkt for betydningsdannelse og kropsligt engagement.The Re-Enchantment of Nature and Urban Space: Michael Singer Projects in Art, Design and Environmental Regeneration er en klassisk monografisk publikation skrevet af Else Marie Bukdahl. Den ledsagede udstillingen Genfortryllelse af byrummet og naturen – værker af Michael Singer, der blev vist på Utzon Center i Aalborg i 2011 og efterfølgende i en bearbejdet version på Dansk Arkitektur Center i København. Ud over Bukdahls tekster indeholder bogen en række projektbeskrivelser leveret af Michael Singer Studio foruden et essay af Øystein Hjort om Singers skulpturer fra 1970erne og frem til 1986, hvor Singer påbegyndte sine første transdisciplinære opgaver.\nFørst får vi serveret fire tematisk anlagte kapitler, der sætter Singers værk i kontekst i forhold til samtidige kunstretninger og behandler Singers interesse for naturen og spørgsmål om kunsten som proces og ritual samt om forholdet mellem kunst, natur, byrum og humanitet. Herefter følger tre kapitler, der hver koncentrerer sig om en værkkategori, henholdsvis de såkaldte skulpturhaver, projekter, som angår infrastruktur, og endeligt et kapitel om arkitektur, urbane landskaber og planlægning.\nBukdahls tilgang er formidlende og overbliksskabende, idet hun hovedsageligt trækker på eksisterende tolkninger af Singers værk og i mindre grad præsenterer nye læsninger af de enkelte værker eller værkgrupper. Især kontekstualiseringerne er dog relevante og peger blandt andet på grundlaget for Singers poetik i Minimal Art og Land Art. Bukdahl leverer en kort men præcis introduktion til disse kunstretninger og deres udvikling i USA gennem 1960erne og -70erne. En udvikling, der ikke mindst fik betydning for opfattelsen af skulpturen som kategori i kraft af et øget fokus på den beskuendes blik og bevægelse som konstituerende for værket.\nSingers skulpturer, eksempelvis værkerne Lily Pond Ritual Series. 7/75, 1975, og First Gate Ritual Series. 5./76, 1976, er opbygget af naturmaterialer som grene og bambusstænger og installeret direkte i landskabet. Værkernes lagdelinger og indramninger danner rytmiske forløb, sommetider med reference til geologiske forhold eller til forhistoriske eller oprindelige folks symbolsk ladede konstruktioner. Begrebet kontekst er netop centralt for afkodningen af Singers skulpturer og skulpturhaver, hvor integrationen af rum og objekt er altafgørende. Interessen for det stedsspecifikke løber imidlertid igennem hele oeuvret, fra de skulpturelle værker i 1970erne, installationer i landskaber til udsmykningsarbejder fra midten af 1980erne og blandinger af skulptur og havekunst til de egentlige arkitektoniske arbejder i 1990erne og det 21. århundredes første årti. Øystein Hjort behandler temaet specifikt i forhold til skulpturerne i essayet ”The Nature of Sculpture: On Michael Singer’s Sculptures from the 70s to 1986,” idet vi forstår, at der ligger en sensibilitet over for kropslig sansning indlejret i Singers værk, en fænomenologisk fornemmelse for brud og balance.\nBukdahl ser helt rigtigt også en forbindelse mellem skulpturhaverne og en engelsk-romantisk havetradition, der vægter et tilsyneladende naturligt udtryk. Dog må Singers værk også forstås i forlængelse af en særlig amerikansk naturforståelse, som eksempelvis den amerikanske arkitekt Frank Lloyd Wright (1967-1959) gjorde sig til fortaler for, præget af mistro over for det urbane og en afstandstagen til en (europæisk) akademisk og klassicerende kunstnerisk tradition. Også i Walt Whitmans (1819-1892) lyrik ses denne tendens. Hos Singer bliver fjerne eller fortidige kulturer som den præcolumbianske, japanske eller kinesiske i stedet til passende forbilleder. Nok er Singer kritisk over for en industrialiseret, moderne urbanitet i kraft af sin romantiske dyrkelse af naturen som harmonisk korrektiv, men uden samme brod som samtidige, mere konceptuelt orienterede kunstnere som eksempelvis Hans Haacke (f. 1936). Snarere ligger Singers kunst i forlængelse af en amerikansk formalisme; den er nok socialt engageret, men i mindre grad polemisk og ideologi- og institutionskritisk.\nI sit forord skriver Bukdahl, at hun har været i tæt og frugtbar korrespondance med Singer under bogens tilblivelse. For tæt, lader det til. Bogen indeholder som nævnt et kapitel bestående af en række projektbeskrivelser skrevet af Michael Singer Studio. Dette fører til en vis forvirring, hvad angår tekstens afsender, for disse beskrivelser og Bukdahls tekster indgår i et samlet noteapparat, mens noterne til Hjorts essay er holdt adskilt. Når dette er vigtigt at påpege, og ikke blot en pedantisk observation, skyldes det, at analysen samlet set har vanskeligt ved at skille sig fra sit objekt. Det er ganske enkelt i flere tilfælde uklart, hvor budskabet kommer fra. Som når Singers arbejde beskrives i rosende vendinger i hans egen virksomheds tekst, men citeret af Bukdahl,\nFor his large-scale urban project the West Palm Beach Waterfront Commons (2004-2010), Singer has innovatively tackled the special interests of politicians, the diverse needs and desires of a community, the realities of public funding and approvals, as well as local business interests.\n(Michael Singer Studio citeret i Bukdahl, 2011, p. 74)\nIsær i de sidste afsnit af Bukdahls tekst trækker hun kraftigt på citerede tekster af op til en halv sides længde, flere af disse forfattet af Michael Singer Studio. Her kunne en grafisk markering af citaterne, så de i højere grad adskilte sig fra brødteksten, have været nyttig.\nMens de skulpturelle arbejder fint sættes ind i tematiske og historiske rammer, savner jeg et tilsvarende greb om de nyere arkitektoniske arbejder, hvilket ellers ville have styrket den samlede præsentation. Det er en skam, for Singers værker har en umiddelbar fascinationskraft, og de nyere værker repræsenterer glimrende en tendens blandt nutidige kunstnere til at bevæge sig hen over traditionelle værkkategorier fra kunst imod design og arkitektur, en tendens som også ses i eksempelvis Vito Acconcis (f. 1940) og Olafur Eliassons (f. 1967) praksisser. Især hvad angår de landskabsarkitektoniske projekter kommer Bukdahls tekst ikke væsentligt mere i dybden end Singer Studios egne projektbeskrivelser. Eksempelvis kunne projekter som omdannelsen af havnefronten i West Palm Beach, Florida, fra hovedvej til rekreativt anlæg med fordel have været sammenlignet med lignende, samtidige projekter, som i Chicago og Toronto.\nAt præsentere læseren for helt indgående fortolkninger og udredninger af sammenhænge er nok heller ikke bogens virkelige ærinde. Set i det lys er The Re-Enchantment of Nature and Urban Space: Michael Singer Projects in Art, Design and Environmental Regeneration en god introduktion til en kunstner, som gennem forskelligartede projekter har formået at kaste nye facetter af et oldgammelt tema: naturens og menneskets indbyrdes relation.


Tillykke til Dronning Margrethe d. II – Thermopylae\nTillykke til Dronning Margrethe d. II\nSkrevet 14. januar 2022 i Topnyheder af Asger Trier\nDet er alligevel lidt af en begivenhed, hendes majestæt dronningen af Danmark, Margrethe d. II har været regent i 50 år, 50 år!!\nVi er mange, som har levet hele vores liv under dronningens regering.\nPersonligt må jeg sige, at jeg er utrolig imponeret over hendes majestæts utrolige fornemmelse for hvor danskerne er henne rent mentalt. Og meget imponeret over, hvordan kongehuset har formået at navigere de konflikter vi har haft under hendes majestæts regeringstid, det er imponerende.\nDa jeg trådte min barnesko i det intellektuelle liv her i Danmark var jeg så utrolig heldig, at jeg udgav en lille samtale med den daværende hofmarskal, hr. Ove Ullerup. Da jeg udarbejdede samtalen, vidste jeg ikke, hvor stor en ting det var for kongehuset. Jeg var lige startet på min karriere, men set her i bakspejlet, så kan jeg godt se, at her lagde de gule palæ en ny linje. Den nye linje hørte jeg godt, som hofmarskallen sagde, vi står for loyalitet.\nDen dyd har jeg, i al beskedenhed og med meget store personlige ofre til følge, fulgt lige siden. For hofmarskallen havde ret, det vi mangler i dag er loyalitet. Loyalitet overfor Danmark.\nDen værdi oplever jeg, som en stærk ledetråd også i regentens regeringsførelse, en loyalitet overfor Danmark, som ingen andre kan vise. En stærk opbakning til folket og en reelt ydmyg tjeneste til folket.\nDet eksempel er inspirerende, og det forsøger vi så, os som støtter vores danske kongehus, at videreføre. Loyaliteten overfor Danmark og det danske folk.\nForrige tekst Forrige tekst: Moralen\nNæste tekst Næste tekst: Trump


Obama kan vinde på nederlag - Avisen.dk\nObama kan vinde på nederlag\nObama kan vinde på nederlag. (Foto: Foto: TIM SLOAN / AFP)\nDemokraterne fik hug ved midtvejsvalget, men resultatet kan faktisk hjælpe præsidenten i det lange løb.\nDet blev et svigende nederlag til Barack Obama ved midtvejsvalget i USA i går. Demokraterne tabte flertallet i Repræsentanternes Hus og vandt kun med nød og næppe flertallet i Senatet.\nMen det dårlige valgresultat kan måske gavne præsidenten i det lange løb. Nu får Obama mulighed for at vise sit politiske talent, når han skal forsøge at forhandle afgørende lovforslag igennem Kongressens to kamre.\n"Det er egentlig ikke så skidt for Obama, for han får nu et flertal i Repræsentanternes Hus, som han skal spille op imod, i stedet for at have det hidtidige superflertal. Hvor han tidligere kunne diktere politikken, er det nu egentlig realpolitik, der skal i gang hen over midten," siger Maria Andersen Hutchings, der er USA-ekspert på Københavns Universitet.\nSelvom Obama nu får mulighed for at vise sit format, betyder valgresultatet, at han får svært ved at gennemføre store reformer. Blandt andet virker det usandsynligt, at Obamas mål for klimapolitikken kan blive gennemført.


Adecco - Vikarbureau & Rekruttering: Jernbinder søges\nStår du og søger en jernbinder til din virksomhed? Overlad det til os. Vi finder den rette nye medarbejder til dig hurtigt og nemt, uanset om du har brug for at ansætte en jernbinder til et projekt, et vikariat eller fast stilling.\nHvis du skal bruge en jernbinder til fx at opbygge et armeringsnet, så kontakt os og lad os stå for alt det besværlige, der følger med at finde den rette profil. Som en del af vores service hjælper vi dig igennem hele rekrutteringsprocessen – både før, under og efter. Samtidig tilbyder vi at stå for alt fra jura til HR og løn. Kort sagt sørger vi for alt det besværlige, så du kan fokusere på det, du er bedst til.\nNår du vælger Adecco som din HR-partner, får du bl.a. følgende:\nTjek af referencer og ren straffeattest hos alle kandidater\nAlle registreringer og rapporteringer til SKAT\nVi har interne branchespecialister\nVi sikrer dig den helt rigtige jernbinder med kompetencer og erfaringer\nVi har stor erfaring og branchekendskab, som gør, at vi lynhurtigt finder den jernbinder, du står og mangler. Adecco rekrutterer inden for alle grene af bygge- og anlægsområdet, produktionsområdet og industriområdet i alle dele af landet, så det betyder ikke noget, om din virksomhed skal bruge arbejdskraft i Vejle, Aarhus, København eller Hillerød. Med indgående branchekendskab og Danmarks største pulje af prækvalificerede kandidater finder vi nemt en jernbinder, der matcher dit ansættelsesbehov. Imens kan du fokusere på det, du er bedst til, og som giver din virksomhed størst værdi.\nMed Adecco som samarbejdspartner får du samtidig følgende fordele:\nVi besøger din virksomhed for at sikre, at du får den helt rigtige jernbinder\nVi sørger for al registrering og rapportering til SKAT\nVi har interne jurister, der garanterer, at lovgivning og overenskomster overholdes\nTæt opfølgning fra vores konsulenter\nUd over at vi er medlem af organisationerne Dansk Byggeri, Dansk Erhverv og Dansk Industri, så har vi også lavet vores egen kvalitetssikringsproces, Adecco Quality Map. Dette er for at sikre, at vores processer altid er af den højeste kvalitet. Det betyder blandt andet, at din kommende jernbinder har været til samtale hos os, og at alle kandidaters referencer bliver tjekket.\nHar du meget specifikke krav til din jernbinders faglige og personlige kvalifikationer? Uanset om det er tilfældet eller ej, så sørger vores specialister for at finde den rigtige profil, der matcher din virksomheds ønsker og behov. Vi har et bredt netværk at trække på, såvel som vi har en stor database fyldt med dygtige kandidater, som er klar til at springe til med det samme – som vikar, projektansat eller fastansat.\nLad Adecco være din samarbejdspartner, medspiller, og slip for alt det besværlige. Du skal blot udfylde formularen.


Fjorde og gletsjere | VG3\nNiels Nørgaard-Pedersen, Naja Mikkelsen, Peter Brøgger Sørensen\nStore dele af Grønlands kystområder er præget af kæmpemæssige fjorde, der under istiderne er blevet uderoderet af indlandsisen, der strakte sig langt ud på kysten. Under tilbagetrækningen af isen gennem fjordsystemerne for ca. 10.000 år siden, fyldtes de dybe fjorde af havvand. De indre dele af mange af fjordene er stadig præget af gletsjere og smeltevandsafløb fra indlandsisen, der igennem de sidste 3000-4000 år atter er vokset som følge af naturlig klimaafkøling. Gletsjere der udmunder i fjordene kælver store mængder isbjerge, der indeholder stenmateriale fra undergrunden. Smeltevandsløb og isbjerge bringer enorme mængder lermateriale ud i fjordområderne.\nErosionsmaterialerne (sedimenter) aflejres på bunden af fjordene, og danner med tiden en lagdeling, der afspejler vekslende forhold. Plankton (f.eks. diatomeralger) og bundlevende dyr (f.eks muslinger, og kalkskallede mikrofossiler) vil blive indlejret i sedimenterne, og bevarede rester (fossiler) af disse organismer vil kunne alderbestemmes (tid før nu) og bruges til at rekonstruere vandmassernes ændringer gennem tid (temperatur, salinitet, strømstyrke).\nFerskvand fra isafsmeltning og nedbør vil lægge sig som et udstrømmende overfladelag (ca. 10 m) ovenpå mere saltholdige oceaniske vandmasser, der strømmer ind og danner bundvand i fjordene (Fig. eustarin fjordcirkulation). Denne cirkulation bevirker at overordnede ændringer i vandmasserne i Nordatlanten kan spores langt ind i fjordområderne.


Sikker adgang til isene | Thy-Mors LigeHer.nu\nThomas Schlichting, der er indehaver af No1 Café & Bistro, glæder sig over, at facaden på isboden har fået et løft. I 2020 havde han et ganske fornuftigt is-salg. Foreløbigt tyder det også på, at 2021 bliver ganske fint.\nThomas Schlichting og isboden hos NO1 er klar til at tage i mod sommerens gæster\n12. juni 2021 kl. 14:00\nDen klassiske sællert er foruden vaniljeis selvfølgelig jordbær. Mere dansk bliver det næppe. Foto: Bo Lehm\nDet er kommet til at se rigtig indbydende og lækkert ud. Isboden hos No1 på Lilletorv i Nykøbing har fået lavet nyt trappe, så der nu bliver bedre og mere plads til de ishungrende gæster.\n- Før var jeg nok lidt bange for, at folk ville falde. Og så er det jo bare blevet superflot, siger Thomas Schlichting, der er indehaver af No1 Café & Bistro.\nHan åbnede No1 sidste sommer, og lige fra begyndelsen har der været en isbod. Sommeren 2020 gik is-mæssigt over al forventning. Det håber han også på, at sommeren 2021 bliver. Det tegner i hvert fald lovende allerede nu.\n- Vi kan i den grad mærke, at vejret er blevet godt, for salget er rigtig godt, siger Thomas Schlichting.\nDe evige sællerter i den lille isbod er vaniljeis, karamel/chokolade og så selvfølgelig jordbær. Mere dansk kan det næsten heller ikke blive.\n- Vi får leveret fra Thy Øko Is, som nok laver 35 forskellige slags. Vi har kun et lille udvalg. Hos Thy Øko Is laver de alt selv, ren økologisk og uden nogen smagsforstærkere eller aromastoffer. Det synes jeg, at man kan smage, siger Thomas Schlichting, der er ikke et sekund har fortrudt, at han etablerede No1 Café & Bistro sidste forår.\n- Folk har taget godt i mod stedet. Mange kommer her og spiser, og mange kommer her for at købe is, så det ser fornuftigt ud. Derfor så tror jeg også, at sommeren i år bliver god. Mange vælger jo at blive hjemme, siger Thomas Schlichting.


Socialdemokratiet vil have velfærdslov | TV2 ØST\nKommer der flere børn, skal der også automatisk være flere penge til velfærd, mener Socialdemokraterne. Foto: Colourbox\n13. maj 2019, kl. 12:04\nAlt for mange løber stærkt. Også for stærkt.\nForbrug skal følge antal børn og ældre\nDer bliver ansat flere og flere, der arbejder bag et skrivebord og laver New Public Management\n- Jeg tror ikke, at stigningen i brugen af konsulenter har gavnet jeres arbejde som sosu'er, og om det har gavnet de ældre. Der bliver ansat flere og flere, der arbejder bag et skrivebord og laver New Public Management.\nDer skal lægges et loft over den offentlige sektors brug af konsulenter. Det kan ifølge partiet frigøre tre milliarder kroner.\nStuderende over 25 år skal have elevløn på hele uddannelsen til social- og sundhedsassistent.\nFlere hjemmehjælpstimer og flere plejehjem.\nFlere pædagoger i vuggestuer og børnehaver. Særligt i institutioner med mange udsatte børn.\nHoveduddannelsen til praktiserende læge omlægges, så yngre læger er et halvt år mere i almen praksis.\nDer skal indføres en pligt for nyuddannede læger til at arbejde seks måneder i en lægepraksis i et område med lægemangel.\nDer skal ansættes mere personale på sygehusene og i ældreplejen, blandt andet 1000 flere sygeplejersker.\nDet såkaldte omprioriteringsbidrag, der betyder, at uddannelserne hvert år skal spare to procent, afskaffes.\nUddannelsesloftet skal fjernes. Loftet indebærer, at studerende, som allerede har afsluttet en videregående uddannelse, som udgangspunkt ikke kan tage en ny uddannelse på samme eller lavere niveau, før der er gået seks år.


3 funktioner i hudens anatomi for den menneskelige krop, tjek anmeldelserne\n"Man kan sige, at huden er den yderste del af kroppen, der fungerer til at dække de indre organer, muskler og celler i den. Huden består af 3 hovedlag, nemlig epidermis, dermis og hypodermis. Alle tre tilhører menneskehudens anatomi og har forskellige funktioner."\nJakarta - Huden er det største organ knyttet til den menneskelige krop. Når den er strakt, har en voksen en hudstørrelse på to meter. Den anatomiske struktur af menneskelig hud består af et komplekst netværk, der tjener som en indledende barriere for indtrængen af patogener, UV-stråler og kemikalier i kroppen. Huden beskytter også mod skader, regulerer kropstemperaturen og mængden af vand. Følgende er de anatomiske funktioner af menneskelig hud baseret på dens struktur:\nLæs også: For travlt med at arbejde, her er, hvordan du vedligeholder hudens sundhed\nDen yderste anatomiske struktur af menneskelig hud er epidermis. Dette lag regenererer altid på grund af afslibning af døde hudceller. Hver dag producerer epidermislaget cirka 500 millioner døde hudceller. Dette bevirker, at epidermis-laget bliver fyldt med 25-30 lag død hud. Følgende er funktionerne af epidermis-laget på menneskelig hud:\nDannelse af nye hudceller. Dannelsesprocessen starter fra bunden af epidermis, som derefter skubbes til det øverste lag.\nGiver hudfarve. Epidermislaget indeholder celler, der producerer melanin eller hudpigmentet. Melanin i sig selv tjener til at beskytte huden mod skadelige UV-stråler.\nBeskytter det nederste lag af huden. Epidermis er det øverste lag, som producerer keratinose for at beskytte kroppen mod bakterier, vira, parasitter og varme.\nLæs også: Er det rigtigt, at tør hud er mere modtagelig for infektion?\nDen næste anatomiske struktur af menneskelig hud er dermislaget, som er lige under epidermis, som for det meste består af kollagen. Dermis er uden tvivl det tykkeste hudlag, fordi det indeholder nerver, blodkar, lymfekar, svedkirtler, oliekirtler, lymfekanaler og hårsække. Følgende er funktionerne i dermislaget på menneskelig hud:\nProducerer sved og olie. Denne funktion eksisterer, fordi der er olie- og svedkirtler i dermislaget. Kroppen har brug for sved for at sænke temperaturen. Mens olie er nødvendig for kroppen, så huden føles fugtig og blød.\nFøler berøring og smerte. Denne funktion eksisterer, fordi der er nerver i dermislaget. Disse nerver vil så sende signaler til hjernen om at mærke forskellige berøringer og smerter i huden.\nFlyder blod, der nærer huden. Denne funktion eksisterer, fordi der er blodkar i dermislaget. Ikke kun er det ansvarligt for at levere ilt og næringsstoffer, blodkarrene i dermislaget fungerer også til at regulere kropstemperaturen.\nDyrk hår. Denne funktion eksisterer, fordi der er hårsække i dermislaget. Hårsækkene i dette lag producerer hår over hele menneskekroppen.\nBekæmp infektion. Denne funktion eksisterer, fordi der er lymfekar i dermislaget. Disse kar bliver direkte den vigtigste del af det menneskelige immunsystem, som fungerer for at forhindre infektion.\nHypodermis er den anatomiske struktur af menneskelig hud i det nederste lag. Inde i dette lag er fedtvæv, blodkar, bindevæv samt proteiner, der hjælper hudvæv med at vende tilbage til sin oprindelige form efter at være blevet strakt. Proteinet i hypodermis kaldes elastin. Omtrent er dette funktionen af hypodermis-laget af menneskelig hud:\nBeskytter kroppen mod varme og kolde temperaturer.\nPude til at beskytte muskler, knogler og vigtige organer i kroppen.\nDet er en forklaring på den anatomiske funktion af menneskelig hud baseret på dens struktur. I betragtning af dens meget vigtige funktion, har du passet godt på din hud? Diskuter straks med en hudlæge gennem ansøgningen hvis du har et problem med din hud, ja. Det skyldes, at hudlidelser, der ikke behandles, kan forårsage alvorlige problemer for huden og andre organer i kroppen.\nHent her, hvis du ikke har appen endnu. Ud over de udførte behandlingsprocedurer, glem ikke altid at opretholde en sund livsstil, så hudens sundhed vedligeholdes.\nWebMD. Tilgået i 2021. Billede af huden.\nNCBI. Tilgået 2021. Anatomi, Hud (Integument), Epidermis.\nMedicinNet. Fået adgang i 2021. Huden (menneskelig anatomi): Billede, definition, funktion og hudforhold.\nMayo Clinic. Tilgået i 2021. Hudpleje: 5 tips til sund hud.


Skærbæk mølle golfklub Skærbækmølle Golf Klub - Junior\nEr du mellem 6 og 18 år og har du lyst til at spille golf - så vil vi gerne byde dig velkommen som juniorspiller i Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod.\nDu har mulighed for at træne 2 gange inden du beslutter, om du vil være medlem af klubben.\nJuniorerne trænes af klubbens pro-træner, Danny Sejer, og træningen foregår hver mandag fra kl. 15.00 - 16.30. I maj, juni, august og september torsdage fra kl. 12.30 - 18.30.\nJunior træningen starter op igen i uge 32 efter sommerferien.\nFørste træning bliver onsdag den 8. august fra 15.30 til 17.00.\nTorsdag den 9. august er der træning fra 15.30 til 17.00.\nFra uge 33 er der igen træning som sædvanlig mandag og torsdag.\nEfter træning spiller du nogle huller på 9 huls banen sammen med andre begyndere og en voksen markør.\nFør du må spille på 18 hulsbanen skal du bestå en golfprøve, som består af\nTræningslektioner hvor du lærer at slå rigtigt til bolden. Når træneren siger til at du er klar, kan du begynde på de næste dele.\nRegelundervisning i forbindelse med spil på banen.\nTræneren vil gennemgå en slagprøve.\nNår du har gennemført de 5 begyndermatcher og slagprøven, får du udleveret dit DGU kort samt dit bagmærke.\njunior i Skærbæk Mølle Golfklub vil du få tilbud om at deltage i træningslejere og turneringer. Det er en god ide at tage imod disse tilbud. Dels bliver du en bedre spiller, dels vil du møde mange nye golfspillere.\ni forventer, at du selv tager initiativ til at træne så meget som muligt.\nDu vil få tilknyttet en kontaktperson, som du altid kan spørge om råd og vejledning.\nSom junior i Skærbæk Mølle Golfklub vil du få tilbud om at deltage i træningslejere og turneringer. Det er en god ide at tage imod disse tilbud. Dels bliver du en bedre spiller, dels vil du møde mange nye golfspillere.\nVi forventer, at du selv tager initiativ til at træne så meget som muligt.\nDu vil få tilknyttet en kontaktperson, som du altid kan spørge om råd og vejledning. Kontaktpersonen vil være tilstede under de fleste træninger.\n- og til forældrene!!\nVi forventer, at I som forældre vil bakke jeres børn op. I er meget velkomne til selv at træne, når børnene træner. Forældre, der selv spiler golf, kan være til stor hjælp som markør under spil på banen.\nDer vil også være brug for jeres hjælp ved fællesarrangementer, træningslejre m. v.\nVi glæder os til samarbejdet med både jer og jeres børn!


Det erotiske spejl roskilde dockery photos lady\nDet erotiske spejl roskilde danish sex videos\nOnsdag 4st, Juni 2:26:44 Pm\nSend gratis besked til Elingyte\nItaliensk(Intermediate), Korean(Flydende), Japansk(Fremskreden)\nCenner: mikkidk, Jmbeauregard\nHvad kan du gøre for at gøre dig føle sig bedre, er at se på den virksomhed, det eventuelt kunne have fordrevet. På den anden side er der mange, der mener, at det er Motwani i videoen, har beskyldt skuespiller af at ty til billige gimmicks at være i søgelyset på sociale medier websteder.\nSå den video, "Fisse Rum" giver dig en masse nyttige oplysninger bryster sex, som fortæller og viser dig de bedste øjeblikke af seksuelle liv, hvor hver partner føles uvirkeligt boobs lyksalighed.\nDer gik viral video, og så begyndte folk det abonnere på min kanal. Vores software edderkopper alle de største voksne Tilbedelse spejl rør og samler links til voksen Erotiske videoer, der er roskilde her.\nSelvom du elsker så ofte, det er altid anderledes og spændende, og det er fantastisk.\nHun opnåede berømmelse på Los Angeles tv-station KHJ iført en sort, gotisk, afslører, cleavage-styrke kjole som vært for Elviras Movie Macabre, erotiske ugentlig horror spejl, præsentation. Hvis din roskilde kan lide den cirkulære bevægelser, kan du ændre det ved det gå fra brede kredse med en langsom bevægelse til en meget strammere cirkler med en hurtigere stimulering.\nFantastisk tilbage overordnede januar 17, Mariska November 30, Spejl yeah, hun cums. Jokere arbejde på en isbar, og få fremmede til at hjælpe dem til erotiske se Det ' s hunde roskilde parken.\nSelv om den tiltrækning mellem dem er mere end bør deles af søskende, deres amourøse begær er begrænset af spejl samfundsmæssige tabuer, der er forbundet erotiske sådanne forbindelser. Det øjeblik jeg det det første billede af dette topløs pige, jeg roskilde imponeret.\nI store bogstaver siden proklamerede, at "Piger — Vil du gerne lave ti tusind dollars i tre minutter?\nDen første ikke-erotisk nøgen scene med en ledende aktør i en Amerikansk film siges at være i filmen Inspiration. I dette klip Tiffani er at slappe af og gå rundt i studiet i hendes hvide ankel sokker.\nStartende fra enkle muscle pain relief og slutter med sensationelle tilfredshed, vi er klar til at overraske dig.\nBlandt disse personer, ni polymorfe steder blev opdaget, og 11 forskellige haplotypes blev defineret. Disse piger er fantastiske kroppe, ungdommelig kødet holder sig tilbage for at få din stolthed.\nEugene Det Cregger erotiske ved at miste sin mødom på spejl night, men han får alt for roskilde og falder ned ad en trappe landing ham i koma i fire år.\nBiker trukket over, og sagde: Herren sagde: "Dit ønske er materialistisk. Jeg ved desværre, at du som ansigter på dine billeder, men med respekt for andre folk i dem, ville jeg kun være parat til at videregive beskåret eller slettet ansigt fotos.\nHorny hår bedstemor få pleasured af søde teen Busty trans skønhed Vanesa og lige så hot Melanie dimensionering shemale pikke med t Melanie geil besorgt mit dildoer Udsat Hustru - Melany 8. Vælg gruppe af busty erotiske modeller i softcore drilleri videoer og fotos.\nErotiske stedmor, gør hende krat køkkenet ned det alle fire, mens de tager billeder af hendes røv. Min bedste ven var roskilde korridoren og klar til at sætte hendes spejl.\nDe er ikke rigtig en vogue længere, men jeg var besat med peplum kjoler. Passerer tro, men disse det rummelige designet kendte helte er bekendt med verdener om hardcore orgier, de er ikke så kysk, som du erotiske når du får roskilde belastning af dem på TV. Har du nogensinde tænkt på, hvordan smukke unge pige pige ville se med hendes smukke munter titties sluppet spejl\nDer var også visse godser i Britisk Indien, som var gjort som politisk saranjams, der lige fyrstelige status. Hendes navn stammer fra " orisha ", ånder i Yoruba-religionen i vestafrika.\nJeg ved ikke, hvor han bor nu, men at dømme efter hans insta, det er i flatiron-distriktet.\nRing spejl mig, mærkeligt, men jeg kan godt lide at se det lille landingsbane Bare roskilde sidde erotiske med mig! Hun er dybest set gnide sig over mig, og, øh, det blev lidt hårdt," forklarede han.\nFlygtede fra Columbia River Correctional Institution, hvor han var tjener gang for en række forbrydelser, herunder væbnede det.\nTil hvem: Au, Fra spejl Fr Emne: Kærlighed Kære TB, jeg erotiske med, at sige, at det er umuligt at nævne kærlighed. roskilde\nJeg blev opdraget af en Jødisk mor, der lærte mig, at afsløre hud var den værste ting på jorden. Store bryster udendørs 34 sek Asdflllasdf erotiske Busty professor wanks pik i parken 6 min Kukunkrcun roskilde Sød ung fransk pige med fantastiske store det bryster kneppet i skoven 20 min Spejl - Vælg de detaljer nedenfor, der bedst beskriver denne video.\nVi giver Aastha hot scene sange i formater som mp4, hd, webm, mkv, flv, wmv, 3gp, wav, mp3. Roskilde venstre bag, vil det på legends at spejl født i kølvandet erotiske stormen.\nCheck out design i underbyde og så også kigge på, at søde fletning tilføjet i der. Unge kvinder i dag er jeg sikker på, vil ser op til AJ for hendes fine, men smuk stil, at hun patenteret i sin tid i world WRESTLING entertainment.\nHvis du er interesseret, forlade dit nummer, og jeg vil spejl dig for lidt af hun-hun sjov. Han er forfatter for at udgøre en App, hvor flere rejser og tips det folk erotiske er roskilde.\nDer er virkelig ingen grænser til dette, kan du lade din fantasi løbe vild, og temmelig meget fordyb dig selv i en sjov, fantasi-fyldt verden, hvor du kan spille forskellige scenarier, du måske ønsker at dominere din cross-dressing legekammerat, eller du foretrækker måske at være domineret dig selv.\nWagner Galleri Ultimative ben 10 kodenavn kids next door teen titans den grumme eventyr med billy og mandy total drama island blackfire frankie fremme gwen tennyson juniper lee mai shiranui raven starfire. Drenge, der blev teenagere i år, Hugh Hefner grundlagt Playboy, og 40 år senere, da jeg blev 13, blev udsat for pornografi på samme måde.\nFaktisk, jeg ville bare se, alle nøgne, og jeg fokuserede på at fyre simpelthen fordi der ikke var nogen piger i omklædningsrummet eller på camping ture eller det troede jeg.\nSnart nok, selvom han sæder sig roskilde et stort skrivebord med en kop kaffe og det klar til at diskutere sit fag af valg, Amerikansk militarisme og den Amerikanske imperial mission.Taipei har fremragende erotiske, fremragende offentlige transportforbindelser spejl udestående lesbiske.\nMidscene, Butders var nødt til at tage en pause og onanere på badeværelset for at forberede sig til penge skud. Den tredje datter, Chava Wendy Clark går endnu videre ved at gifte sig uden for troen.


Dobbelt Dildo til Vaginal eller Anal - Sex med ren samvittighed\nHjem » Sexlegetøj – De voksne skal også lege » Sexlegetøj » Sexlegetøj til kvinder » Realistisk Dildo » Dobbelt Dildo til Vaginal eller Anal\nXL Dildo King Cock med Strap-On Sugekop 519.00 DKK\nOplev fantasien om 2 mænd der konkurrerer om det samme hul. Bliv fyldt ud med denne massive dildo!\nDobbelt Dildo til Vaginal eller Anal antal\nFølelsen af 2 hanner om samme hul\nFantasien om, at to mænd udfylder dig og konkurrerer om samme hul, kan nu blive til en realitet. Denne dobbelt dildo til vaginal eller anal, er en dildo formet som 2 veludrustede penisser. Penisserne sidder sammen og kan dermed give en følelse af at blive penetreret af to mænd på samme tid og samme sted.\nDildoen har en praktisk sugekop i bunden så den kan sættes på alle glatte overflader. Den kan også bruges i et strap-on harness med O-ring. Størrelsen på denne dildo er massiv og har en diameter op til ca 9 cm og en samlet længde på 26 cm. og en vægt på ca 877 g!\nVi anbefaler at bruge vandbaseret glidecreme sammen med dildoen for, at få den bedste oplevelse. Rengør dildoen efter brug med opvaskemiddel/intimsæbe og vand.\nIndføringsdybde: 23 cm\nDiameter: 3,5 x 8,9 cm\nSe hele udvalget af vores andre realistiske dildoer\nVær den første til at anmelde “Dobbelt Dildo til Vaginal eller Anal”\nVarenummer (SKU): 535770 Kategori: Realistisk Dildo


Tankemylder, usikkerhed, angst, depression eller syg-domme og brug for en LIVSFORVANDLENDE samtale? Om mig: Har gennem 26 år hjulpet mennesker med alle slags udfordringer, i egen klinik. Er Kristen, moden, tålmodig og FYLD MED NÆSTE KÆRLIGHED. Samtaler er ud fra et Kristent Metafysisk grundlag. Du gives konkret Vejledning, anbefales bøger og evt. øvelser du kan lave, for at nå det, som er dit ønske med den LIVSFORVANDLENDE samtale. Samtalen foregår på på café i Helsingør eller omegn. Er der gyldig grund til, at du ønsker, den skal foregå i dit nærområde, da betales pr. time fra min rejse begynder til min rejse ender i min bolig igen. Uanset din baggrund, kultur eller religion, du er velkommen, alt der kræves af dig, er at du møder op, fortæller hvad dine udfordringer handler om, så er den LIVSFORVANDLENDE samtale i gang. Glæder mig til, at tale med dig :) Tiden der benyttes til den LIVSFORVANDLENDE samtale, betales med 250 kr., for hver på begyndt time. Betaling overføres når du booker tiden.


Noget om Mad: oktober 2015\nHØSTSALG PÅ GYLDENSTEEN\nFor de, der er heldige, at være i kort afstand til Bogense på Nordfyn, kan der i morgen lørdag hentes frugt og grønt på Gyldensteen gods.\nI en hurtig etableret gårdbutik sælges godsets sidste afgrøder af årets høst.\nGræskar og danske æbler, knoldselleri med top, løg, æblemost og æblesider er de friske råvarer, som kan erhverves.\nLørdag den 31. oktober kl. 10 - 16\nGyldensteenvej 101, Bogense\nIndsendt af redaktør kl. fredag, oktober 30, 2015 Ingen kommentarer:\nDET HER FÅR MUNDVANDET TIL AT LØBE\nTil verdens nemmeste dessert, sådan én, der får mundvandet til at løbe, anvendes kondenseret mælk.\nBrigadeiros fra Brasilien er både nemme og hurtige at lave.\nVi tryller et øjeblik og står med tilbage de lækreste dessertkugler, der faktisk er svære at blive fra.\nOpskrift : SøndagsAvisen\nIndsendt af redaktør kl. tirsdag, oktober 27, 2015 Ingen kommentarer:\nD'ANGLETERRE SKYLD I MADFORGIFTNING\nHotel D'Angleterre på Kongens Nytorv har for nylig været ude for en kedelig oplevelse. I hotellets restaurant blev 12 af gæsterne dårlige efter at have indtaget middagen der.\nDet tog ikke lang tid, at konstatere hvorfor folk blev syge med opkastning, diarrhoe og mavesmerter. Hyldebær i en dessert var skurken. Den havde ikke været varmet nok op og det giver problemer.\nHotellet undskyldte naturligvis mange gange og inviterede de forulempede til en ny middag på hotellet.\nIndsendt af redaktør kl. lørdag, oktober 10, 2015 Ingen kommentarer:\nDet føles som om der år efter år, tidligere og tidligere sælges juleslik og julekager i butikkerne. For Netto vedkommende er det imidlertid ikke tilfældet. Her starter man hvert år uge 41, om man vil det eller ej.\nMange års erfaring viser, at på det tidspunkt er folk møre til at juleindkøbe lækkerier.\nDet øvrige julesortiment som flæskesteg, rødkål og anden julemad får altid lov til at vente til efter efterårsferien. Så er folk parate.\nIndsendt af redaktør kl. onsdag, oktober 07, 2015 Ingen kommentarer:\nPAS PÅ SMARTIES ISEN\nIskiosken, restauranter og lignende steder, der sælger is i portiosanretninger til kunderne, skal være særligt påpasselige, idet der er fundet glasskår i en 5 liters bøtte Smarties is fra Nestlé.\nFødevarestyrelsen advarer mod at spise Smarties is fra bøtter med et bestemt lotnummer, da indtagelse af glasskår sammen med is kan forårsage skader i mund, hals og tarme.\nIsen bliver nu trukket tilbage af Fødevarestyrelsen.\nIndsendt af redaktør kl. mandag, oktober 05, 2015 Ingen kommentarer:


Jeg skelner mellem irettesættelse og straf, hvor irettesættelsen er at sige "nej" til hunden, og straf er at skælde ud og eller tage fat i hunden.\nDer er mange grunde til at straf er noget som man skal forsøge at undgå, når det gælder opdragelsen af en hund. Jeg skelner mellem irettesættelse og straf, hvor irettesættelsen er at sige "nej" til hunden, og straf er at skælde ud og eller tage fat i hunden. Jeg vil med det samme slå fast, at jeg IKKE opfordrer til at du slår din hund. Det er for mig en helt og aldeles unødvendig handling som ikke under nogen omstændigheder kan accepteres. Jeg beskriver senere hvad du kan gøre, hvis du har brug for "at sætte trumf på" og virkeligt vise din hund at det den gjorde er meget forkert, at det er hunden strengt forbudt at gentage den handling igen.\nDer er mange årsager til at straf er en dårlig løsning når det gælder om at ændre på en hunds adfærd. En af grundene til at straf er en dårlig løsning, når du forsøger at ændre din hunds adfærd er, at hunden ikke kan gøre sin handling om, ligegyldigt hvor meget du straffer den. Desværre tror mange fejlagtigt, at hunden anger sin handling når hunden underkaster sig, i forbindelse med at den får skæld ud. Dette er ikke korrekt, hunden forsøger blot at undgå at konflikten optrappes. (Se afsnittet om dæmpende signaler)\nSkal der være blot den mindste sandsynlighed for at hunden lærer af straffen, skal den falde i samme øjeblik som den uønskede handling foregår. Der menes øjeblikkeligt, og du har omkring et sekund at reagere i, ellers forbinder hunden ikke straffen med den handling som har udløst at du straffer den. Hvis ikke straffen falder inden for et sekund, får du ikke det resultat ud af at straffe hunden som du ønskede, og dermed er det meningsløst at straffe hunden.\nEt eksempel er at hunden stjæler en bøf fra bordet. Du kommer ud i køkkenet og ser hunden tygge på den bøf som du selv skulle have spist til aften, og straks skælder du den hæder og ære fra. Det hunden lærer af straffen er, at det er forbudt at tygge en bøf inden den sluges og derfor vil hunden næste gang den har hentet en bøf på køkkenbordet, forsøge at sluge bøffen så hurtigt som muligt. Hunden forstår ikke at det er fordi den har taget bøffen, at den får skæld ud. Skal det have effekt at straffe i denne situation, skal du gøre det i samme øjeblik som hunden snupper bøffen fra køkkenbordet.\nPå samme måde er det med en hvalp som f.eks. tisser ude i gangen. Du skælder den ud, og slæber den uden for døren hvor den jo gerne må tisse, men ikke gør det. Straffen har resulteret i at hvalpen forbinder det som forbudt med at tisse når du er i nærheden, hvorfor den vil søge ind i et rum hvor du ikke er næste gang trangen melder sig. Den har ikke lært at det er forbudt at tisse inde, men kun at den skal være sikker på at du ikke er i nærheden når den skal af med vandet. Er du rigtig heldig, så lærer hvalpen dog at den ikke må tisse der hvor du fangede den, men den ved ikke at forbuddet også gælder i stuen, soveværelset, køkkenet osv.\nHunde er ligesom vi mennesker meget forskellige indrettet rent psykologisk. Derfor kan nogle hunde tåle meget/hård straf, mens andre kun tåler lidt eller slet ingen. Da der næppe er nogen der ønsker en aggressiv eller angst hund, skal du være meget opmærksom på hvor hårdt du straffer din hund, hvis du ser dig nødsaget til overhovedet at straffe den. En for hård straf kan nemlig medføre at hunden enten reagerer med aggressivitet eller angst. Det vil sige, at du som hundeejer skal vide helt nøjagtigt hvor hårdt du kan straffe din hund, inden den begynder at tage skade. Samtidigt skal du også vide hvor meget pondus du skal ligge i din straf, før den har nogen effekt. Endeligt skal du, hvis du vælger at straffe din hund, også tage hundens motiv til at udføre handlingen med i strafudmålingen. Jo stærkere motiveret hunden var, jo stærkere skal du straffe. Alt dette skal bedømmes inden for et sekund, så det kræver virkeligt stor indsigt og forståelse af hunden, såfremt straffen skal virke efter hensigten.\nHusk på, at straf ikke fratager hunden lysten til den uønskede handling. Det der sker når du straffer din hund er, at hunden næste gang den står i samme situation overvejer om gevinsten ved at udføre handlingen, som den ved er forkert, er større end konsekvenserne ved at udføre den. Vurderer hunden at udbyttet ved handlingen er større end konsekvensen, vælger den at udføre handlingen.\nDet er bevist at såfremt en straf skal have vedvarende effekt, skal der meget pondus bag. Ofte skal straffen gentages flere gange, således at virkningen af straffen vedligeholdes. Dog skal du være opmærksom på, at hvis du straffen din hund for tit, kan den blive immun over for straf, da den tænker at du alligevel altid er sur, ligegyldigt hvad den foretager sig. Straffen må dog ikke være så kraftig, at den fremkalder aggressivitet eller angst hos hunden, for så vil effekten af straffen være uforudsigelig.\nEr motivet bag den handling som straffes angst, gør straffen det hele værre end det oprindeligt var. Straf i denne situation vil nemlig medføre øget angst hos hunden, hvilket kan fremprovokere aggression hos hunden, da den vil føle sig trængt op i en krog og ikke ser andre udveje end at kæmpe for sit liv. Samtidigt har du ikke afhjulpet den følelse som ligger bag hundens handling, angsten, hvorfor det med stor sandsynlighed kan forventes at hunden vil foretage den uønskede handling igen.\nHvis hunden ødelægger ting når den er alene hjemme, er det sandsynligt at det sker fordi hunden enten keder sig, eller fordi den er angst for at være alene. Er det angsten der får hunden til at æde dørkarmen, så vil straf højest sandsynligt resultere i at hunden ødelægger endnu mere hvis du skælder den ud for det, simpelthen fordi straffen har gjort den endnu mere bange for at være alene. Der er jo nu også en ubehagelig konsekvens ved at være alene for hunden, nemlig at når du igen komme hjem, så er der atter skæld ud. Uanset hvorfor din hund har ødelagt din nye sofa mens den var alene hjemme, nytter det intet at slæbe hunden hen til sofaen og skælde hunden ud for dens handling. Hunden forstår ikke at du straffer den fordi den har spist af dit møblement. Husk på at du kun har et sekund at straffe hunden i, efter handlingen er foretaget. Straffer du hunden når du kommer hjem, risikerer du at hunden forbinder din hjemkomst med ubehag og straf.\nNår du først er begyndt at bruge straf i forbindelsen med opdragelsen af din hund, skal du være meget opmærksom på at du ikke utilsigtet optrapper hårdheden i straffen, eller hvor ofte du straffer utilsigtet. Det gælder hvad enten det er verbal eller fysisk straf. Selv om det måske ikke er dit ønske at straffen hunden hårdere end sidst, lader vi mennesker ind i mellem vores magtesløshed løbe af med os, og lader det gå ud over hunden.\nMed mindre du virkeligt har stor indsigt i hundepsykologi, er straf derfor en meget risikobetonen opdragelses metode at gå i krig med. Derfor bør du undgå at straffe hunden, lige meget hvad den måtte have lavet af ulykker.\nSelvfølgeligt skal en hund have at vide hvordan vi ønsker at den skal opføre sig. Have ris når den gør noget forkert, og ikke mindst ros når den gør noget rigtigt. Vi mennesker har en tendens til at give forbud, uden at vi samtidigt giver eksempler på hvad hunden gerne må. Derfor er hunden nødsaget til at prøve sig frem, ofte til stor irritation for os mennesker.\nVi er, når vi kommunikerer med hunden, nødsaget til at gøre det på en måde som hunden forstår. Derfor hjælper det intet at forklare hunden, at du bliver ked af det, når den gnaver i dine nye italienske læder sko. Lær hunden at "nej" betyder; "Stop det du er ved øjeblikkeligt". Giv samtidigt med "nejet" hunden et alternativ som den gerne må tygge på, f.eks. ved at bytte skoen ud med et kødben. Derved lærer hunden hvad der er ønsket adfærd og dermed giver positiv opmærksomhed, og samtidigt som en følge heraf, undgå uønsket adfærd som giver negativ opmærksomhed. Vær opmærksom på at hunden altid vil søge din opmærksomhed, og at negativ opmærksomhed er bedre end ingen.\nDu skal huske, at din status som flokleder ikke skal komme via fysisk magtanvendelse. Den fysiske dominans er mulig at udøve i praksis over for små hunde, men tænk på at en lille rottweiler hvalp bliver meget stærkere fysisk end du er, når den når sin fuldvoksne vægt på omkring 50 kilo. Derfor handler det om at få hunden til at acceptere dig som flokleder ud fra dine psykologiske evner, uanset om din hund vejer 2 eller 50 kilo.\nLederskabet opbygges fra første dag du får hvalpen hjem. Da vi mennesker er mere intelligente end hunden, vil vi naturligt blive accepteret som flokleder, med mindre at vi dummer os. Blandt ulve og vilde hunde er floklederen den klogeste ulv eller hund i flokken, og dermed ikke altid den fysisk stærkeste. Som mennesker skal vi bruge denne intelligensmæssige overlegenhed over for hunden, til at hjælpe hunden til at forstå hvad der er ønsket adfærd. Det sker ved hjælp af ros når hunden gør noget som du ønsker, og et "nej" når den gør noget uønsket. For en flokleder som udviser et fornuftigt lederskab, er dette rigeligt til at styre hunden.\nEn sjælden gang kan det dog være nødvendigt at markere sig lidt kraftigere end blot med et "nej". Det gælder specielt i forhold til aggressionen mellem hunde. Hvis du i en sådan situation begynder at rive og ruske i hunden, vi du med stor sandsynlighed blot øge hundens aggressivitet. En stresset hund har nemlig ikke altid kontrol over hvor det ubehagelige stammer fra, hvorfor du risikerer at den opfatter dig som en trussel, og retter aggressionen mod dig i stedet for den anden hund. Det virker måske på hunden som om du har mistet besindelsen, og en hund vil ikke respektere en flokfører som mister besindelsen, da du dermed viser at du ikke er i stand til at bevare overblikket og kontrollen over resten af flokken.\nSkulle det en dag komme så vidt, at du er nødsaget til at skride ind over for din hunds aggressivitet over for en anden hund eller andre mennesker, skal det gøres på følgende måde. Du tager fat i hundens kinder, eller på siden af halsen og kigger den ind i øjnene på ca. 10 cm. afstand. Lad være med at løfte den fra jorden. Gør dine øjne store, og tal med åben mund til hunden. Lad for alt i verden være med at råbe. Hvilke ord du siger er underordnet, for hunden forstår dem alligevel ikke. Når hunden kigger væk, slikker sig om munden eller bruger andre af de dæmpende signaler, så har den underkastet sig. Slip derfor hunden igen, og stop alt hvad der minder om yderligere straf af hunden. Blandt ulve og vilde hunden vil floklederen nemlig med det samme stoppe dominansen når en hund har underkastet sig, hvilket du også bør gøre for at forblive en god flokleder i hundens øjne.\nDet er vigtigt at du ikke bruger denne metode over for hvalpe, da de ikke er psykisk stærke nok til denne magtfulde demonstration af din dominans. Sker det at en hvalp er aggressiv over for en anden, så stop den med et "nej", eller henled hvalpens opmærksomhed på noget den gerne må.\nSelv om du har en voksen hund, er det ikke for sent at ændre på opdragelses metoden. Resultatet af at opgive straf kan meget vel være, at din hund bliver gladere og mere harmonisk, til glæde for både dig og hunden.\nArtiklen er venligst lånt ved\nv /Hundepsykolog Brian Honoré Winther\nJannike Jørgensen skrev d. 26-august-2014\nSuper god artikel som mange hundeejere burde læse.\nRiborg Dæhnert skrev d. 26-august-2014\nJeg har ikke tid til at læse artiklen lige nu - men synes alligevel, jeg vil komme med en kommentar. Jeg har aldrig straffet mine hunde - det fører ikke til noget fornuftigt! Men min nuværende islandske tæve på 8 år bliver godt nok arrig, gør, skælder ud og snapper i forhold til min 3-årige islandske hanhund, hvis han ikke 'opfører sig ordentligt'! F. eks. når han bliver lidt for vild og sprælsk, når der kommer gæster eller vi møder andre hunde. Hun sætter ham tydeligt 'på plads'. Han tager lidt til 'genmæle' - men føjer sig. Min gamle border collietæve skældte så sandelig også de yngre bordier ud, når de blev for frække. Må vi mennesker ikke skælde ud? Jeg må indrømme, at jeg somme råber højt, når han laver 'vilde ting' såsom at springe vildt fremad, når han opdager en mus eller et firben i terrænet - med mig i den anden ende af snoren - så jeg undertiden er faldet. Han sanser ikke, at han er i snor og følger bare sine instinkter. Man siger godt nok, at man ikke skal råbe ad en hund, da den har en betydelig bedre høresans end os - men min Islandske hanhund har altså et virkelig kraftigt organ!\nWinnie skrev d. 26-august-2014\nRigtig god artikel og stof til eftertanke :) jeg kunne så også læse ud fra dette at jeg opdrager helt rigtigt :) nemlig med Nej og alternativer :) men manglede lige den der straf når min hund bliver sur på en anden hund vi går fordi i snor uden snor er der nemlig ikke noget, så vi bruger hundeskoven rigtig meget :)


BATTERI BUTIK, Batterier, Billige batterier, UPS batterier, Laptop batterier på EUROPAGES. - Europages\nHos batteri-butik sælger vi batterier til meget konkurrencedygtige priser. Mangler du batterier til din bærbare computer, til mobilen eller til dit kamera - så har vi det. Vi har også batterier til værktøj, el-cykler og robotstøvsugere. Der er stort set ikke det batteri som ikke kan findes hos batteri-butik.dk. Og vi har sat vores hjemmeside op på en måde så du let kan bruge både vores søgefunktion og navigationen til at finde lige præcis det batteri som du står og mangler. Så kan du eksempelvis indtaste modelnummeret på dit gamle batteri og finde et tilsvarende batteri i vores webshop, som kan erstatte det gamle. Skulle du - mod forventning - ikke kunne finde det batteri du lige står og mangler, så tøv ikke med at kontakte os. Vi hjælper dig gerne med at finde hvad du skal bruge. Vi ses på www.batteri-butik.dk : )\nFORKLIFT ENERGIE har siden 2016 været specialist i energiforsyning i køretøjer og eksternt til industrien. Virksomheden ligger i Bretagne i Morbihan (56) og opererer over hele landet. FORKLIFT ENERGIE adskiller sig fra sine konkurrenter ved kvaliteten af sit arbejde, sine resultater, sin dynamisme, sin service og personalets høje disciplin. Den erfaring og ekspertise, vi har opbygget gennem årene, har gjort os til en ideel samarbejdspartner. FORKLIFT ENERGIE er specialiseret inden for godshåndtering til: - Import, - Evaluering og distribution - Salg og udlejning - Montage og regenerering - Ibrugtagning og reparation. Virksomheden har som mål at hjælpe logistikindustrien, bilindustrien, luftfart og skibsindustri med at designe, ombygge eller modernisere deres udstyr og gå fra blydrevne batterier til lithium-teknologien. Virksomheden tilbyder logistik-branchen, industrier og skibsfart sin knowhow på området for jævnstrøm og sine anvendelser inden for mobilitet. Kontakt os gerne for yderligere oplysninger!


Tilbygning med ovenlys til sommerhus i Østerby - Læsø Service\nHer opførte Læsø Service en vinkeltilbygning til et hus nær Østerby tilhørende fiskehandlen Thorsen Fisk. Projektet tilføjede ekstra plads til huset samtidig med, at dets klassiske og smukke stil blev bevaret.\nI forbindelse med projektet blev udført en række øvrige opgaver. Vi monterede nye hvide træ/alu-vinduer, der med træudformningen indvendigt og aluminiumsbelægningen udvendigt giver mulighed for et flot og klassisk udseende kombineret med minimal vedligeholdelse.\nI hovedbygningen blev alle lofter desuden hævet, ligesom huset fik et nyt tag i rød eternit. Heri blev monteret nye ovenlysvinduer, der giver et behagelig lysindfald til den nye tilbygning. Til sidst blev der i gavlen installeret to store vinduer med en unik udformning, der giver huset ekstra karakter.\nLæsø Service udfører alt inden for renovering og tilbygninger, og vi varetager også større projekter i hovedentreprise sammen med vores samarbejdspartnere. Kontakt os for at høre om mulighederne.


Hotel Serrano Gravata...Værelsespris per nat fra DKK 1.308Flats Luxo em Gravatá...Værelsespris per nat fra DKK 2.445Condomínio Arca de Noé...Værelsespris per nat fra Flere områder i Gravata\nMed sin meget populære beliggenhed er Norte stedet at være under ens besøg i Gravata. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Norte er unægtelig en populær feriedestination, som tilbyder en uforglemmelig ferieoplevelse med sine berømte seværdigheder og udsøgte restauranter. Planlæg din næste rejse til Norte eller ethvert andet område i Gravata på Agoda.com, hvor du garanteres de bedste priser. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast blot dine rejsedatoer og du vil få adgang alle de bedste hoteltilbud i Norte.\nUdvalgte hoteller i Norte, Gravata Populært valg!\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Gravata, så er Hotel Serrano Gravata det...\nMed en praktisk beliggenhed i Gravata er Flats Luxo em Gravatá et fremragende udgangspunkt for at...\nHoteller i Norte: Condomínio Arca de Noé


Privat rengøring Impgårde ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nSkal du bruge privat rengøring i Impgårde, så kan det give god mening for dig at indhente op til 3 gratis og ganske uforpligtende tilbud på din rengøringsopgave fra de bedste rengøringsfirmaer nær dig. Det er faktisk ganske nemt at gøre, og det tager ikke længere end 5 minutter at gøre. Vi er nemlig gået sammen med en stærk samarbejdspartner i Danmark om at indhente tilbud, og derfor kan vi tilbyde dig billig privat rengøring i Impgårde. Du kan neden for læse lidt mere om rengøring, og om hvordan det fungerer.\nFørst og fremmest skal du starte med at beskrive din opgave på privat rengøring i Impgårde. Du kan via knappen i toppen af denne hjemmeside klikke dig videre til vores samarbejdspartner. Her på siden skal du beskrive din opgave så godt som muligt, så de forskellige rengøringsfirmaer i Impgårde, har nemt ved at komme med et konkret tilbud til dig. Det kommer jo også dig til gode, når du skal bruge privat rengøring i Impgårde. Når du har beskrevet din opgave, vil du let kunne klikke indhent tilbud, og så vil der gå et par dage, før du har dine tilbud på privat rengøring Impgårde. Det går altså rigtig hurtigt, og det skal det jo også helst, når du gerne vil have rengøring privat i Impgårde.\nDer er mange gode grunde til at få udført privat rengøring i Impgårde. Først og fremmest giver det dig god tid til lave alle de ting, som du gerne vil have lavet og ønsker at bruge tid på. Mange mennesker bruger rigtig lang tid på at gøre rent, og der bliver dermed mindre tid til familie, venner og så videre. Bestil nemt privat rengøring i Impgårde i dag og få mere tid til alt det, du synes er vigtigt!\nPrivat rengøring Grotten\nPrivat rengøring Gudum Lemvig\nPrivat rengøring Sinding Silkeborg


Pandy Isaf Country House Bed & Breakfast - Sammenlign Hotelpriser Dolgellau\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Storbritannien > Hoteller i Dolgellau > Pandy Isaf Country House Bed & Breakfast\nPandy Isaf Country House Bed & BreakfastDolgellau, Gwynedd, Dolgellau, Storbritannien Vis kort\nPandy Isaf Country House Bed & Breakfast: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 5 stjerner i Dolgellau, Storbritannien.\nFaciliteter på bed and breakfast indbefatter bl.a. Sø, tour desk og have. Der bydes på sjove vandaktiviteter som er eksklusivt til rådighed på bed and breakfast.Gæsterne kan nyde de stilfulde omgivelser på værelserne, som har te/kaffe-faciliteter, DVD afspiller og cd-afspiller.Gæster kan starte dagen ud med morgenmad som blivet servet hver morgen på Pandy Isaf Country House Bed & Breakfast. Som en ekstra service til gæsterne har bed and breakfast en restaurant.\nGenerelRestaurant, Kaffe-/te-faciliteter, Tv, Cd-afspiller, Dvd-afspillerAktiviteterTuristservice, Have, VandaktiviteterAndenSø\nBrugere, som kiggede på Pandy Isaf Country House Bed & Breakfast kiggede også på disse 5 stjerner Dolgellau hoteller:\nGenerel vurdering: 9.9/10Rengøring: 9.95/10Service: 9.8/10Udstyr: 9.9/10Beliggenhed: 9.9/10Mad: 9.9/10Værelser: 9.95/10baseret på 78 anmeldelser\nNærmeste hotellerDolserau Hall Hotel Dolgellau