Sennheisers trådløse hyldest til Pink Floyd er sød musik | Tech-Test\nSennheisers trådløse hyldest til Pink Floyd er sød musik\nSennheiser og Pink Floyd har lavet sød musik sammen i mange år. Det er der kommet et par særlige hovedtelefoner ud af. Hvad der er unik ved dette samarbejde, er på overfladen meget tydeligt. Går vi i dybden, er det en anden historie.\nPubliseret d. 1. august 2018 af Kasper Nesager-Hansen i Editors choice, Nyhedsbrev, Silver, Test, Tophistorier\nSennheiser og Pink Floyd er gamle venner. De har arbejdet sammen i årtier, eftersom det britiske rockband har givet lydproducenten input til bedre og federe lydprodukter gennem årene. Sennheiser siger tak for samarbejdet med HD1 edition Pink Floyd, der er udgivet i forbindelse med bandets udstilling, Their Mortal Remains. Headsettet kan kun købes på Victoria and Albert Museum i London og i Sennheisers webshop.\nEksklusivt look, eksklusiv fornemmelse\nHD1 genbruger designet fra Momentum Wireless, hvilket er ganske fint – if it ain’t broke, don’t fix it for at citere et fransk ordsprog. Designet bærer dog kraftigt præg af Pink Floyds Dark Side of the Moon. På ydersiden af begge ørekopper finder du de trekantede prismer, mens det splittede lys er synligt i hovedbøjlens forskelligfarvede syninger. Højre side af hovedbøjlen bærer desuden en diskret homage til Pink Floyd og Their Mortal Remains-udstillingen.\nHovedbøjlen er af rustfrit stål, og ørekopperne er af dejligt, blødt læder, der selv på de varme dage virker behagelige. Ørekopperne lukker godt omkring mine ører, men de er lidt for snævre i forhold til min ørestørrelse, hvilket gør, at mine ører bliver lidt klemte og irriterede efter noget tid. Foruden denne detalje er headsettet en luksusoplevelse at have på hovedet.\nSennheiser har udviklet HD1 som et trådløst headset, der bruger 4.0 Bluetooth-forbindelse. Jeg oplever en god og stabil forbindelse, hvor der skal være et par mure mellem headsettet og min enhed, før forbindelsen begynder at hakke lidt. Sennheiser sørger for, at du får et kabel med i pakken, som du blandt andet kan bruge sammen med den medfølgende flyadapter, så du kan bruge HD1, når du ser film ombord på flyet.\nFjernbetjeningen sidder i højre ørekop, hvor multiknappen bruges til at kontrollere musikken gennem forskellige tryk. Det fungerer helt fint, og jeg har nemt ved at bladre i musikken såvel som styre lydstyrken.\nUdstillingen er en teatralsk rejse gennem Pink Floyds musikalske univers, hvor den besøgende bliver indhyllet i bandets psykedeliske rytmer og optræden. Historien begynder med bandets begyndelse i Londons musikalske undergrund i 1960erne, og den strækker sig frem til i dag. Udstillingen startede i Londons Victoria and Albert Museum, og den turnerer Europa rundt. Læs mere på udstillingens hjemmeside.\nSå selv Roger Waters kniber en glædeståre\nLytter jeg til Money (2011 Remastered Version), oplever jeg den klare stereoopdeling af elguitarernes akkorder, hvor venstre side byder på rundgang af akkorder fra baggrundsguitaristen, mens hovedguitaristen træder betydeligt mere frem i højre side. Midt i lydbilledet, mellem de to guitarer, lyder Gilmours stemme. Fårene i Sheep (2001 Remastered Version) bræger også i skøn stereo under den landlige intro, mens basguitaren spiller sagte i baggrunden. Stortrommen har en god bund, mens elguitaren træder klart frem mellem Pink Floyds psykedeliske rytmer. De fede samplede stemmer i sidste tredjedel af nummeret rammer mig i noget nær surround sound.\nSennheisers hyldest til Pink Floyd giver mig nærmest kuldegysninger, når jeg lytter til de mange nuancer og detaljer i bandets numre. Alt sammen går op i en større harmoni takket være aptX codec’et, der sikrer et klart lydbillede, som giver plads til den individuelle detalje. Det er svært ikke at beholde HD1 på hovedet, selvom termometeret har passeret de 30 grader.\nHD1 har ikke den kraftigste bas på markedet, og det takker jeg Sennheiser for! De forstår virkelig, at bassen kan overdøve de blide toner, hvis den bliver skruet i vejret. HD1 har en skøn balance, hvis respekt for detaljer og mellemtoner kan få enhver musikentusiast til at kaste sig ned på jorden og takke Aisha for, at man har ører – og Sennheiser til at varme dem.\nRidsen i pladen\nNår jeg lytter til musik på en tætpakket café eller i offentlig transport, så reducerer støjfilteret, NoiseGard, betydeligt lydene fra omgivelserne. NoiseGard er dog ikke 100 % effektivt, eftersom høje lyde, såsom en elektronisk kaffekværn eller skrigende babyer, slipper igennem. Filterets effektivitet afhænger naturligvis af, hvor højt musikken spiller, og hvilken form for musik du lytter til.\nNår jeg lytter til Chopins klaversonater i jævn lydstyrke, slipper der mere støj igennem filteret, end hvis jeg giver BTs elektroniske musik fuld gas. Den bedste støjreduktion, jeg til dato har oplevet, findes i Boses QuietComfort serie.\nMikrofonen i headsettet er mit eneste store problem. Sennheiser reklamerer i stor stil på deres hjemmeside, at HD1 giver mig muligheden for at føre krystalklare samtaler, hvilket skyldes VoiceMax-mikrofonen. Mjaaa, det er nu ikke helt tilfældet! Er der stille i lokalet, kan jeg føre en klar samtale. Er jeg udendørs eller i et rum med andre mennesker, som taler sammen, bliver samtalen mudret, og det bliver svært for personen i den anden ende af røret at høre, hvad jeg siger. Kort sagt, køber du HD1, skal du gøre det på grund af den fantastiske lyd – og ikke i håb om du kan bruge headsettet på kontoret.\nNår jeg lytter til musik med HD1 og sammenligner oplevelsen med mine gamle Sennheiser Momentum Wireless, så fornemmer jeg ikke en forskel i lydkvaliteten. Prisforskellen er dog mærkbar. Køber du HD1 edition Pink Floyd gennem Sennheisers webshop, skal der kr. 3.400 op af lommen mod kr. 2.600 for et par Momentum Wireless.\nSom deloverskriften indikerer, er det fans af Pink Floyd, der vil opleve værdien i at smide kr. 800 ekstra i det virtuelle kasseapparat. HD1 er et fantastisk headset, no doubt, men du betaler for Pink Floyd-designet frem for bedre lyd og komfort, eftersom stort set alt andet er identisk med Momentum Wireless.\nPersonligt elsker jeg HD1 edition Pink Floyd, fordi headsettet har et unikt design, og Sennheisers homage passer godt til bandets kulørte stil.\nNavn: HD1 edition Pink Floyd\nFrekvensområde: 16 Hz-22.000 Hz\nBatterilevetid: Op til 22 timer\nOpladningstid: Tre timer\nSet til: Kr. 3.400\nMere information hos Sennheiser\nSennheiser HD1 edition Pink Floyd ligner og lyder som Momentum Wireless, men med et Pink Floyd-design. Det er ikke noget at klage over – især ikke hvis du er fan af bandet. Har du Momentum Wireless, skal du virkelig være fan for at opleve værdien i købet af HD1.\nHeadsettet leverer et fantastisk lydbillede med en uovertruffen balance. Du får en kraftig bas, der samtidig giver plads til detaljer og mellemtoner. HD1 har dog problemer med mikrofonens evner, og det trækker ned. Men alt i alt er HD1 et must, hvis du er fan af Pink Floyd og ønsker et headset, der forstår at gengive deres musik på sublim vis.\nGSP 600 – godt til både spil og musik\nSennheiser nu klar med deres første Bluetooth in-ear-headset\nVed årets CES-gadgetmesse i Las Vegas har Sennheiser laceret deres første bluetooth in-ear-headsets, CX 6.00BT\nIFA 2017: Trådløse nyheder fra Sennheiser til din smartphone\nSennheiser har netop lanceret en række trådløse headsets på Europas største teknologimesse IFA 2017. Der er både headsets til den prisbevidste forbruger, den krævende og professionelle lydentusiast eller den stilsikre connaisseur


Hotel Om Sai Palace i Pune til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n1202/34,Shirole Road,off Apte road, Shivajinagar, Pune Central, Pune, Indien, 411004 - Se på kort\nNabolag Pune Central Pune Central Pune Lufthavn Pune Central\nMere om Hotel Om Sai Palace\nHotel Om Sai Palace ligger i hjertet af Pune Central og er en idéel base til at opleve Pune. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hotellets gæster kan opleve byens bedste attraktioner, som Mahatma Phule Museum, Jangali Maharaj Tempel, Gupte Hospital.\nPå Hotel Om Sai Palace sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som døgnåben reception, bagageopbevaring, roomservice, lufthavnstransport, biludlejning.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, aircondition, skrivebord, telefon, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet have. Hotel Om Sai Palace er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Pune.\nGowrisankar fra Indien


Dekorativ maling: en række forskellige teksturer (53 billeder) |\nDekorer, gør dit eget hjem hyggeligt - det er fascinerende, men også nervøst. Det er trods alt vigtigt at vælge de rigtige efterbehandlingsmaterialer, ikke at tabe med kvalitet, farve, sammensætning og anvendelsesmåde, især når reparationen sker med egne hænder. Tidligere, når det drejede sig om at dekorere vægge, var valget ikke særlig smertefuldt, det var indlysende: tapetet.\nNu er der mere og mere præference for dekorative maling, som du ikke kun kan skabe den ønskede farve på rummet, men også vælge den nødvendige tekstur. For at vælge hvad der er nødvendigt, for ikke at blive forvirret i valget, skal du vide om funktioner, typer, fordele, andre egenskaber ved dekorative indvendige malinger.\n1 Forskelle mellem konventionelle og dekorative maling\n2 Typer af dekorative maling\n2.1 Vandbaseret maling\n2.2 Dekorativ akrylmaling\n4.1 Dekorativ maling med silkeffekt\n4.2 Dekorativ maling med sand effekt\n4.3 Mal med dekorative gips-effekt\n4.4 Dekorativ maling med fløjl eller velour effekt\n4.5 Dekorativ perlemor maling\n4.6 Maling til marmor og granit\n4.7 Metallisk maling\nForskelle mellem konventionelle og dekorative maling\nFørst og fremmest er det værd at bemærke, at selv en lille, men stadig en skelnen mellem dekorativt og konventionel maling til ombygnings- der: det er mere tæt end standard maling, og det indeholder nogle tilsætningsstoffer, som opnår forskellige effekter og øget hendes udholdenhed.\nVed hjælp af en konventionel maling kan også oprette forskellige teksturer, men det vil kræve indsats, en vis form for overflade, og andre manipulationer. Mens male væggene i dekorativ maling eliminerer disse problemer: på alle overflader nemt skabe mønstre, der efterligner træ, matteret eller våd silke, sand, ruskind, perle, guld, fløjl og mange andre belægninger.\nDenne effekt er opnået på grund af, at dekorative maling til vægge indeholder særlige tilsætningsstoffer og et plaststof, der kommer ind i opløsningsmidlet, der anvendes til dets fortynding. Efterhånden som malingen tørrer, ændrer dens egenskaber - som et resultat opnås den ønskede dekorative overflade. Forresten er den mest populære til at dække væggene tekstur af våd silke.\nDekorative maling til vægge og lofter bruges i det indre af lejligheder til færdiggørelse af værker; Producenter producerer dem i en stor farve, teksturpale\ntte, forskellige typer.\nEn anden fordel er den nemme anvendelse, evnen til at tørre hurtigt, hvilket forenkler arbejdet meget. Mange virksomheder beskæftiger sig med produktion af sådanne malinger, hvoraf de mest populære er dokumenteret kvalitet og et godt valg: Isosilcolor, Seta, Cebostyle og andre. På disse producenter i en lineal af varerne er der også så populær maling med virkning af en våd silke.\nTyper af dekorative maling\nNår du vælger den rigtige maling, skal du følge instruktionerne på emballagen og få råd fra en erfaren håndværker eller sælger. Derudover er det nødvendigt at tage hensyn til formålet med den valgte maling, hvor den vil blive brugt, dens udseende og egenskaber.\nDen mest anvendte gruppe af maling, den bruges til indretning. Det er godt lagt, let at påføre og praktisk taget lugtfri. Tåler vask med bare vand og med alle former for rengøringsmidler, som skal være blide. Belægningen viser sig at være åndbar på grund af god dampgennemtrængelighed, så det varer længere.\nHurtigt tørrer, fugttæt, dvs. den malede overflade kan vaskes uden frygt. På grund af akrylharpiksen, som er dens hovedkomponent, danner den et beskyttende filmlag efter påføring.\nFordelen er den lette påføring, styrke og elasticitet, så den malede overflade ikke knækker. Kan bruges til både internt og eksternt arbejde. Alkydmaling har imidlertid en stærk, specifik lugt, hvilket er dens ulempe. Hurtigt tørrer, modstandsdygtige mod temperaturudsving.\nFremragende maling til efterbehandling af værker, den bruges på enhver overflade, uanset om det er glat, dekorativt gips eller tekstureret tapet. Lægger et tyndt lag, der er godt fastgjort til overfladen, som påføres, holder lang tid lysets lysstyrke. Det betragtes som den dyreste.\nHver maling er designet til specifikke formål, efterbehandling en bestemt overflade, der skaber den ønskede tekstur. Derfor er det først og fremmest nødvendigt at afgøre, hvilken effekt du vil opnå, og derefter vælge det rigtige malingmateriale.\nEnhver efterbehandling, der bruges til at dække væggene, som dekorative maling, har sine fordele og ulemper. Fordelene er:\nØkonomisk brug. Konventionelle maling materialer og dekorative gips har et stort forbrug i modsætning til den dekorative maling, hvilket væsentligt reducerer omkostningerne ved efterbehandling værker.\nStort udvalg af effekter. For dem, der er uden for standarden til at afslutte hjemmet, er dekorative malinger en gudstjeneste, fordi de vil hjælpe med at realisere praktisk taget enhver ide.\nTeksturmaling på grund af partiklerne i dens sammensætning hjælper med på at skabe en efterligning af fløjl, træ eller metaloverflade, våd silke på væggen.\nUd over den brede farvepalet på linje også omfatter chameleon farver, perlemorseffekt, som vil bringe i en række af indvendige og afhængigt af synsvinklen vil skifte farve.\nDen unikke og entydige overflader behandlet med en sådan maling.\nStyrke og holdbarhed. Dekoreret med dekorative efterbehandling materialer, vil overfladerne vare i mange år uden revner, skrælning eller andre mekaniske defekter.\nLysstyrke er ikke kun i applikationen, men også i farveblandingen selv. På grund af den lave vægt af dekorative maling er det nemt at arbejde med dem.\nI modsætning til tapetet støder ikke støv på den malede overflade.\nMiljøvenlig og sikker, som opnås på grund af fraværet af skadelige giftige bestanddele i dekorative maling.\nBlandt manglerne er det værd at bemærke følgende:\net lille sortiment i sammenligning med andre efterbehandling materialer til vægge, for eksempel tapet;\nbehovet for grundig forberedelse af overfladen, på hvilken du vil anvende maling;\nFraværet af termisk isolering og støjisolering, som for eksempel har gips.\nSelv det sædvanlige maleri af vægge med dekorative maling giver et interessant resultat og tekstur. Men hvis der i tillæg til dette anvendes særlige anvendelsesmåder, er det muligt at skabe forskellige yderligere effekter. Før vi går direkte til pletten, beslutte hvilken effekt bør være anderledes fremtid overflade i overensstemmelse med dette pick up maling, behandle væggen, forberede de værktøjer og komme til at arbejde.\ner med forskellige effekter bør vælges i henhold til de prøver, der leveres af hver butik, hvilket vil hjælpe dig med at træffe det rigtige valg.\nDekorativ maling med silkeffekt\nI sin sammensætning tilsættes polymer savsmuld. Belægningen viser sig at være modstandsdygtig over for ændringer i temperatur og andre atmosfæriske påvirkninger, og har også en gennemsnitlig slidstyrke. Afslut væg maling med effekten af silke, mat eller våd, ganske enkelt, hurtigt tørrer op, da det indeholder specielle stoffer, der er fastfrosset straks, så snart vandet fordamper. Så du kan se den ønskede silkeffekt ret hurtigt. Våd silke bruges ofte i det indre af soveværelser.\nDekorativ maling med sand effekt\nPå grund af forekomsten af partikler af visse materialer i farvestoffets sammensætning (sandkorn, sneskaller, skinnende mineraler osv.), Er det muligt at skabe en sanddynebelægning, der simulerer.\nBlandt dem er den dekorative maling med sand mest efterspurgt, med dens hjælp er overfladerne der efterligner ørkenbarkhans skabt.\nDet er dog værd at overveje at arbejde med tekstureret maling er nødvendigt ved hjælp af en speciel rulle.\nMal med dekorative gips-effekt\nEn anden populær måde at dekorere vægge på, fordi du med sin hjælp kan skabe mange effekter og teksturer! Maling til dekorative gips hjælper med at simulere på overfladen af frosne bølger, effekten af vind, havring og så videre. Alt det er nok til fantasi.\nDekorativ maling med fløjl eller velour effekt\nPå grund af tilstedeværelsen af specielle farvede partikler i malingen, efter tørring af farvestoffet på væggen, dannes en overflade, der ligner stoffet. Hvis du ikke forsøger at røre ved det, ser det ud til at væggen er klistret med tekstiler.\nDekorativ perlemor maling\nHvid, guld, sølv eller enhver anden farvepearlescentmaling ser lyst og usædvanligt ud, hvilket giver interiøret en individualitet. Alt efter belysningen og vinklen, hvorfra man ser på den malede overflade, ændres tonen. I øvrigt anbefales det især at bruge perlemorfarve, når der er behov for visuelt at forøge rummet i rummet.\nMaling til marmor og granit\nMærkeligt nok, men i sammensætningen af ingen granitpartikler, ingen marmor. Effekten opnås gennem akryl, som under farvnings- og tørringsprocessen skaber bobler, som efterligner marmor- eller granitoverfladen.\nDet bruges oftest til maling af overflader i højteknologiske stilværelser til guld eller sølv.\nAt vælge dekorative maling, ud over den ønskede tekstur og andre egenskaber, også overveje den matte eller glatte, hvad er belægningen evne af maling, er det ikke for transparent. Alt dette vil påvirke den type overflader, der skal males. Derfor, når du køber i detaljer, fortæl konsulenten om alle væggenes maling til maling, så han kunne hjælpe dig med at vælge den rigtige maling til vægge.\nDahlias v zemi: jak růst a péče (20 fotek)\nVaskeskive: Funktioner af modeller, monteringsfunktioner (20 billeder)\nNumer na drzwiach mieszkania to mały, ale ważny szczegół (27 zdjęć)\nStil Fusion im Inneren der Küche\nΕσωτερικό του κίτρινου υπνοδωματίου (44 φωτογραφίες): ζουμερό εσωτερικό για χαλάρωση\nDoors from the array: dignities and features (23 photos)\nRobustes und zuverlässiges Gehäuse aus Massivholz: unbestreitbare Vorteile (22 Bilder)\nLustre no corredor: características de escolha (27 fotos)\nEscolha um sapato no corredor (20 fotos)\nKuchyňský design bez horních skříní\nPink wallpapers: Opret en romantisk atmosfære (24 billeder)\nHyödyt ja haitat keinotekoisten kivi työtasot\nTile karja: mielenkiintoisia ja moderneja ideoita sisustuksestasi (24 kuvaa)\nKylpyhuonekaappi: tyypit ja mallit (52 kuvaa)\nGrusstier: fordele, ulemper og designmuligheder (26 billeder)\nRiippumatto kissalle: miten tehdä omat kädet? (56 kuvaa)\nHuuhtele pesukoneen päälle – säästä senttimetriä (21 kuvaa)\nSohva-kangas moderni sisustus: tyylikkyys ja mukavuutta (24 kuvaa)\nΑπαλή κουζίνα με χρώμα πασχαλιάς\nما هو الأفضل للشراء: صانع القهوة أو آلة القهوة؟\nRuostumattomasta teräksestä valmistetut lavuaarit – yleiskatsaus eduista\nCome ingrandire visivamente una stanza (72 foto): tecniche di espansione dello spazio\nSet de cuisine classique: l’élégance des formes dans toutes les manifestations (24 photos)\nورق جدران سائل في الحمام (20 صور)\nتصميم غرفة نوم 14 متر مربع. م (52 صوره): خلق الداخلية دافئ\nDécoration de fenêtre (22 photos): belles options de design\nEdelstahlspülen – Vorteile im Überblick\nHoe de optimale grootte van een keukenset te bepalen: 5 tips\nMeubels gemaakt van karton voor het poppenhuis: we beheersen het interieur van de handige gereedschappen (54 foto’s)\nQuarto em estilo Art Nouveau (18 fotos): bela decoração moderna\nKeramische gootsteen: de voor- en nadelen (22 foto’s)\nBukový nábytek v interiéru (50 fotografií): krásné možnosti a kombinace\nHerbsthandwerk mit eigenen Händen: 12 Meisterklassen\nAsparges i indretningen af huset – afrikansk udholdenhed (37 billeder)


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - 112 - Politi: To nye sigtelser i svindelsag - en tredje på vej\nForuden den 64-årige kvinde bekræfter politiet, at yderligere to personer er sigtet i sagen om svindel med penge fra satspuljeordningen. Det forventes, at en tredje mand bliver sigtet.\nPoliti: To nye sigtelser i svindelsag - en tredje på vej\nI alt fire personer efterforskes nu i den gigantiske svindelsag, hvor 111 millioner kroner er forduftet.\nForuden den 64-årige kvinde bekræfter politiet, at yderligere to personer er sigtet i sagen om svindel med penge fra satspuljeordningen.\nDerudover oplyser politiet, at endnu en person, en mand, forventes at blive sigtet senere.\nDet oplyser Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, bedre kendt som bagmandspolitiet, på sin Twitter-profil.\nDe to kvinder sigtes for hæleri. Manden mistænkes for hæleri af særlig grov beskaffenhed. Ved et retsmøde fredag besluttede en dommer, at manden skal beskyttes af et navneforbud.\nManden har ved retsmødet fået nedlagt et navneforbud efter ønske fra sin advokat, Henrik Dupont Jørgensen. Den mistænkte mand var dog ikke selv til stede ved retsmødet fredag.\nIfølge advokaten bor manden meget langt væk fra Danmark.\nDen 64-årig kvinde formodes at være bagmanden. Hun er mistænkt for at have svindlet for de mange millioner af Socialstyrelsens penge ved at overføre penge til sine egne konti.\nDen mistænkte kvinde menes at have svindlet fra 2002 til 2018, og de stjålne penge skulle være fordelt over 274 udbetalinger.\nHun var såkaldt "superbruger" af Socialstyrelsens it-systemer, og hun har blandt andet været ansvarlig for satspuljen, der er penge øremærket til særligt udsatte borgere i samfundet.


Fritidshuse til leje i Region Midtjylland. Se alle ledige fritidshuse til leje i Region Midtjylland.\nFritidshuse til leje i Region Midtjylland\nDu har søgt efter Fritidshuse til leje i følgende byer: Region Midtjylland.\nIngen annoncer matchede din søgning. Du kan i stedet oprette en søgning efter Fritidshus, som sendes ud til de relevante udlejere i Nørre Nebel, Ølgod, Tarm, Fredericia, Vejle. Klik her for at læse mere\nFind ledige fritidshuse til leje i Region Midtjylland. Søger du fritidshus til leje i Region Midtjylland, får du et samlet overblik på denne liste. Klik på overskriften ud for hver bolig for at læse mere. Søger du andre typer boliger i Region Midtjylland end fritidshuse til leje, så brug søgefunktionen.\nFritidshus til leje i Region Midtjylland\nDu er på siden for ledige fritidshuse til leje i Region Midtjylland.\nSøger du fritidshus til leje i Region Midtjylland?\nFritidshuse til leje i Region Midtjylland - se også:\nFå besked hver gang der kommer en ny ledig fritidshus til leje i Region Midtjylland


november 2015 – Copenhagen Culture\nI overfladens sitren finder du essensen – interview med Sebastian Cordes\nSebastian Cordes er aktuel med dokumentarfilmen, A place called Lloyd. Filmen, der fik verdenspremiere ved dettte års CPH:DOX, beretter om det konkursramte, bolivianske flyselskab LAB, og de tidligere medarbejderes ukuelige tro på stedets overlevelse. I flere sammenhænge har Cordes fået ros for sit dristige og gennemførte formsprog – filmens 80 minutter udgøres ganske konsekvent af tavse og dvælende stillbilleder. Og der er en mening med galskaben. En mening, som ikke findes i dybden, men, for at bruge Cordes’ egne ord, i den...\nCC anbefaler: I morgen bliver bedre\nKaroline Stjernfelt: I morgen bliver bedre – 1. kongen Skrevet og tegnet af Karoline Stjernfelt Cobolt 2015 160 s. i farver 21 x 29,5 cm ISBN 9788770855884 298 kr. http://www.cobolt.dk/shop/i-morgen-bliver-429p.html Den danske tegneseriescene er spækket med talent, og det er et kulturområde i ekspansion. Inden for de seneste år er Dansk Tegneserieråd etableret, og vi har fået Ping-prisen og CopenhagenComics. Udgivelserne er mange på interessante forlag som Carlsen, Fahrenheit, Cobolt, osv. Derfor er...\nAnmeldelse: A place called Lloyd @CPH:DOX\nAnmeldelser / Events / Film\nSebastian Cordes nænsomt-poetiske portrættering af det konkursramte, bolivianske flyselskab LAB (L’et står for Lloyd) er et overrumplende bekendtskab. Med lange, fortrinsvist tavse, stillbilleder vises den utrolige historie om et levende og virksomt lufthavns-mausoleum. For LAB har ingen licens til flyvning – og har ikke haft det siden konkursen i 2008; forstås det via en tekstbåren introduktion. Ikke desto mindre har en trofast kerne af gamle medarbejdere – ulønnet og frivilligt – fortsat med...\nEn (lettere skuffende) aften med Scott Carrier\nAnmeldelser / Events\n”En aften med Scott Carrier”. Så simpelt kan det siges. Titlen snød ingen til CPH:DOX-arrangementet i planetariets rumteater mandag aften; men til gengæld vil de fleste danskere nok trække på skuldrene og ryste på hovedet, hvis man spørger dem om, hvem Scott Carrier er. Derimod kender stadig flere til podcasten Third Ear, og det var netop Tim Hinman og Krister Moltzen herfra, der havde inviteret Scott Carrier til at komme og spille udsnit af sine dokumentariske radioværker...\nP6 BEAT Rocker Koncerthuset 2015\nP6 BEAT Rocker Koncerthuset er et arrangement, som på ganske få år har sneget sig ind som et af mit musikårs højdepunkter. Her venter en storslået festaften, hvor radiokanalen med landets bedste musiktilbud giver uanede mængder kærlighed tilbage til dets dedikerede lyttere – og i øvrigt gør det rundhåndet. P6 BEAT Rocker 2015, som afholdes lørdag d. 5. december blev udsolgt på 9 timer. På det givne tidspunkt var blot ét navn, nemlig The Raveonettes, offentliggjort, og...\nAnmeldelse: Ejersbo @CPH:DOX\nFORPREMIERE. Forfatteren Jakob Ejersbo, verdensberømt i Danmark for sin hæsblæsende og direkte litteratur, sin ”rå realisme” (Nordkraft og “Afrika-trilogien”), døde i 2008 efter en kortvarig kamp mod kræft. I dokumentarfilmen Ejersbo forfølges mindet om den karismatiske persona. Filmen frembringer et stærkt og interessant portræt – fortrinsvist af ”vennen” og ”forfatteren” Jakob Ejersbo. En fortællemæssig inkonsekvens skæmmer en smule. FILMEN åbnes ganske barskt – på grænsen til det morbidt-groteske faktisk. Ejersbos nære ven og...\nAnmeldelse: Pelota + Pelota II @ CPH:DOX\nEngang lærte min far mig om ketsjerspillet squash. ”Et spil”, fortaltes det, ”der kan minde lidt om tennis, men snarere er som din egen selvopfundne leg, bold mod mur”. Det fortaltes videre, at squash kunne spilles i grønne, tillukkede haller i byer som fx København. Det lød eksotisk. Men mere dragende, mere mystisk lød det dog, når talen faldt på pelota. En særlig, baskisk udgave af squash – spillet med de bare næver. Mod slut...\nCPH:DOX – en reportage fra åbningsgallaen.\nKunstner blind for egne værker DR’s Koncertsal er fyldt til CPH:DOX’s åbningsgalla. Et typisk biograflærred er i centrum og blikket er rettet mod scenen, hvor direktøren for filmfestivalen, Tine Fischer, sammen med direktør for Louisiana, Poul Erik Tøjner, byder os alle velkommen. Der er premiere på et filmportræt af Per Kirkeby. Maleren var selv tilstede, og da han blev præsenteret og takket for sin tilstedeværelse, lod alle til at ville have et...\nCC anbefaler: CPH:DOX 2015\nSvælg og mæsk dig! I hvad, dog? — i dokumentarfilm! Det er egentlig ikke en nyhed. Rundt omkring i byen, på svævende, udstrakte bannere, på stickers ved cykelstier og på rullende reklamesøjler, har det længe været kendt og forkyndt: dokumentarfilms-festivalen CPH:DOX er over os. Copenhagen Culture er med, og til en start, tildeler vi filmfestivalen denne uges anbefaling. CPH:DOX er en international festival for dokumentarfilm afholdt i København. Festivalen, der anses som en af...\nBoganmeldelse: Digte som favntag i verdens morads\nSimon Grotrian: Fuglestjernegynge 46 sider Gyldendal, 2015 Simon Grotrian (f. 1961) er dansk poesis vilde billedstormer per se. I Fuglestjernegynge, den tredje udgivelse siden forlagsskiftet til Gyldendal i 2013, fortsættes velkendte spor fra forfatterskabet: Universet er stadig både gakket og højstemt, turbulent og flakkende, men så afgjort også poetisk prægnant. Måske endda som aldrig før. Digtene synes født i en klassisk Grotrian-spænding mellem uro...


You have my key - Shopping - Movellas\nDe næste to dage dansede vi røven ud af bukserne.\nVi trænet så meget at torsdag aften hentede vi madrasser og andre soveting.\n"Ok" sagde Justin og smed en pude ned på gulvet "det er i morgen der er det store første show"\n"Jeps, og vi er så klar!" sagde Bella.\n"Vi mangler kun en ting" sagde han.\nCaroline og Bella kiggede underligt på hinanden.\n"Tøj" smilede han flabet.\nVi hvinede højt, tøj, pigers bedste ven!\nJustin grinede af os.\n"Kom så, vi skal i byen" sagde han og vi rejste os op.\nBella og Caroline gik ud på et toilet og gjorde sig klar.\n"Nå smukke, er du klar til i morgen?" spurgte Justin da vi endelig var alene.\nJustin smilede frækt og kyssede mig.\nJeg blev totalt rød i hovedet, godt at man lukkede øjnene når man kysser.\nEfter vores lille snav, trak vi os væk fra hinanden.\n"Tror du Caroline bliver sur når hun finder ud af os?" spurgte jeg.\n"Hvorfor?" spurgte Justin og rynkede brynene.\nJeg smilede lidt flovt, tænk at han ikke engang havde lagt mærke til det!\n"Year, hun er ligesom vild med dig, kvikke" smilede jeg skævt.\nJustin så meget overrasket ud.\n"Wow, sygt! Det havde jeg da ikke lige troet" grinede han.\n"Tror du hun bliver sur?" spurgte jeg.\n"Jeg vil gerne løbe den risiko" hviskede han i mit øre.\nJustin smilede og tog min hånd.\nCaroline og Bella kom ind i samme sekund.\nCaroline havde vist ikke lagt mærke til noget, for hun grinede bare videre med Bella.\nJustin kiggede glad på mig, jeg smilede tilbage.\n"Kom så, så kører vi!" sagde Justin og vi gik udenfor.\n"Vi kan bare køre i min bil" sagde jeg og låste op.\nJustin nikkede og tog en cap, hættetrøje og solbriller på.\nBella satte sig foran med mig.\n"Let's go!" råbte Caroline grinende.\nDe næste to timer brugte vi på at finde det perfekte tøj.\nCaroline købte en kort neon pink t-shirt og et par glitter shorts.\nBella og mig købte det samme som Caroline, bare Bellas top var neon grøn og min var neon blå.\nVi var alle helt vildt spændt på den næste dag, Justin blev kun genkendt to gange.\n"Det bliver så vildt i morgen aften" sagde Bella da vi igen var landet i salen.\n"Skal vi lige tage Nothing Like Us en sidste gang?" spurgte jeg.\nDet var den sang jeg synes var sværeste fordi jeg altid kom til at fæle en tår.\nJeg tænde for sangen og vi begyndte at danse.\n"Nothing like Us, nothing like you and me, together through the storm" jeg kæmpede hårdt med ikke at græde lidt, aner virkelig ikke hvorfor.\nDa sangen var færdig krammede Justin mig, jeg smilede til ham.\n"Tak" mimede jeg til ham.\nVi gav slip på hinanden og satte os ned ved siden af Bella og Caroline.\n"I morgen kommer jeg ikke, jeg sover her heller ikke. I skal komme over til koncert stedet i morgen kl. 13:00, der skal vi have generalprøve. Husk nu for Guds skyld at komme igennem bagdøren" forklaret Justin.\n"Javel chef" grinede Bella og gjorde honnør.\nJustin slog ud efter hende.\n"She say she love my lolly. She wanna make it pop. She say she love my lolly. She wanna kiss the top" sang Caroline.\n"Og hvorfor skulle det lige med i samtalen?" spurgte Bella.\n"Den er bare god!" grinede Caroline.\n"Godt så piger, jeg tager hjem nu. Sov godt" sagde Justin og rejste sig.\nJeg rejste mig også og gik med ham.\n"Jeg savner dig allerede" smilede Justin.\nHan stak underlæben frem, og smilede så stort.\nJeg tog fat om hans nakke og kyssede ham.\n"Godnat" sagde jeg og trak ham ind til et kram, han duftede bare så godt.\nJeg gav slip og han vinkede.\nJeg blev stående indtil jeg ikke kunne se hans bil mere.\nSå gik jeg tilbage.\nBella og Caroline sad og ventede på mig.\n"Nå, dig og Justin?" spurgte Caroline.\nMan kunne ane jalousien i hendes øjne.\n"Ja, vi er vist blevet lidt forelskede i hinanden" svaret jeg og rødmede.\n"Aww du rødmer!" smilede Bella varmt.\nCaroline prøve at smile glad, men det blev mere til en 'skrid, han er min!' grimasse.\n"Skal vi ikke bare sove? Vi kommer til at have en lang dag i morgen" sagde jeg.\nDe nikkede og vi lagde os til at sove.


Kronik: Banedanmarks signalsystem ligner en ny it-skandale | Ingeniøren\nDet er tankevækkende, at Danmark bruger, hvad der formentlig ender med at være vanvittige 30 milliarder kroner på et system, der skal gøre skinner kloge. Måske skulle man overveje, om fremtidens tog ikke bliver lige så kloge som fly og biler, så en stor del af de 30 milliarder er spildt, skriver kronikøren. Illustration: Alstom\nAf Preben Mejer 21. feb 2017 kl. 14:40 41\nI Danmark har vi igennem tiderne oplevet den ene offentlige it-skandale efter den anden. Banedanmarks nye signalsystem tegner til at blive en af de største i rækken. Vi dummer os på flere planer.\nDer er en tendens til, at vi gerne vil købe state-of-the-art, det nyeste. Meget naturligt og velment for at fremtidssikre, men også noget der gør, at vi bliver prøveklude for det nyeste og måske endda sommetider for noget, der aldrig kommer til at fungere, som for eksempel noget bras som IC4-togene, eller forsvarets Tårnfalk-projekt, der aldrig kom ud af tårnet og op at flyve.\nJeg skal understrege, at jeg ikke er ekspert i signalstyringssystemer, men som jeg forstår Banedanmarks system, har man købt et vældig avanceret system, der i sin udvikling primært er skabt til højhastighedstog.\nHøjhastighedstog er kendetegnet ved, at de kører fra a til b, og der er ikke så meget hurlumhej med skiftespor, baneovergange og stationer undervejs. Dette system skal vi så implementere i en meget kompleks dansk virkelighed, der rummer netop disse ting til overflod. Det virker tilsyneladende ikke.\nEn af de første test-strækninger er fra Frederikshavn til det 100-årige jernbaneknudepunkt Langå. Aalborg Banegård – der næppe er Grand Central Station i New York, sådan rent trafikalt – har man måttet tage ud projektet for at få de øvrige dele af strækningen til at fungere. Det er første gang i Europa, at man skal implementere systemet i en kompleks virkelighed – og det virker ikke.\nDet lyder absurd at tale teknologi-forældelse, når vi jo har købt det mest avancerede signalsystem. Men faktisk er selve kommunikationsdelen med togene baseret på det gamle mobilnet, GSM.\nGSM er i mobil sammenhæng under udfasning. Det er et net skabt til tale, og det ikke er velegnet til datakommunikation, da det har meget ringe kapacitet. Typisk er der 12-15 data-kommunikationskanaler pr. sendemast, og det er ikke meget, når alle disse tog og hvad ved jeg skal kommunikere med hinanden. Nok netop derfor, at Aalborg Banegaard måtte tages ud af systemet.\nDa systemet er under udfasning, kan det betyde, at vi allerede under indkøring af det nye system kan risikere, at det bliver svært at skaffe reservedele til mobildelen af løsningen.\nOven i det er der en anden og måske endnu større trussel, nemlig om løsningen overhovedet er relevant på længere sigt. I biltrafikken troede man i sin tid, at bilerne skulle køre på intelligente veje. Man talte om at investere milliarder i intelligente trafiksystemer til de dumme biler, men fik det heldigvis ikke gjort, for nu er bilerne jo kloge, sikre og snart selvkørende.\nSå i dag har vi kloge biler på dumme (og billige) veje. Der sparede vi for en gangs skyld milliarder. Samme logik er på vej i luftfarten. I Europa er man i gang med at kigge på et nyt free flight flykontrolsystem, der forudses at kunne spare os for omkring 12 milliarder euro om året gennem mere effektiv afvikling.\nLigesom med bilerne er systemet baseret på decentralisering og intelligente fly. Så er det jo tankevækkende, at Danmark bruger, hvad der formentlig ender med at være vanvittige 30 milliarder kroner på et system, der skal gøre skinner kloge.\nMåske skulle man overveje, om fremtidens tog ikke bliver lige så kloge som fly og biler, så en stor del af de 30 milliarder er spildt. Vi skal huske at kigge på den teknologiske udvikling, så vi ikke bliver kørt over – eller rangeret ud på et sidespor.\nAltomfattende, offentlige it-projekter slår (næsten) altid fejl. Tilbage i 2000 nedsatte man oven på en lang stribe af problemfyldte projekter en arbejdsgruppe under ledelse af Erik Bonnerup, og ud af det kom en rapport – Bonnerup-rapporten.\nRapporten analyserede 124 statslige projekter og fandt, at 71 procent var løbet i problemer. Dengang gjaldt det eksempelvis projekter som Amanda og forsvarsministeriets DeMars-projekt.\nKonklusionerne var, at man lavede projekterne så store, at ingen kunne overskue dem. For derefter at kunne styre dem lavede man en meget stram og detaljeret kravspecifikation, som man efterfølgende satte nogle stakler til at til at overvåge udviklingen af. Efterfølgende farer alle så vild i projektet, der derfor kører af sporet.\nBonnerup påpegede, at problemet snarere var af ledelsesmæssig end it-mæssig karakter. Rapporten anbefalede også at starte simpelt, få kernen – det vigtigste i systemet – til at virke, og derefter bygge ud derfra.\nBanedanmarks signalprojekt er noget, som Banedanmark selv betegner som et big bang-projekt. Det vil sige, at man – stik imod Bonnerups anbefalinger – arbejder med en accelereret totalt-omfattende landsudrulning af det nye signalsystem.\nDet er ifølge Banedanmark nødvendigt, da vores gamle signalsystem er forældet og kun med nød og næppe kan hænge sammen, indtil det nye system er implementeret. Jeg kender ikke detaljerne, men at et – sine steder – næsten 100-årigt system pludselig får en så markant, kort og definitiv udløbsdato, virker voldsomt.\nAnbefalingen fra de vise mænd i Bonnerups arbejdsgruppe af at starte simpelt med kernen – de vigtigste strækninger – havde måske været bedre end big bang-strategien, der risikerer at blive en fuser. Det er nu 17 år siden Bonnerup-rapporten udkom, og det tragiske er, at vi ikke har taget ved lære.\nFor togdrift i fremtiden er det faktisk endnu mere alvorligt. Udrulningen af signalsystemet kommer på et kritisk tidspunkt for offentlig transport i Danmark. Robotbilerne kommer, og med dem risikerer tog at træde i baggrunden, mens (endnu mere af) trafikken flytter over på asfalt.\nI fremtiden rekvirerer vi en robotbil, der samler os op og kører os til bestemmelsesstedet, nemt og bekvemt. Hvis ikke togdriften er velfungerende og med masser af tog til tiden, risikerer tog at miste deres betydning i fremtidens transport.\n(Klik for at forstørre grafikken) Illustration: MI Grafik\nLeder: Manglende signaler fra Banedanmark 10. feb 2017\nAalborg-forsker: Banedanmark burde have forudset kompleksiteten i Signalprogrammet 17. jan 2017\n#1 Mogens Hansen 21. februar 2017 - 16:22\nJeg skal understrege, at jeg\nJeg skal understrege, at jeg ikke er ekspert i signalstyringssystemer\n...og tydeligvis heller ikke har brugt tid på at sætte sig ind i den politiske virkelighed Banedanmark befinder sig i, EU ønsker til regeringen og krav i ERTMS, eller den lange historik der omgærder Banedanmarks fjernstyringssystemer.\nAalborg Banegård ... har man måttet tage ud projektet for at få de øvrige dele af strækningen til at fungere. ... Rapporten anbefalede også at starte simpelt, få kernen – det vigtigste i systemet – til at virke, og derefter bygge ud derfra. ... stik imod Bonnerups anbefalinger – arbejder med en accelereret totalt-omfattende landsudrulning af det nye signalsystem.\nSå hvad er det, du vil ha' at Banedanmark skal gøre? At få kernen til at virke først, eller tage alle kompleksiteterne fra starten af? Det er ikke troværdigt at kritisere begge beslutninger på én gang.\nGSM er i mobil sammenhæng under udfasning.\nGSM til dig og mig, ja. Banedanmark bruger GSM-R og deres egne master. Og som det er beskrevet flere andre steder på ing.dk og version2, så er det allerede i planerne at udskifte dette til noget mere moderne, når ellers man får taget nogle beslutninger i de Europæiske fora.\nSamme logik er på vej i luftfarten. I Europa er man i gang med at kigge på et nyt free flight flykontrolsystem, der forudses at kunne spare os for omkring 12 milliarder euro om året gennem mere effektiv afvikling. Ligesom med bilerne er systemet baseret på decentralisering og intelligente fly. Så er det jo tankevækkende, at Danmark bruger, hvad der formentlig ender med at være vanvittige 30 milliarder kroner på et system, der skal gøre skinner kloge.\nA'hva? Ideen er jo netop en centraliseret styring af togene. At skinnerne bliver mere kloge af et nyt fjernstyringssystem må vist stå helt for skribentens egen regning/fantasi. At sammenligne en konkret udgift i dag for et system der skal styre nogle hundrede toge med en eller anden drømme-forudseelse om besparelser i fremtiden på et system der skal styre tusinder af flymaskiner er at sammenligne æbler og pærer.\nAltomfattende, offentlige it-projekter slår (næsten) altid fejl.\nFjernstyringsprojektet er ikke (kun) et IT projekt. Der handler også utroligt meget om mekanik, anlægsarbejder, sporskifter, overkørsler, akseltællere, bygninger, fremførsel af strøm og signaler, manualer og procedurer, oplæring af en kæmpe skare af medarbejdere, og meget, meget mere. Og dertil en god mængde IT. Jeg bliver ved med at være overrasket over, hvor snævertsynede mange af dem med IT-baggrund åbenbart er ift. dette projekt.\nat et – sine steder – næsten 100-årigt system pludselig får en så markant, kort og definitiv udløbsdato, virker voldsomt.\nUdløbsdatoen var for flere år siden. Fjernstyringssystemet i dag består af et kludetæppe af interimistiske løsninger. Der er ingen der laver de reservedele mere, og om ganske kort tid kommer det hele til at stå stille. Hver gang man laver en midlertidig udskiftning et sted bruger man en utroligt masse mandetimer på at bære det gamle udstyr ud og opbevare det, så man kan bruge det som reservedele til noget andet, der er ved at bryde sammen.\nOven i det er der en anden og måske endnu større trussel, nemlig om løsningen overhovedet er relevant på længere sigt. ... Robotbilerne kommer, og med dem risikerer tog at træde i baggrunden, mens (endnu mere af) trafikken flytter over på asfalt.\nFuldkommen enig at tog til persontransport vil komme til at træde i baggrunden. Men det har meget lidt med signalsystemet at gøre - i yderste konsekvens vil det ændre overgangen med nogle ganske få år. Nu er der jo så også andre ting end mennesker, der transporteres med tog.\n#2 Christian Clausen 21. februar 2017 - 16:33\nRe: Jeg skal understrege, at jeg\n... den politiske virkelighed Banedanmark befinder sig i ...\nHer er vi inde ved kernen i hvorfor det altid går galt. Politikerene tror at de kan få et teknologisk "quick-fix", der løser alle deres problemer; helst i indeværende valgperiode. Og ingen har mod eller styrke til at sige dem imod.\nFjernstyringsprojektet er ikke (kun) et IT projekt. Der handler også utroligt meget om mekanik, anlægsarbejder, sporskifter, overkørsler, akseltællere, bygninger, fremførsel af strøm og signaler, manualer og procedurer, oplæring af en kæmpe skare af medarbejdere, og meget, meget mere. Og dertil en god mængde IT.\nDet sænker jo ikke kompleksiteten, tværtimod.\nUdløbsdatoen var for flere år siden. Fjernstyringssystemet i dag består af et kludetæppe af interimistiske løsninger. Der er ingen der laver de reservedele mere, ...\nMåske ville succesraten blive større, hvis man lavede en reservedelsfabrik, der kunne lave kompatible reservedele, med moderne teknologi. Dermed kunne man bevare den velafprøvede arkitektur, og gradvist ændre tingene i en mere moderne retning.\n#3 Karsten Nyblad 21. februar 2017 - 17:27\nNu er det ikke de danske politikere, der har besluttet ERTMS. Det er en EU beslutning. EU vil gerne have mere trafik over på jernbanen for at aflaste vejene. For at det skal kunne lade sig gøre, er der behov for at det bliver nemmere at køre godstog mellem landene. Det er i øjeblikket vanskeliggjort af, at hvert land har sine egne standarder på stort set alt andet end lige sammenkoblingen af tog. EU er derfor lige så stille begyndt at sætte standarder, og en af de ting, der er brug for, er en fælles signalstandard, således at lokoførere kan køre tog i flere lande og lokomotiver kan køre fra et land til et andet.\nSignaler ved siden af sporet egner sig ikke til højhastighedstog, for der er for stor risiko for at lokoføreren ikke ser signalet. Hvis man skal bruge samme løsning til gods-, bumle- og højhastighedstog, så skal det være ERTMS eller noget lignende.\nDanmark har lovet, at indføre ERTMS på strækningerne Padborg-Øresundsbron og Puttgarten-Øresundsbron. Vi slipper altså ikke for det. Hvis vi havde lavet en gammeldags løsning, havde vi været nødt til at klæbe ERTMS på på den måde man klæber det på gamle signalanlæg. Rent Storm P:\n#4 Finn Christensen 21. februar 2017 - 19:11\nHer er vi inde ved kernen i hvorfor det altid går galt. Politikerene tror at de kan få et teknologisk "quick-fix", der løser alle deres problemer..\nDen gode mand (Mejer) har ret, og det har intet at gøre med ERTMS eller EU-kravene. Problemet er processen.. løsningen af opgaven, og hver gang "glemmer" politikerne det mest væsentlige.\nDe offentlige chefer er i store træk del af et usundt system, hvor det først og fremmest handler om at tørre ansvaret af sig og holde lav profil (iflg. Rambøll).\nIntet er så sløvt at flytte, som fastgroede vaner, hierarkier og processer i gamle, magtfulde organisationer præget af en bogholder-kultur. Antagelig umuligt at ændre udover lidt fejning hist og pist i et par hjørner. System- og it-mæssigt kan/vil der ustraffet fejles igen og igen.\nFaktisk var det ledelsen, som pilen pegede på i Bonneruprapporten ved årtusindeskiftet 16 år tilbage, men ovenfor er Preben Mejer så venlig at underspille denne del.\n Teknologirådet rapporten ”Erfaringer fra statslige IT-projekter – hvordan gør man det bedre?”(Bonneruprapporten) ..http://www.tekno.dk/pdf/projekter/p01_Rapp...\n#5 Christian Clausen 21. februar 2017 - 20:32\nNu er det ikke de danske politikere, der har besluttet ERTMS. Det er en EU beslutning.\nDet er stadigvæk en politisk beslutning. Hvis ingen fortæller politikerene at de ikke kan få det de vil have, i den fart de vil have det. Så kommer de med krav der er dømt til at fejle.\nHvis man tror at man kan idriftsætte et helt nyudviklet system under fuld drift, uden at have det gamle som backup i, så tror jeg helt ærligt at man mangler realitetssans.\nProblemet er, frem for alt at man er kommet så sent i gang, at det gamle ikke fungerer som backup, uden massive investeringer.\n#6 Mogens Hansen 21. februar 2017 - 22:35\nI så fald skal du være klar til at udvikle reservedele til 8-10 forskellige fabrikanters udstyr, og her taler vi om alt fra lygterne i signalerne, signalerne selv, kabling, relæer, skabe og hytter, signalkabler, div. plc'er, printkort, koblinger, styrebokse, listen bliver ved. Vi snakker nok et sted nord for 1500 produktnumre. Mange af dem får du kun med besvær udleveret tegningerne til. Når du så har udviklet dem, skal du have dem alle sammen sikkerhedsgodkendt inden de må bruges. Alt sammen skal gøres inden for en organisation, der i forvejen har begrænset båndbredde.\n#7 Christian Clausen 21. februar 2017 - 22:46\nI så fald skal du være klar til at udvikle reservedele til 8-10 forskellige fabrikanters udstyr, ...\nMan skal slutte med een fabrikants udstyr, ens eget.\nJa, det er svinedyrt. Men, det er det man betaler for ikke at vise rettidig omhu.\n#8 Chris Bagge 21. februar 2017 - 22:57\nMåske ville succesraten blive større, hvis man lavede en reservedelsfabrik, der kunne lave kompatible reservedele, med moderne teknologi.\nNoget af det der er tale om er relæer og diskrete elektronikkomponenter. De relæer der er tale om er nogle der er specielt fremstillet til signalanlæg. At lave nye vil være uhyre kostbart. Serier på 10 til 100 stk vil koste kassen. Det samme gælder for mange af elektronikkomponenterne. Der er ingen fidus i at erstatte dem med moderne teknik. Hvis man først vil erstatte 'hele kasser' med moderne teknologi ryger man ind i et andet problem - validering. Hvis man laver et nyt anlæg skal det analyseres og testes så man kan eftervise at det er sikkert. Det koster en større bondegård, og tager tid. Den pragmatiske løsning er at "kannibalisere" d.v.s. at tage fra andre anlæg og bruge igen. Det koster selvfølgelig tis når man ikke bare kan smide det hele ud, men pænt skal skille det ad. Det er dog genbrug i ret stor udstrækning der sparer materialer men bruger lidt arbejdskraft. Årsagen til denne situation, manglende rettidig omhu fra det offentlige, der altid har været ualmindeligt dårlige til at vedligeholde ting.\n#9 Gert Madsen 22. februar 2017 - 09:26\nAt lave nye vil være uhyre kostbart. Serier på 10 til 100 stk vil koste kassen.\nGenbrug af gamle dele er klart at foretrække. Men her skal "koster kassen", sættes i forhold til at fejle med et 30 mia. kr. projekt.\n#10 Mads Claus Henriksen 22. februar 2017 - 09:58\nCompetent: Average result better than expected\nIncompetent: Average result worse than expected\nDunning-Krüger: The incompetent don’t think so\n#11 arne lund 22. februar 2017 - 13:38\nSer ikke - hører ikke - ved ikke\nTak til Meier for at hive Bonnerup-rapporten frem igen. Hårdt tiltrængt.\nHvis ikke fejltagelser som denne og lign. koster på karrieren, så vil det fortsætte ad nauseam. I Banedanmark blev der bragt et bondeoffer, men ikke på Christiansborg og slet ikke i Trafikministeriet. Her sad de ansvarlige alle advarsler overhøring. Stolede blindt på Banedanmarks grundløse optimisme, ignorerede de alarmsignaler, der kom fra fagfolk i branchen, lokoførere, andre politikere og jernbane-nørder mv. Alt prellede af på de skiftende transportministre. Det værste er, at nøjagtig det samme kan ske igen i morgen.\n#12 Steen Thomassen 22. februar 2017 - 15:29\nEt par problempåstande\nDer er nogle problemer med et par påstande i kronikken * ERTMS er ikke designet til højhastighedstog * Aalborg Station er ikke pillet ud af projektet!\nHøjhastighedsbaner er overrepræsenteret i antal baner med ERTMS. Men de fleste steder, hvor har taget ERTMS i brug, er nyanlæg. Og der anlægges mange højhastighedsstrækninger. Rambøll mv. har for Banedanmark i forbindelse beslutning af signalprogrammet med tjekket typer af strækninger, hvor der er ERTMS. Den er senere opdateret for de hollandske myndigheder, da de er i gang med forberedelsen af indførelsen af ERTMS på hele deres net. De fleste typer strækninger er prøvet af. Nogle typer står tilbage, fx større stationer. Men det tager det danske projekt.\nNogle af de projekter, som ligner det danske, er Cambrian Line i Wales. Svenskerne har Botniabanen, Ådalsbanen og Haparandabanen, hvor der er driftsforhold, som ligner det danske projekt.\nDet er de små lande, som har trækket i udviklingen af ERTMS. De store lande gør ikke specielt meget for at rulle det ud. De gør det stort set de steder, hvor de er tvunget til det. En land som Schweiz er næste klar til landsdækkende udrulningen. Belgien har også store planer. Sverige og Norge følger efter de danske planer.\nAalborg Station får ERTMS i 2. etape af pilotstrækningen. Man har delt opstart op på den jyske pilotstrækning i 2 dele med få måneds mellemrum. Det eneste man har pillet ud og udskudt til senere er Hobro til Langå, hvor et sporarbejde er i vejen. At Aalborg Station er pillet ud er en myte – en overfortolkning af de planer som er meldt ud!\nBig bang udrulning…. De man gør er at få alt godkendelse på plads på pilotstrækningerne. Derefter er det kun en udrulning på resten. Men det er en presset plan – jeg kunne godt ønske mig mere tid til udrulning, fordi der en del arbejde for hver strækning. Men det er ikke udvikling i udrulning.\nDer svært at sammenligne med fly. De har ikke bindinger til overkørsler, sporskifte og andet et tog møder. Alle steder skal have teknisk udstyr til at håndtere det. Det koster, når sikkerheden er i orden.\nDer er allerede projekter i gang med at gøre ERTMS klar til førerløse tog. De første projekter, hvor der er automatisering af togdrift, er ved at gå i drift på bybanetog. Og man er i gang med at videreudvikle det til at man kan undvære lokomotivfører, således at alm. tog kan køre fra sted til sted uden det store personale. Det er er allerede i drift på metrosystemer, som fx den københavnske. Det er kun en spørgsmål at flytte det ud i alm. tog.\n#13 Jørgen Esping 22. februar 2017 - 15:58\nElektronik langs skinnerne\nBaliser, sikringsanlæg og akseltællere placerede langs skinnerne forkommer mig at være en svaghed, så dér kan jeg godt følge Preben Mejer, at det måske ville være bedre at gøre togene klogere, end at gøre skinnerne klogere. For vores verden er nu engang sådan indrettet, at der findes drenge/unge mænd (især), der vil lave drengestreger. Og der findes terrorister, der vil lave terror på infrastruktur. De der elektroniske dimser langs skinnerne er oplagte mål.\n#14 Mogens Hansen 22. februar 2017 - 16:35\nRe: Elektronik langs skinnerne\nBaliser, sikringsanlæg og akseltællere placerede langs skinnerne forkommer mig at være en svaghed, så dér kan jeg godt følge Preben Mejer, at det måske ville være bedre at gøre togene klogere, end at gøre skinnerne klogere.\nAt opfinde et helt nyt paradigme for fjernstyring af tog vil næppe løse Banedanmarks nuværende problemer med at holde tidsplanen...\nFor vores verden er nu engang sådan indrettet, at der findes drenge/unge mænd (især), der vil lave drengestreger. Og der findes terrorister, der vil lave terror på infrastruktur. De der elektroniske dimser langs skinnerne er oplagte mål.\nHvis nogen piller ved "de der elektroniske dimser" vil det i den nuværende konfiguration få en masse lamper til at blinke på fjernstyringscentralen. Så kan man stoppe togene (eller bede dem sænke hastigheden drastisk) kilometervis før de når til problem-stedet. Foreslår du helt alvorligt, at det er bedre at lade toget selv detektere problemer mens det kommer hamrende med 180kph?\n#15 Steen Thomassen 22. februar 2017 - 16:50\nSikringsanlæg på banen er et computersystem, som dækker over et stor område. Det ligger en forenkling decentralt, mens den komplekse er samlet få steder. Med ERTMS/ETCS niveau 2 kan man fjerne signaler og når niveau 3 kommer, kan man fjerne en del akseltællere på fri bane. Omkring sporskiftere kan akseltællere eller sporisolatorer ikke undværes, da de tjekker om der er noget på sporskiftet inden et sporskrifte skifter stilling.\nBaliserne er ret simpel. På niveau 2 og 3 er er det kun kilometersten, som ikke skal forbindes med noget. De svenske baliser, som Eurobaliser er en videreudvikling af, har været i drift i årtier uden de store problemer.\nHærværk er ikke noget stort problem.\n#16 Christian Nobel 22. februar 2017 - 17:10\nRe: Et par problempåstande\nHvad er det der er så svært ved jernbanedrift, når nu der er mange aktører der seriøst mener at selvkørende biler vil være en realitet inden for ganske føje år - og vel at mærke biler som skal forholde sig til mange flere parametre end et tog, som i det store hele kun skal forholde sig til en dimension.\n#17 Mogens Hansen 22. februar 2017 - 19:05\nHastigheder på 180+ kph Ganget med vægten af materiel Ganget med antallet af mennesker Ganget med forskellen i bremsemodstand for gummi/asfalt kontra metal/metal Ganget med forskellen mellem at sidde fastspændt med airbags mv kontra forventningen om at kunne bevæge sig frit rundt Gange en masse andre faktorer\n#18 Lars Jensen 22. februar 2017 - 20:08\nOg ganget med\nAt det netop er et system der ikke kan sammenlignes med vejtrafik, søfart eller luftfart. Jernbaner er bare mere 'låst' i og med at der kun kan skiftes bane ved sporskifter. Du kan ikke bare overhale eller trække ind til siden hvor du har lyst. Det gør alt andet lige at der skal lægges nogle gode planer for trafikafviklingen OG nogle gode nødplaner til situationer som f.eks. tognedbrud, hærværk, nedrevne køreledninger, signalproblemer, skinnebrud og selvmordere. Det er sådan noget som er vilkår hvis man vil have en jernbane. Og misforstå mig ikke, jeg er vild med jernbanen og synes at den er en meget vigtig del af infrastrukturen.\n#19 Allan Olesen 22. februar 2017 - 21:31\nGange en masse andre faktorer\nDet kan vel egentlig siges meget kort: Føreren i en bil kan altid se sin standselængde frem. En lokomotivfører kan ikke altid se sin standselængde frem.\nDerfor kan føreren af bilen basere alle beslutninger på det, han kan se. Dette ændres ikke af, at bilen bliver selvkørende. Lokomotivføreren vil derimod altid være afhængig af yderligere information om ting, som han ikke kan se.\n#20 Nicolai Lindskov Knudsen 23. februar 2017 - 10:36\nHvis udrustning langs jernbanestrækningen fejler, så reagerer systemerne på dette. I tilfælde af at en balise fejler (eller saboteres), så kan fx togets ATC system registrere dette, og herefter er der visse procedurer for togfremføring, som må følges. Så vidt jeg er orienteret, så kan et signalsystem også registrere fejl i baliser, men det er ikke i alle systemer det udnyttes. Er det en akseltæller, som fejler (eller saboteres), så er det signalsystemet, der reagerer og går i "sikker tilstand" (dvs. rødt signal).\nDet er i øvrigt ikke stort anderledes end at nogen stiller sig op med en jammer i nærheden af Kastrup Lufthavn. Al infrastruktur kan saboteres. Det, som er afgørende, er, hvordan sikkerhedssystemerne håndterer konsekvenserne af sabotage. Jeg tror ikke helt, at det er gået op for folk, hvor store sikkerhedskrav, der er til et signalsystem.\n#21 Maciej Szeliga 23. februar 2017 - 10:42\nEn lokomotivfører kan ikke altid se sin standselængde frem.\n...men det samme kan siges om en pilot, der var en sag fra 60'erne eller 70'erne hvor et jagerfly stødte sammen med et passagerfly... jagerpiloten nåede at skyde sig ud, hans bemærkning var "Jeg kunne overhovedet ikke se det fly", sagen er at hvis du rent faktisk ser et fly på kollisionskurs så er det allerede for sent at reagere.\n#22 Christian Nobel 23. februar 2017 - 11:16\nHastigheder på 180+ kph\nKan vi ikke blive fri for denne rædselsfulde amerikanisering ef enheder.\nDet hedder km/t eller km/h afhængig af sprog.\nEllers vil jeg gerne til dels købe nogle af dine argumenter, men omvendt, så er der altså også en lang række andre parametre som er væsentligt mere komplekse i en selvkørende bil, især det at omgivelserne er rasende irrationelle.\nSå min holdning er stadig at jernbanen er groet fast i nogle dogmer som nu bruges til en italesættelse af, at det per definition skal være svært.\n#23 Poul-Henning Kamp 23. februar 2017 - 12:04 Blogger\nDet er meget forsimplet.\nDet er tydeligt at folk der er vandt til gummihjul slet ikke forstår hvor lidt friktion der faktisk er til rådighed mellem jernbanehjul og stålskinnerne.\n#24 Niels Abildgaard 23. februar 2017 - 13:02\nNogen har forstået at jernbaner døde af Dunlop. Siden første verdenskrig har baner her i landet kun gavnet de ansatte og tyskerne WW2\n#25 Karsten Nyblad 23. februar 2017 - 14:01\nJeg surfede lidt rundt på internettet. De friktionskoefficienter jeg fandt, underbygger ikke den påstand. Gummi-asfalt 0,85 og stål-stål 0,5-0,8. Så vidt jeg kan se, så skal der rim på skinnerne eller våde nedfaldende blade til for at få så dårlig opbremsning, at det kan forklare de lange bremselængder.\nFlyindustrien har i over 50 år baseret sikkerheden på, at hvert fly får en kasse af luft, den må flyve i. Det er ikke forskelligt fra, hvad man gør på jernbanen, hvor hvert tog får tilladelse til at køre nogle kilometer frem. Det er meget muligt flyindustrien er på vej tilbage til et system, hvor hvert fly kan flyve der hen det vil, men sandheden er, at luftrummet er meget stort, og sandsynligheden for at to fly støder sammen, når de ikke er tæt på en lufthavn, den sandsynlighed er lille, selv uden det system. På jernbanen skal man have nogen, der administrerer, hvem der må køre på hvilke skinner hvornår. Det er signalsystemets hovedopgave.\n#26 Karsten Nyblad 23. februar 2017 - 14:14\nSiden første verdenskrig har baner her i landet kun gavnet de ansatte og tyskerne WW2\nDer er stadig gode penge i at køre gods mellem Sverige og Tyskland. Hvordan du end vender og drejer det, så vil hovedstadens trafik bryde sammen, hvis alle pendlerne skal bruge bus eller egen bil. Tog bringer også mange pendlere til de andre storbyer i Danmark, og det er ikke lige til at lave flere veje. Man kan f.eks. godt udvide E45 ved Århus, men det giver jo ikke mere kapacitet på lokalvejene, som fører trafikken ind til byen.\n#27 Niels Abildgaard 23. februar 2017 - 14:33\nDer er stadig gode penge i at køre gods mellem Sverige og Tyskland\nEr det almen kendt eller bare ønsketænkning for bureaukrater og togglade? Hvis f eks Storebælts jernbanens økonomi skal baseres på gods,kører godstogene meget tæt og så er der rigtig brug for nye signaler. Jeg tror en del unyttige danskere forsørges af østeuropæiske lastvognsmænd. Mon der er nok af dem til også at betale Fehmern?\n#28 Alexandre Flammang 23. februar 2017 - 14:43\nså vil hovedstadens trafik bryde sammen, hvis alle pendlerne skal bruge bus eller egen bil\nteoretisk set, så kunne det være at tog - som måske kan styres af et offentligt it-signalsystem (forhåbentlig uden at hovedstadens eller landets trafik bryder sammen alligevel), som måske kommer til at koste 30 mia - ikke er eneste alternativ til bus eller egen bil\n#29 Allan Olesen 23. februar 2017 - 23:23\nJa, det er som regel meningen med at sige noget kort.\nMen mit forsimplede budskab er alt, hvad man behøver at vide, for at kunne se, at man ikke kan overføre styringsprincipperne for selvkørende biler til et tog.\nØh, ja? Det er da for pokker netop den lave friktion, der er en af årsagerne til det, jeg skrev: At togføreren ikke altid kan se sin standselængde frem.\n#30 Allan Olesen 23. februar 2017 - 23:29\nsagen er at hvis du rent faktisk ser et fly på kollisionskurs så er det allerede for sent at reagere.\nJeg beskrev en forskel mellem biler og tog.\nAt et fly har nøjagtigt det samme problem som toget, er ikke på nogen måde et bevis for, at forskellen mellem biler og tog eksisterer.\nIsær ikke når man faktisk løser problemet på samme måde for både fly og tog: Man forsyner lokoføreren/piloten med ekstra information fra kontrolcentral/kontroltårn, så han ikke kun skal nøjes med at reagere på det, han kan se andre tog/fly foretage sig.\n#31 Karsten Nyblad 24. februar 2017 - 05:20\nAt togføreren ikke altid kan se sin standselængde frem.\nDet kan togføreren som regel ikke, da han kontrollerer billetter. Togføreren er den konduktør, der fløjter afgang.\n#32 Allan Olesen 24. februar 2017 - 07:09\nDet kan togføreren som regel ikke\nJa, det er flot, at du lige kan finde ud af at slå ned på det ene sted i tråden, hvor jeg ikke skrev lokofører eller lokomotivfører.\n#33 Kristian Rastrup 24. februar 2017 - 07:57\nwikipedia to the rescue: https://en.wikipedia.org/wiki/Rolling_resi... Toghjul på skinner 0,0010-0,0024 Bilhjul på beton 0,010-0,015 En faktor 10 til forskel\n#34 Carsten Kanstrup 24. februar 2017 - 11:27\nRullemodstand er absolut ikke det samme som friktionskoefficient!\nEn lav rullemodstand giver små energitab, hvilket er en fordel.\n#35 Steen Thomassen 24. februar 2017 - 12:51\nEn dimension giver problemerne. Der skal central styring af trafikken til med fx køreplaner. Der kan biler og flytrafik kan bedre klare sig selv, når der er plads og procedurerne er på plads.\nTog skal have mere at vide. Helst hvor langt frem, der er frit, så man kan bremse i tiden, hvis der er en eller anden forhindring. Og der er få lande, hvor togkontrolsystemer fortæller toget noget brugbart i den retning. Fx fortæller det danske ATC hvor langt der er til et farepunkt (efter signalet), men ikke afstanden til det sted, hvor der skal standses (før signal). Det er lokomotivføreres opgave at håndtere det.\nMen i fremtiden kommer funktioner til at håndtere driften af tog, så lokomotivføreren bliver overflødig. Spørgsmål er hvordan banerne skal indrettet. Metrosystemer med førerløse tog er indhegnet og overvåget imod at folk kommer på spor og bliver ramt af tog. Det bliver mere spændende at følge hvad for et niveau af sikkerhed langs spor man får. For overvågning af spor koster.... Og toget kan ikke selv se langt nok frem pga. bremselængden.\n#36 Kristian Rastrup 24. februar 2017 - 13:42\nNej, men det var den ting Karsten burde have ledt efter i forhold til PHK's kommentar frem for den normale gnidningsmodstand. Rullemodstanden definerer også bremselængden for ikke-blokerende hjul og dermed gør at en lokofører er nødt til at basere sig på ekstern hjælp fordi han ikke kan se en bremselængde frem.\n#37 Carsten Kanstrup 24. februar 2017 - 15:09\nRullemodstanden definerer også bremselængden for ikke-blokerende hjul\nHvis du pumper et (cykel)dæk hårdt, falder rullemodstanden, fordi hjulet deformeres mindre; men den statiske og dynamiske friktionskoefficient mellem hjul og vej er formodentlig den samme - se http://www.nbi.ku.dk/spoerg_om_fysik/fysik... :\nVed rullemodstand betyder gnidningen mindre (hvis et hjul skal rulle, skal der være lidt gnidning, ellers glider det uden at rulle. Alle der har bremset i islag, ved, at man ikke kan styre, hvis hjulet ikke ruller). Her er det overfladens jævnhed, og evt. hårdhed, der er vigtig. De fleste har set en billardkugle rulle hele bordlængden, næsten uden at tabe hastighed. Det tab der er, skyldes i hovedsagen, at ballen trykker en bule i filten på bordet, dvs. den er i en dal, og ruller imod en bakke. En rulning er altså ikke specielt påvirkelig af gnidningskoeffecienten, men mere af hårdheden af materialerne - altså deformationen. Det er også det der sker ved et fladt bil- eller cykelhjul. Man kommer hele tiden til at udføre det arbejde det er at deformere dækket, det er som at køre på en bakke.\nDa hverken stålhjul eller stålskinner deformeres nævneværdigt, er rullemodstanden lav, hvilket sammen med den relativt lille luftmodstand på toget er med til at gøre jernbanetransport energiøkonomisk i forhold til den samme godsmængde transporteret på lastbiler.\nDet, der sætter begrænsningen for, hvor hurtigt man kan bremse, er primært den statiske friktionskoefficient mellem hjul og skinner, idet det sætter grænsen for hvor hårdt, man kan bremse. Overskrides den grænse, så hjulene skrider, får den dynamiske friktionskoefficient betydning, men kun kortvarigt, for også på tog har man wheel-slide-protection svarende til bilernes ABS bremser for at undgå, at hjulene skrider, så de slides kantede og bremselængden øges.\nStål mod stål er faktisk slet ikke så dårligt. Det udnyttes i trinløse gear (CVT gear), hvor et stålbælte løber mellem to koniske skiver. Her udnytter man netop, at man har en relativ stor friktionskoefficient samtidig med lille rullemodstand og dermed små tab.\n#38 Rogert Münzberg 26. februar 2017 - 10:41\n#39 Steen Thomassen 26. februar 2017 - 14:16\nLagde nogen mærke til mobiltelefonen på billedet?\nJeg kan ikke nogen togfører på billedet, men en lokomotivfører, som nok har lagt sin privat mobil. Det er ikke en GSM-R mobil: De har en rød knap til faresituationer.\n#40 Nis Schmidt 27. februar 2017 - 16:48\nDebatten er planmæssigt afsporet ...\nog fortsætter på et socialt netværk ...\nDet er rigtig længe siden det var en nyhed, at den synkrone GSM-R teknologi udgjorde et praktisk problem for implementering af ERTMS på banegårde. Men det stadig, hvad der virker andre steder og hvorfor man der har valgt at springe banegårde over.\nJernbanerne er (og skal være) naturligt meget konservative med indførelse af ny teknologi og derfor var det vel nemmest at får systemet gennem de første fødselsvanskeligheder med den letgenkendelige synkrone kommunikation, som iøvrigt er lidt mere kompleks end en simpel stemmeforbindelse.\nLad os ikke ødelægge den gode. hyggelige stemning ved at komme ind på hvad IT-skandaler kommer af, før vi kan for forholde os åbent til hvor få procent af CPU'ens tid den faktisk arbejder med udførelsen af typiske applikationer og hvorfor! Måske er IT-lønningerne for høje - så man satser på det sikre? Så kan jeg efter knap 25 år ikke dy mig længere:\n[spoiler] En moderne CPU kan udføre instruktioner meget hurtigere end de kan læses fra arbejdslageret. Det kan forbedres ved tænksom udnyttelse af cache-lagre. En lille del af cachen kan faktisk følge med - typisk 32 eller 64 kilobyte. Alt for mange tror stadig, at cache-overvejelser kun gælder data, men kun ca hver 5. instruktion henter data fra lageret, mens alle instruktioner kommer fra samme lager! [/spoiler]\n#41 Carsten Kanstrup 27. februar 2017 - 17:36\nRe: Debatten er planmæssigt afsporet ...\nJernbanerne er (og skal være) naturligt meget konservative med indførelse af ny teknologi\nJa, men ikke så konservative, at der venter en kæmperegning forude, eller det aldrig kommer til at virke, fordi det nye system stiller krav om en funktionalitet eller kapacitet, som den traditionelle løsning ikke kan levere - som netop GSM-R!\nEt eksempel er anvendelsen af singlemasterbussen WTB i IC4 og IC2. Den var måske OK den gang, et tog bestod af et lokomotiv med tilkoblede vogne for og bag; men den er aldeles uegnet til sammenkoblede togsæt som f.eks. IC4 og IC2, da der kun kan være én master, og en master derfor skal nedlægges eller oprettes, og store dele af toget renummereres, når flere togsæt sammenkobles eller frakobles. Med en moderne multimasterbus kunne man fra starten uden problemer koble et vilkårligt antal togsæt sammen på en vilkårlig måde (front mod front, front mod bagende og bagende mod bagende). Det kan da godt være, at man ville skulle igennem en sikkerhedsgodkendelse; men den tager altså ikke 10 år og koster flere hundrede millioner kr., som det indtil nu (det virker stadig ikke ordentligt) har været prisen for at benytte gammel, forældet teknologi med deraf følgende bøvl og opgraderingspakker som f.eks. Multipel 3 og 4.


Mange forhandlere på nettet foreslår nu mange forskellige løsninger til levering. Et hit er nu om dage afhentningssteder, hvor du selv afhenter de nyindkøbte produkter når det passer dig. Denne er nemlig vældig let gængelig, og ofte desuden den prisbilligste fragtmetode ved køb af .\nDu burde derudover overveje at få produkterne bragt til din bolig eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden bliver gennemsnitligt en kende dyrere, men til gengæld rigtig nem. Den mest betalelige fragtløsning vil dog til enhver tid være at du selv henter ordren, men det forudsætter at du fysisk befinder dig tæt på online virksomhedens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden på kan være rigtig bestemmende forudsat du har behov for dine nye produkter straks, og med det formål er det utvivlsomt klogt at vi studerer den anslåede leveringstid for den relevante vare.\nMasser af online shops lover 1 dags levering på adskillige varenumre, eksempelvis , men vær obs på at det beroer på at ordren lægges forinden et nøjagtigt klokkeslæt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få varerne sendt afsted inden de pakkeansatte har fri.\nEn hel del internet webshops tilbyder fragt uden betaling, men tit kræves det at du aftager for en konkret pris. Som alternativ skulle man udvælge den mest betalelige form for fragt, der oftest – om man opholder sig tæt på Køge, Aabenraa eller Nivå – vil være at få fragtfirmaet til at køre produkterne til et udleveringssted.\nDet er jo rigtig ligetil for folk at lave prissammenligning fra forskellige internet handler, og derfor har utallige e-shops været presset til at at stampe prisniveauet på varerne – til børn og babyer, men ligeledes til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange sikre fragtfri levering.\nTrods dette kan det stadigvæk blive udbytterigt at kigge forbi enkelte internet shops i Danmark efter udsalg på inden du bestiller, således at du er på den sikre side med at skaffe sig den bedste pris.\nDu må bare ikke undervurdere, at såfremt en online shop udlover et produkt til salg for en udsalgspris som virker urealistisk god, kan det tit være en varsel om en falsk online virksomhed. Kortbetalinger er ikke desto mindre inkluderet i en lov, der redder os overfor snydagtige netbutikker.\nVi tilråder kortbestillinger eller mobilbetaling. Som alternativ burde du udnytte en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, når du ønsker at honorere prisen af flere omgange.\nInden nogen shopper i en e-forretning burde de i reglen skimme netshoppens forretningsvilkår, men det er mange gange en tidskrævende opgave.\nEn nem løsning kunne derfor være at kigge hvorvidt e-handlen er medlem af e-mærke ordningen, siden det skulle være et kendetegn for at webshoppen forstår de danske love, samt at e-firmaet jævnligt ses til af fagmænd der mestrer vedtægterne på området. Desuden giver det dig chance for opbakning, ifald du udsættes for udfordringer med din handel.\nHerudover er det klogt at du er klar over de primære vilkår der kan influere på bestillingen, til eksempel den returneringsret netshoppen garanterer. På grund af dette er det ydermere afgørende, at man når som helst opbevarer sin ordremail, således man fremadrettet kan eftervise købet af , om man leder efter en vare til en dame eller herre.\nTrustpilot resulterer i visse nyttige løsninger til at efterforske en række eksisterende køberes kritik og derved stiller vi forslag om, at du gennemsøger e-shoppens omtaler af forinden du placerer din ordre.\nFacebook indebærer tillige i højeste grad værdifulde chancer for at få en idé om online forhandlerens troværdighed. Derudover ses faktisk webbutikker hvor kunder kan give en omtale af deres købsoplevelse, hvilket ligeledes bør udnyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nVores side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har et tæt samarbejde med en række internet varehuse hvor vi annoncerer butikkernes tilbud, og høster provision i tilfælde af at de personer vi sender videre laver en bestilling.\nFakta angående tilbud og internet butikker understøttes jævnligt, men man kan ikke stille os ansvarlig for modifikationer der kan være foretaget efter at vi sidste gang opdaterede hjemmesidens data.


ScanNet - IEX Integration\nIntegration til\tScanNet\nForbind ScanNet til dit regnskab, kasseapparat (POS) eller lagersystem for automatisk overførsel af dine ordrer, kreditnotaer, kunder, produkter og lager. ScanNet er en hosted webshop, der tilbyder mange muligheder for udvidelse igennem app-udvidelser og API-opkobling.\nFuldautomatisk integration til ScanNet\nOptimér din forretning med en automatisk integration til overførsel af din data til og fra ScanNet. Overførslen kan indstilles til dit behov, så setuppet bedst muligt understøtter din forretning. Lad håndteringen af ordrer, bogføring, lagerstyring passe sig selv, mens du sparer tid og penge.\nForbind ScanNet med regnskab, kasseapparat eller lager\nIntegration mellem ScanNet og regnskab\nSynkroniser dit kasseapparat (POS) med ScanNet\nForbind dit lager med ScanNet\nBeregn pris på integration til ScanNet\nOfte stillede spørgsmål til ScanNet-integrationen\nHvordan kobles der op til ScanNet?\nForbindelsen mellem ScanNet og IEX oprettes igennem en API-nøgle, hvorigennem al data håndteres.


Undersøgelse af vores kompatibilitet med Windows Vista. Nu er Windows Vista på dansk kommet på gaden, og næste gang vores kunder køber nye Pc'ere, risikerer de at få den med hjem...\nVi har naturligvis haft Vista (på engelsk) i et stykke tid, og for længst konstateret, at alle væsentlige funktioner i IT Revisor og IT Business kan køre på Windows Vista.\nDen sidste grundige afprøvning faldt i min lod, og som kompensation måtte jeg få en ny bærbar ('power-baby'), hvor alting står med meget små bogstaver - som kun unge mennesker kan læse.\nEn Vista Ultimate og 2007 Office System blev installeret på min nye PC.\nSammenligning med Windows XP:\n• Der er gjort meget ud af kosmetik og nye skærmlayouts.\nSådan set er jeg nærmest ligeglad. Det siger mig ikke så meget, for jeg er mest til noget, der bare skal virke hurtigt og effektivt.\nÉn ting var jeg nødt til hurtigt at ændre: Det nye 'gennemsigtige' look gjorde det for vanskeligt at se, hvor den ene skærmdialog begyndte, og hvor den anden sluttede.\nJeg noterer mig desuden, at der bliver flere og flere dialoger til besvarelse af diverse Microsoft spørgsmål, af hvilke mange slet ikke er forståelige, og at hjælpen i mange af disse (især Wizard) dialoger er ganske langt væk (F1 giver ikke hjælp og '?'-tegnet er ikke i titel bjælken).\n• Der er meget store forandringer for så vidt angår 'sikkerhed'.\nHelt overordnet er det ikke længere muligt at køre på sin egen PC med et bruger login, der giver tilladelser til at køre, som man selv vil på sin egen PC! Det finder jeg personligt aldeles utåleligt.\nHertil kommer at stort set enhver funktion man starter, nu indledes af Vistas spørgsmål om det nu var dig, der startede denne funktion, og om du er sikker på, at du vil udføre den, og om du har tillid til programudbyderen, og ingen af svarene vil den huske til næste gang.\nSidst - men ikke mindst - løber man ustandselig ind i begrænsninger i de tilladelser, man har som bruger, uagtet man fra starten oprettede sig som medlem af Administratorer. Nogle steder kan man så gennem flere lag af ovennævnte sikkerhedsdialoger få muligheden for at ændre sine egne tilladelser, mens man andre steder er tvunget til at logge ind som Administrator (der for resten ikke kan/må køre programmer), for møjsommeligt at udbedre sine egne manglende tilladelser.\nDet er min overbevisning, at alt dette (for den professionelle bruger) stort set ikke bidrager til nogen sikkerhed, men udelukkende bevirker irritation og ikke sjældent egentligt raseri.\n• Der er programmer eller funktioner, der bare ikke kan køre.\nOg andre bliver varslet en snarlig død, når virtualisering afskaffes.\nI vores forretning benytter vi også adskillige hjælpeprogrammer, der ikke er udviklet af Microsoft, og som i nogle tilfælde er 5-6 år gamle. Det gør de fleste af vores kunder sikkert også. Det gælder forresten også for lidt ældre udgaver af Microsofts egne Office programmer.\nMange af disse programmer kan kun fungere delvist på Vista, og enkelte slet ikke, og man kan bruge kolossalt megen tid på at ændre tilladelser og installationer, før noget overhovedet fungerer igen. Og man skal foretage helt vildt møjsommelige (og - har man indtryk af - næsten ulovlige) indgreb, hvis man vil have et ældre programs on-line hjælp til at virke (PS: Microsoft har netop nu frigivet en opdatering til Vista, til løsning af dette problem).\nDen ellers nydelige kosmetik dækker over en sikkerheds-spændetrøje, der for den professionelle bruger må virke voldsomt irriterende og meget tidsrøvende.\nEfter min mening har den professionelle bruger større nytte af Windows XP Professionel.\nI IT Revisor og IT Business har der været enkelte kompatibilitetsproblemer, som alle havde årsag i de mange nye 'sikkerhedskoncepter' i Windows Vista.\nI hovedsagen har løsningen på disse problemer blot været at anvise de bedste metoder til installation af programmet og databasesystemet på Windows Vista.\nVores direkte integration til Office programmerne (især Excel og Word) har dog krævet en mindre programrettelse og har i øvrigt efterladt et lille kosmetisk problem som uløseligt.\nVi har allerede valgt at basere vores systemer på en effektiv og moderne database, der vedligeholdes og videreudvikles af en seriøs udbyder.\nOver de kommende år omlægger vi vores udvikling til primært at benytte Microsofts udviklingsværktøjer, dels fordi de simpelthen efterhånden er langt de bedste, men også fordi man uundgåeligt må få en mistanke om at Windows Vistas 'sikkerhedskoncepter' måske tilsigter at gøre anvendelsen af andre værktøjer så vanskelig som muligt.\nEndelig følger vi med skærpet opmærksomhed Microsofts udvikling af den allerede annoncerede afløser for Windows Vista.


Nordic Cowriters - Spot 2007, Musikhuset Århus, Lille Sal\nMorten Engsig Christensen, Foto: Rasmus Weng Karlsen |\nFoto: Ramsus Weng Carlsen.\nNordisk Cowriters er et projekt med 12 nordiske sangskrivere har været samlet på Englesholm Højskole. De har haft 4 dage til at udveksle musikalske idéer og denne aften skulle arbejdet, eller rettere resultatet præsenteres for Spot-publikummet.\nStilheden var fra start, nærmest larmende og måske den inciterende nærhed, eller forsøget derpå, havde resulteret i en tilbageholden skriveproces. Vi der var mødt op i Musikhusets lille sal, var i hvert tilfælde vidne til en eftertænksom eftermiddag, hvor selv en caffé-latte havde udsendt larmende skrig.\nMåske balladerne ligger lige for, når musikalske talenter der aldrig er mødtes, mødes ... og kun har fire dage sammen. Det kan også være en fælles forståelse af den nordiske Jantelov: lad være med at skrive det simple fede hit, det kunne jo være at du blev kendt.\nProjektet, eller eksperimentet om man vil, har klare muligheder og opfordringen må være at tematisere næste års Cowriter-session til noget i retning af ”Don’t take it that seriuosly”.\nNår dette er sagt, fik vi lige før den endelige afslutning, faktisk en smagsprøve på hvad et sådan projekt kan føre til. Jimmy Andersen, Mads Langer og Helgi Jonsson spillede en fælles tune, der viste vejen mod 2008s session.


Cookies - Emergencylight\nDine oplysninger vil alene blive anvendt til det formål, de er indsamlet til, og vil blive slettet, når dette formål er opfyldt eller ikke længere relevant.Vi har truffet tekniske og organisatoriske foranstaltninger mod, at dine oplysninger hændeligt eller ulovligt bliver slettet, offentliggjort, fortabt, forringet eller kommer til uvedkommendes kendskab, misbruges eller i øvrigt behandles i strid med lovgivningen.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig i et almindeligt format (dataportabilitet). Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: sna@emergencylight.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.


Bombard (instrumenter) - Wikipedia's Bombard (instrument) as translated by GramTrans\nWikipedia's Bombard (instrument) as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Bombard (instrument) fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-06-02 08:38:21. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nBombarden ( fransk : Bombarde , bretonsk : Bombard eller dalerbard) er et træblæseinstrument med basiskarakter af skalmejtype , som forekommer som folkemusikinstrumenter i Bretagne . Navnet kommer fra Pommern , som også er blevet kaldt Bombard.\nRosentræ giver en stærk og åben klang, mens cocostræ giver en mildere klang. Bombarden består mest almindeligt af seks fingerhuller og to klapper. Bombarden var mest almindelig i 1500- og 1600-tallet og blev blandt andet anvendt inden for renaissancemusikken og blev passet i diskant- , alt- , tenor- og basissituation .\n^ Nationalencyklopedin multimedier plus, 2000 (opslagsord Bombard (skalmej))\nOversættelsesdato: 2016-06-02 08:38:21


Bill og Ben kværker kvæleren af Marshall Grover som e-bog\nHvis der er noget Bill og Ben hader, så er det banditter. Men hvis der er noget, de hader endnu mere end banditter, så er det feje, maskerede banditter. Bill og Ben rodes her ind i en sag om en maskeret gerningsmand, der med koldt blod ynder at kvæle sine ofre. Snart går jagten ind på morderen, men selv om Bill og Ben har fingrene klar til at affyre deres glohede revolvere, bliver kampen hårdere, end de havde regnet med.Leonard F. Meares (1921-1993) var en kendt amerikansk forfatter, som af de fleste er bedre kendt under pseudonymet Marshall Grover. Han var kendt for sine utallige westerns og er en af de få forfattere, der har skrevet mere end hundrede bøger – 746 for at være helt præcis. Deriblandt er også mere end hundrede bind i westernserien "Bill og Ben".\nBag om Bill og Ben kværker kvæleren\nBrugerbedømmelser af Bill og Ben kværker kvæleren


pakken.se Leve Sammen Lav selv kostumer\nHjemmelavede fastelavns udklædninger- af den sjove slags Klik videre, og få inspiration til selv du nemt kostumer lave selv. Det er en klassiker. Kostumer det er en udklædning, der er super nem at konstruere. Find et hvidt lagen, klip to huller til øjne, tag lagnet over hovedet, og så er du klar. Har du tid og lyst til at lav lidt mere kreativ, kan du markere spøgelsets 'ansigt' med lidt udtværet makeup på kinder og lav. okt Halloween kostumer gør det selv. 14 Halloween-kostumer, du kan lave i sidste øjeblik. Vi har både til den kreative, praktiske og nemme løsning. okt Hvordan laver du et nemt Halloween-kostume? Skal du til Klik videre, og få inspiration til udklædninger du nemt kan lave selv. 2/21 DIAS.\nLAV SELV KOSTUMER Udklædning til fastelavn – de sjove kostumer\n7 kostumer, der ligner en million, som du nemt kan lave selv Lav selv kostumer Gør som 27.000 andre, og tilmeld dig Bolig Magasinets nyhedsbrev\nGruppen har i alt solgt mere end 19 millioner albummer alene i USA, og i alt har bandet solgt mere end millioner albummer på verdensplan. De er let genkendelige med deres ansigtsmaling og kostumersom for det meste består af sorthvidt eller brunt. De er også meget kendt for deres liveoptrædener, som har inspireret f. Der har igennem tiden været forskellige lav på hvad navnet kunne betyde. Kostumer denne påstand har bassisten Gene Simmons sarkastisk selv, at det i virkeligheden står for Keep it simple Stupid hold det enkelt, dumme. Bandet blev hovedsageligt inspireret af The Beatles. Vi sender alle produkter i helt hvide boblekuverter eller brune pakker, uden at der er påtrykt nogen former for reklame. Afsender vil være M&M Trading A/S, skrevet helt neutralt. Rollespillet i Rude Skov er vores ældste aktivitet, og har siden starten i af flere omgange været Danmarks største rollespilskampagne. pakken.se - Find din escort- og massagepige her. fredensvej nørresundby Merchandise (Reklameartikler) (af engelsk merchant, sælger) er produkter, der benyttes til markedsføring af pakken.se spillefilm, tegnefilmserier og sportsklubber, og som typisk er påtrykt logoer eller billeder af personer fra de pågældende ting. Helt nyt strømlinet design. Den nye Apple Pencil er designet til at være endnu mere behagelig og naturlig at bruge. Det strømlinede design, som er fri for stik og bevægelige dele, gør den nem at opbevare. Hvad kan man klæde sig ud som sidste skoledag? Vi Unges læsere har i hvert fald en masse gode bud, og der er faktisk ikke to udklædninger, der er ens! Vi har samlet et stort galleri med lav kostumer sidste kostumer - selv det ud herunder!\nPosted by Lars S. Hansen februar 04, Det er det man kalder last minute. Og det er selv aften. Hvis du er blandt de uforberedte, får du en håndfuld solide lav til nemme Kostumer kostumer, der i øvrigt er ganske originale. Hvis jeg altså selv skulle sige det!\nHvis du er blandt de uforberedte, får du en håndfuld solide idéer til nemme Halloween kostumer, der i øvrigt er ganske originale. Hvis jeg altså selv skulle sige. Få kreative ideer til Lav selv udklædning og køb materialerne her! Vi har alt til DIY Lav selv udklædning og nemme step-by-step vejledninger til dig. 4. feb 7 kostumer, der ligner en million, som du nemt kan lave selv uden at tænde symaskinen kan du lave nogle fine udklædninger til de mindste. Lav jeres unikke polterabend Århus NU. Se alle vores polterabend aktiviteter i Århus. Action m klatring, lasergame osv eller alt det sjove i en pakkeløsning. Kiss er et amerikansk hård rock-/rock and roll-band dannet i New York i Gruppen har i alt solgt mere end 19 millioner albummer alene i USA, og i alt har bandet solgt mere end millioner albummer på verdensplan. Fars dags gaver Fars dag er den 5. juni, og det er din fornemste opgave at gøre din far glad på fars dag. Det gør du måske bedst ved at købe en kæmpestor og megadyr gave, fx en Shelby Mustang GT fra\nHalloween kostumer gør det selv lav selv kostumer Frkke vampyr kostumer er perfekte til halloween eller andre temafester. Du skal klde dig ud i et frkt vampyr kostume, hvis du nsker at stte lidt krydderi p. Arkæologisk Afdeling på MUSEUM SALLING laver en arkæologisk forundersøgelse på Kisumvej 32 i Rønbjerg, hvor museet selv skal opføre sit nye magasin.\n18/02/ Billedresultat for hjemmelavede kostumer til voksne. udklædning, nem udklædning, lav selv udklædning, kids costume, hurtig udklædning DIY. feb Fastelavn: Lav dit eget kostume. Har du ikke lige nået at skaffe kostumet til fastelavn, får du her 10 forslag til nemme gør-det-selv løsninger. Giv et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Da du først får invitationen til festen, begynder du straks at lægge planer for, hvordan dit kostume skal se ud.\nEr du ude i sidste øjeblik selv udklædningen til fastelavn? Eller har du ikke lyst til kostumer bruge flere hundrede kroner på et kostume, når der d. Lav din egne lækre fastelavnsboller. Du kan nemlig lav bruge ting, du alligevel har liggende derhjemme i gemmerne til at lave et kreativt kostume til dig selv eller dine børn. Tag noget hvidt tøj på, mal ansigtet hvidt og kør så ellers på med toiletpapiret eller gagen til du er helt pakket ind fra top til tå. Til vandmanden skal du bruge en gennemsigtig paraply, og gennemsigtige plastiskposer, som du klipper i strimler og sætter fast på kanten af paraplyen.\nVærre er det, hvis kostumer har trang, men der kun kommer lidt, eller der er blod i urinen eller din sæd. Det kan betyde, at der er noget galt med selv hereford kvæg til salgi værste fald kræft. Næste trin Bliv tjekket hos lægen. Klør det ofte i lav.\nMangler du et halloween kostume? Her er 13 nemme og billige ideer til udklædning du selv kan lave. Hjemmelavet udklædning til fastelavn og halloween. okt Halloween-kostumer: Mangler du inspiration til nemme kostumer til ungerne? Her er tre nemme og fine kostumer, du nemt selv kan lave - på.\nLav selv kostumer gennemsnitlig penis størrelse for 20 år gammel\nHalloween i sidste øjeblik? Lav et flot kostume på ingen tid lav selv kostumer\nFantasien har sÃ¥ gjort resten. Croquis Danmark gør det nemt for dig at arrangere, din booking vil blive videresendt til netop den, der selv croquis events i nærheden kostumer dig. Den nye Apple Pencil er designet til at være endnu mere behagelig lav naturlig at bruge.\nEr der andet, vi kan friste med? Ellers gå til kassen og kom hurtigt videre. Shop videre Gå til kassen. Ja, selvfølgelig kan man det, og endda nogle rigtig gode gaver, der kan bringe glæde og varme hos alle dem du kender. Der er selvfølgelig dem, som måske ikke skal ligge under juletræet og pakkes op, mens hele familien er med hvordan man kysser en penis\nSådan oplever kvinder dig på Tinder- 25 bundærlige tips du bør kende. nov Men der er nogle universelle mandlige Tinder-fejlskud, der går på tværs af Prøv at referere til noget, vi har skrevet i profilteksten.\nufrivilligt morsomt ud, for det er en komisk form for forsikring på, hvordan du ser ud efter sex.\n18/02/ Billedresultat for hjemmelavede kostumer til voksne. udklædning, nem udklædning, lav selv udklædning, kids costume, hurtig udklædning DIY. okt Halloween-kostumer: Mangler du inspiration til nemme kostumer til ungerne? Her er tre nemme og fine kostumer, du nemt selv kan lave - på.\nEdderkoppespind Gider du ikke gøre alt for meget ud ag udklædningen, så kan du nøjes med lidt edderkoppespind om øjnene. Jeg var klædt ud som cowgirl og lavede mit kostume selv. Tag sort tøj på og sæt et sort stykke stof fast som hale. Hvilken kostume synes I, er mest genial?\nHalloween kostume ideer.👻🎃\nLav selv kostumer Perlevenner med eget smykkefirma. Om Privatlivspolitik Team Classy. Helt uden at tænde symaskinen kan du lave nogle fine udklædninger til de mindste.\n21 nemme Halloween kostumer til personen der er sent ude Designet til at kunne mere, mere enkelt.\npakken.se - Find din escort- og massagepige her. Merchandise (Reklameartikler) (af engelsk merchant, sælger) er produkter, der benyttes til markedsføring af pakken.se spillefilm, tegnefilmserier og sportsklubber, og som typisk er påtrykt logoer eller billeder af personer fra de pågældende ting.\nWe appreciate your assistance and will use this information to improve our service to you. Anal Blowjob Bondage Bukkake Dildos Toys DP Face Sitting Femdom Fingering Fisting Footjob Foreplay Handjob Kissing Masturbation Penetration Pissing Pussy Licking Rimming Rough Sex. Creampie Cumshots Facial Female Orgasm Squirting Swallow.\nFølge: Brentacort pris » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Lav selv kostumer pakken.se