★★★ 42 Fuldt fascinerende fakta for science nerds ★★★\nVidenskaben kan være uendeligt fascinerende - fra fysik til kemi til biologi, der er så mange interessante og vidunderlige måder, verden arbejder på. Her er 42 helt fascinerende fakta for videnskabsnørker.\nOpfinder Nikola Tesla i 1898 lurede engang en hel masse til at tro på, at de kunne styre en legetøjsbåd ved at råbe kommandoer. Faktisk var båden et tidligt eksempel på et radio-stykke legetøj, og Tesla styrede båden selv trådløst og tolkede de mundtlige signaler fra publikum i retninger sendt til båden.\n41. Disse øjne\nDe mest komplekse øjne i dyreriget tilhører mantis rejer. Rejerens øjne kan fortolke flere typer lyspolarisering gennem hele det synlige spektrum. Dette giver de små rejer mulighed for at se og skelne mindst ti gange så mange forskellige farver som mennesker kan.\n40. De gør dig stadig lige så våd.\nRegndråber falder faktisk ikke i form af en tåre. I stedet er de på grund af overfladespænding og luftstrømmen omkring dråberne formet mere som den øverste halvdel af en hamburgerbunke.\nEn budgerigar (mere almindeligvis kaldet "budgie"), der hedder Puck, blev tildelt 1995 Guinness World Record for største ordforråd af enhver fugl - han vidste 1.728 ord. Puck blev endda sagt at kunne generere nye og unikke sætninger med sit store ordforråd, og hans ejer hævdede, at Puck chattede på julemorgen: "Det er jul. Det er hvad der sker. Det handler det hele om. Jeg elsker Pucky. Jeg elsker alle. "Det er ikke" Gud velsigne os alle ", men det er ret godt for en fugl.\n38. Udseende kan være bedrageri\nMandlige påfugle er kendt for deres strålende farvede fjer, mens deres kvindelige modstykker er slagtebrune. Faktisk er fjerene af mandlige påfugle også pigmenteretbrune, men de har mikroskopiske strukturer, der forstyrrer lys, afspejler blå, grøn og turkis og skaber deres udseende af lysende iridescens.\n37. Strukturel integritet\nFordi beton af Hoover Dam blev hældt i individuelle, rektangulære formede sektioner - i stedet for med en enkelt kontinuerlig hældning - kan den fysiske dæmning selv overleve op til 10.000 år og kunne være en af de sidste resterende synlige og genkendelige monumenter af mennesker på planeten. Desværre kan dammen på grund af faldende vandniveauer i Lake Mead måske ikke generere strøm endnu et årti fra nu.\n36. Det hjælper virkelig\nSwear ord behandles i en separat del af hjernen fra almindelig tale, og det har vist sig at sværge har reduceret smerteniveauet. #% & * !!!!\nForskere vedhæftede sig til myrens ben for at bevise, at myrer vender tilbage til deres rede ved at tælle deres trin. Myrerne på stilter overskrider deres rede med ca. 50% på grund af deres nye længde.\nEfter at Beethoven gik døv, fandt han, at han kunne lægge en metalstang til klaveret og bide det ned, mens han spillede, så han kunne høre perfekt gennem vibrationer i hans kæbeben. Processen hedder "bone conduction".\nI 2009 vandt Stephen Colbert en NASA-konkurrence om at have et modul fra den internationale rumstation, der blev opkaldt efter ham, men NASA valgte at kalde det 'ro i stedet'. De nævnte dog en løbebånd på ISS efter ham. Det kaldes den tredie-kørende tredemølle med ekstern modstandsdygtighed (C.O.L.B.E.R.T.).\nJ.R.R Tolkien fik navnet på Lord Of The Rings karakteren Samwise Gamgee fra en læge ved navn Joseph Sampson Gamgee. Gamgee var opfinderne af 'Gamgee tissue', en absorberende gaze kirurgisk dressing lavet af bomuldsuld. Samwise's kone hedde Rosie Cotton.\n31. Self-Experimentation Bill Haast, fra Miami, Florida, injicerede sig med slangegift under det meste af hans voksne liv for at opbygge immunitet over for en række giftige slanger. Haast levede til 100 år og overlevede en rapporteret 172 slangebider. Han donerede også blod til behandling af slangebidofre, når der ikke var egnet anti-gift, mere end 20 af dem, der blev behandlet med hans blod, overlevede deres sår.\nDen makrocilix maia\nmoth forvirrer sine rovdyr med et vinge mønster, der realistisk ligner to fluer, der spiser fugleklip. Mothen udsender endda en skarp lugt for at køre hjembedraget. Babone 5go 2 29. Tumbling over hele kloden\nDen tumbling tumwewee (\n), et langvarigt symbol på det ensomme amerikanske vesten, er faktisk en fremmed introduceret art fra Asien, der almindeligvis hedder 'russisk tistel'. Tumlerne blev introduceret til South Dakota i 1870'erne, da linfrø forurenet med kali tragus frø blev importeret fra Rusland. Uhyggelig botanik 28. Mod-spionage\nDet er mistanke om, at Leonardo da Vinci bevidst har efterladt fejl i udformningen af hans opfindelser, især dem, der vedrører krigsmaskiner og våben, for at forhindre, at den bliver udøvet af uautoriserede mennesker.\n27. Unødvendig tilpasning\nDen voksne Luna Moth har ingen mund og dør af sult. De voksne møller lever kun for at kompisere og dør normalt inden for en uge.\nDen 5. april 2010 var der fire kvinder i rummet på samme tid. Dette blev anset for at være den største samling af menneskelige kvinder fra planeten til det punkt.\nMange mennesker tror at placere en chip i dukkert, bide af chippen og derefter placere den igen i dip-spredningsbakterierne i dip. I 2015 debunkede populærvidenskabelige tv-show\ndenne myte ved dobbeltdypning af chips og testning af dem, men fandt ud af, at forskellen i bakterier sammenlignet med ikke-dobbeltdybte chips var ubetydelig. De fandt ud af, at mange købte dips allerede indeholdt bakterier, men langt under niveauer, der var skadelige. Buzzfeed 24. Goth Birds\nEn kylling, der hedder Silkie, har sort hud, sort kød, sorte knogler og sorte indre organer. Fuglens farve skyldes et overskud af pigmentceller. De siges at have en lignende smag til normalt farvede kyllinger, og selvom deres hud og krop er jet-svarte, kan de vokse rene hvide fjer.\n23. Se udsigter\nVeronica Seider, en kvinde født i Tyskland i 1951, viste sig at have vision 20 gange bedre end en gennemsnitlig person. Hun var i stand til at identificere personer fra mere end en kilometer væk.\n22. Ulovlig hobby\nI 2011 forsøgte en svensk mand at bygge en atomreaktor i sit køkken. Han blev anholdt, efter at han havde kontaktet strålingssikkerhedsmyndigheden for at spørge, om hans hjemmelavede reaktor var lovlig - det var det ikke. Han havde bygget enheden med radium scavenged fra gamle ure, samt materialer stammer fra røgdetektorer og en Coleman lanterne. Han havde skrevet på sin blog, "Mit projekt er at opbygge en fungerende atomreaktor. Ikke at få strøm, bare for sjov og for at se om det er muligt at dele atomer derhjemme. "\n21. Bad News for\nFans Forskere i New Zealand har beregnet, at DNA har en 521-årig halveringstid, hvilket betyder, at de ældste klonbare DNA-prøver ikke kunne være mere end 2 millioner år gamle . Dette udelukker enhver mulighed for evigt replikerende dinosaurer, da de sidste dinosaurer døde for mere end 65 millioner år siden. Folomed\nAdelie pingviner begærer småsten så meget, at det fører nogle pingviner til et liv i kriminalitet. Pingvinerne blev observeret af et hold fra BBC's serie\n, og de blev betragtet som at stjæle klipper og småsten fra redenen af andre pingviner for at konstruere deres egne rede. | Factinate 19. Når gode krabber går dårlige\nHermitkrabber danner "bander" for at stjæle andre eremitkrabber. Små grupper af krabber vil pry en mere ønskelig skal af en anden krabbe, så kæmpe indbyrdes for, hvem der skal bo i den nye skal.\n18. En lang tur\nI 1822 indså europæere, at storke migrerer til varmere klimaer om vinteren, efter at en stork i Tyskland blev opdaget at have en pil fra en centralafrikansk stamme indlejret i kroppen. Hidtil er omkring 25 storks med afrikansk spyd fundet i Europa.\n17. Kunst efterligner livet\nDet korrupte blodpest var en utilsigtet fejl i World of Warcraft i 2005, der simulerede spredningen af en dødbringende pandemi. Hændelsen blev senere undersøgt af epidemiologer på grund af spillernes reaktion og dens lighed med befolkningen generelt.\n16. Radioaktive behandlinger\nI ruinerne af nukleare reaktorer i Tjernobyl har forskere fundet en type svampe, der bruger gammastråling som sin energikilde. Disse strålings spise svampe kunne potentielt blive en mulig fødekilde til astronauter.\n15. Undersea eksperimenter\nDer er et permanent undersøisk laboratorium kaldet Aquarius, der ejes af Florida International University, men som bruges af NASA til at studere, hvordan folk håndterer ekstreme levevilkår. Indbyggere kaldes "aquanauts", og projektet kaldes NEEMO (et akronym for NASA Extreme Environment Mission Operations) - også en nøgle til kaptajn Nemo, ubådskaptenen i Jules Vernes roman\nTyve tusind ligaer under havet\n. NASA 14. Occam's Razor\nville faking af månelandingen i 1969 have været sværere end faktisk at gå til månen. Medium 13. Slanger i en mine\nFossiler af de mest kendte uddøde arter af slange blev opdaget i en kulminde i Columbia.\nboede for 65 millioner år siden, og arten blev kørt ud på ca. 48 fod i længde og vejet ca. 2.500 pund. Nyhedsbrev 12. Deep Water\nMariana Trench er det dybeste punkt på jorden, der strækker sig 6,8 miles under havets overflade. Hvis du smed en sten overbord over Mariana Trench, ville det tage en time for den at ramme havbunden.\nSå vidt forskere har observeret, er hummere funktionelt udødelige. De viser ingen målbare tegn på aldring - det vil sige ingen tab af appetit eller ændringer i stofskifte, ingen forandring af reproduktiv adfærd eller evne, og intet fald i styrke eller sundhed - og synes kun at dø af eksterne årsager.\n10. Farlig adfærd\nVerdenssundhedsorganisationen klassificerer tanning senge som et kræftfremkaldende niveau 1 på samme niveau som plutonium og cigaretter. Californien vedtog lovgivning i 2011, der forbyder teenagere at bruge solsenge, da skader på huden er kumulative, er der mere risiko for dem, der bruger solseng i deres yngre år.\n9. Bedstefar Caveman\nIfølge genetiske forskere er alle ikke-afrikanere del Neanderthal og har resterende Neanderthal DNA. Du kan få DNA-test til at fortælle dig, hvor meget Neanderthal du er, såvel som din forfædreskab og eventuelle potentielle genetiske sundhedsproblemer.\n8. Bananækvivalent dosis\nBananer - specifikt kaliumpræparatet i bananer - afgiver tilstrækkelig stråling til, at en lastvogn af dem kan forårsage falske alarmer, når man kontrollerer nukleare materialer i amerikanske havne. Mængden af stråling i en enkelt banan (eller endda i en hel flok) er helt sikker for mennesker at være omkring.\n7. Videnskabelige fremskridt\nI de sidste 40 år er den samlede overlevelsesrate for børns kræft steget fra 10% til næsten 90% i dag. Overlevelsesraten for sjældne kræftformer er stadig langt lavere, og meget mere forskning er nødvendig.\n6. Lyder forfærdeligt\nGuams jungler har så mange som 40 gange mængden af edderkopper som nærliggende øer på grund af manglende skovfugle. Nedgangen i fuglepopulationen skyldes den utilsigtede introduktion af den brune træslange i 1940.\n5. Blaming sig selv\nBob Ebeling, en af de største ingeniører bag NASAs\nraket, afslørede, at efter at NASA ikke havde taget hensyn til sine advarsler mod at starte i det kolde vejr, fortalte han sin kone natten før lanceringen, "Det kommer til at sprænge." Næste dag, den 28. januar 1986 eksploderede Challenger kort efter opstart, øjeblikkeligt at dræbe de syv astronauter ombord. 4. Føler sig så godt Hjernen frigiver så meget dopamin under orgasmer, at hjerneskanninger kan ligne dem hos nogen på heroin.\n3. Misforståede teorier\nFør teorien om, at fuglene vandrede om vinteren, var spørgsmålet om, hvor præcis fugle forsvandt til, en omstridt. Naturalister foreslog, at fugle dvalede i bunden af havet - eller blev til mus om vinteren.\n2. Spontan forbrænding\nEt solværk i Mojave-ørkenen i Californien genererer så meget varme, at det kan forbrænde fugle i mid-flight. Mellem 1.000 og 28.000 fugle dræbes hvert år (afhængigt af om du spørger selve planten eller grupper, der taler for fuglene).\n1. Tiderne er ændret\nI begyndelsen af 1980'erne inviterede Vatikanet Stephen Hawking til en konference, hvor han havde et publikum med paven. Pave John Paul II havde svært ved at forstå Hawking og knælede ved siden af kørestolen for at høre ham bedre, hvilket fik en videnskabsmand til at kommentere, at "ting sikkert har ændret sig siden Galileo."


DE 10 BEDSTE hoteller i Skive i 2021 - Tripadvisor\nHoteller i nærheden af Vinderup Station\nHoteller i nærheden af Karup Lufthavn (KRP)\nHoteller i nærheden af Aalborg Lufthavn (AAL)\nMoteller i nærheden af Aalborg Lufthavn (AAL)\nAlle aktiviteter i Skive\nBedste hoteller i Skive, Danmark\n16 ud af 33 ejendomme er tilgængelige i Skive\nNr. 1 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 2 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 3 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 4 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 5 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 6 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 7 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 8 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nJunget Strandcamping I/S\nNr. 9 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nGlyngøre Bed & Breakfast\nNr. 10 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 11 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 12 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nKirkeby Bed and Breakfast\nNr. 13 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nFeriegarden i Floutrup\nNr. 14 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nPension Slotsgaarden Jels\nNr. 15 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nNr. 16 af 33 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Skive\nDer er ingen andre ejendomme med kapacitet i Skive. Se resultater i nærheden nedenfor.\nNr. 1 af 13 specialiserede overnatningssteder i Skive\nNr. 1 af 16 B&B'er i Skive\nNr. 4 af 13 specialiserede overnatningssteder i Skive\nNr. 6 af 13 specialiserede overnatningssteder i Skive\nB&B Gitte & Bent Pagh Christensen\nNr. 3 af 16 B&B'er i Skive\nNr. 4 af 16 B&B'er i Skive\nSolskrænten v/Georg Rathjen\nNr. 5 af 16 B&B'er i Skive\nAnne Grethe Bregendahl\nE. Finderup B & B\nGerda & Andreas Madsen B & B\nSkive Bed and Breakfast\nAase and Jan Mortensen B&B\nNancy og Egon Maagaard\nOfte stillede spørgsmål om hoteller i Skive\nHvad er de bedste hoteller i nærheden af Spøttrup Borg?\nTambohus Kro, Sallingsund Faergekro og Hotel Pinenhus er nogle af de mest populære hoteller for rejsende, der ønsker at bo i nærheden af Spøttrup Borg. Se hele listen: Hoteller i nærheden af Spøttrup Borg.\nHvad er de bedste hoteller i nærheden af Glyngøre Havn?\nPopulære hoteller i nærheden af Glyngøre Havn er Sallingsund Faergekro, Hotel Pinenhus og Pakhuset Hotel. Se hele listen: Hoteller i nærheden af Glyngøre Havn.\nHvad er de bedste hoteller i nærheden af Urtehaven V/Middelalderborgen Spøttrup?\nEt par af de mest populære hoteller i nærheden af Urtehaven V/Middelalderborgen Spøttrup er Tambohus Kro, Sallingsund Faergekro og Hotel Pinenhus. Se hele listen: Hoteller i nærheden af Urtehaven V/Middelalderborgen Spøttrup.\nHvilke hoteller i Skive er gode til familier?\nHotel Strandtangen, Hotel Skivehus og Hotel Pinenhus har alle modtaget gode anmeldelser fra familier, der har været i Skive. Se hele listen: Familiehoteller i Skive.


DE BEDSTE hoteller i Kilimanjaro National Park i 2020 - Tripadvisor\nBedste hoteller i Kilimanjaro National Park, Tanzania\n2 ud af 19 ejendomme er tilgængelige i Kilimanjaro National Park\nNr. 1 af 19 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Kilimanjaro National Park\nNr. 2 af 19 overnatningssteder med bedste værdi for pengene i Kilimanjaro National Park\nDer er ingen andre ejendomme med kapacitet i Kilimanjaro National Park. Se resultater i nærheden nedenfor.\nNr. 1 af 4 hoteller i Kilimanjaro National Park\nNr. 2 af 4 hoteller i Kilimanjaro National Park\nNr. 3 af 4 hoteller i Kilimanjaro National Park\nNr. 1 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 1 af 3 B&B'er i Kilimanjaro National Park\nNr. 3 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 4 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 5 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 6 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 7 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 8 af 12 specialiserede overnatningssteder i Kilimanjaro National Park\nNr. 2 af 3 B&B'er i Kilimanjaro National Park\nMarangu Summit Lodge\nOfte stillede spørgsmål om hoteller i Kilimanjaro National Park\nHvad er de bedste hoteller i nærheden af Mount Kilimanjaro?\nRivertrees Country Inn, Kigongoni Lodge Arusha og Arusha Planet Lodge er nogle af de mest populære hoteller for rejsende, der ønsker at bo i nærheden af Mount Kilimanjaro. Se hele listen: Hoteller i nærheden af Mount Kilimanjaro.\nHvilke hoteller er tættest på Kilimanjaro Airport?\nPopulære hoteller i nærheden af Kilimanjaro Airport er Rivertrees Country Inn, Kigongoni Lodge Arusha og Fun Retreat Resort. Se hele listen: Hoteller i nærheden af (JRO) Kilimanjaro Lufthavn.


Velkommen til Københavns Madhus nyhedsbrev for september 2014.\nMånedens gladeste nyhed er, at politikerne på Københavns Rådhus har besluttet at give Københavns Madskole en driftsbevilling, så vi kan fortsætte vores arbejde med at udvikle og uddanne børn i madhåndværk på de københavnske skoler. Vi er også godt i gang med planlægningen af vinterens store Skolemadskonference ’Maden i skolen – skolen i maden’ til december, hvor vi sætter fokus på maden og måltiderne til eleverne i Danmarks skoler. Sæt allerede nu kryds i kalenderen eller tilmeld dig på linket nedenfor. Vi tør godt love at det bliver en indholdsrig konference.\nI denne måned inviterer vi også – traditionen tro – til ’EAT i natten’, hvor københavnske skoleelever vil servere en af vinterens EAT-retter. Det sker den 10. oktober klokken 17.30.\nOktober måneds opskrift har tang som primære råvare. Tang er nemlig en fantastisk og næringsrig råvare, der på alle måder bør få en plads i det bæredygtige køkken. I november har vi et inspirationsarrangement om tang i samarbejde med køkkenchef og kok Michael Folmand Jensen fra kantinen på Københavns Rådhus. God læselyst!\n" Københavns Madskole er en realitet\nKøbenhavns Kommune har ved årets budgetforhandlinger bevilget penge til, at vi kan realisere vores mission om en madskole for børn. Københavns Madskole skal bidrage til udvikling af madhåndværk hos børn, unge og deres lærere.\nLæs mere og bliv klogere på Københavns Madskole her.\n" Skolemadskonference 2014\nSæt kryds i kalenderen d. 8-9. december hvor vi sætter fokus på mad og måltider til elever i Danmarks skoler. Med Skolemadskonferencen ’Maden i skolen – skolen i maden’ ønsker vi at sætte skolemaden på dagsordenen, og samler de mest engagerede og vidende mennesker indenfor området. Spred gerne budskabet i jeres netværk. Alle er velkomne.\n" EAT i natten\nIgen i år inviterer vi til EAT i Natten, hvor elever fra københavnske skoler er kokke, værter og tjenere for gæster, der kommer for at smage på en af vinterens EAT-retter. Efter måltidet serveres kage og en varm drik i gården, som man kan nyde ved bålet eller tage med sig videre ud i Kulturnatten. Vi glæder os til at se jer!\nLæs mere arrangementet her.\n" Septembers opskrift: Mad med tang\nTang er ultrasund menneskeføde og en vigtig kilde til næring – og så har vi masser af det i havene omkring os. September måneds opskrift er derfor en opskrift på lækre tang-chips samt en opskrift på dejlige, knuste kartofler med tang. Hvis du har lyst til at blive klogere på tangens magi, afholder vi inspirationskurset ´Mad med tang’ til november.\nKlik 'synes godt om' på vores facebook og følg med i, hvad vi laver. Vi vil også meget gerne høre, hvad du mener og synes, så tilføj gerne kommentarer.


Velkommen til Tissø Vikingemarked 2019 - Naturpark Åmosen | Naturpark Åmosen\nÅrets vikingemarked den 5. og 6. oktober 2019 bliver større\nend nogensinde. Her bliver der stort ildshow i oktobernatten.\nBemærk: Der betales særskilt entré til aftenarrangementet.\nKom og oplev ægte vikingestemning\nDen står på vikingestemning i stor stil i weekenden 5. og 6. oktober 2019 ved Tissø. Det bliver to dage spækket med aktivitet.\nTissø Vikingemarked finder sted ved Vikingecenter Fugledegård og er for både voksne og børn.\nTilrejsende vikinger slår boder op. Der handles. Der spises. Der drikkes. Her kan alle også være med til vikinge-blot: Ofring til de nordiske guder.\nI vikingetiden boede en lokal konge ved Tissø. Markeringer på engen viser, hvor kongsgården lå, og på Vikingecenter Fugledegård fortæller udstillingen »Kongsgård og kultsted – vikingerne ved Tissø« gennem film, lyd og billeder om stedets vigtige betydning.\nPå vikingemarkedet anno 2019 på dette dejlige sted lige ned til Tissø får børnene mulighed for krigertræning, for deltagelse i vikingelege og for at skyde med bue og pil. De får også lejlighed til at brænde runer i træ og flette et armbånd. Der er dyr at klappe, og der er meget, meget mere at se på og deltage i.\nTissø Vikingemarked regnes for en af årets helt store begivenheder på Kalundborg-egnen. Der er på vikingemarkedet den 5. og 6. oktober ved Tissø lagt op til to dage fyldt med liv, livsglæde og med en stemning, der lægger op til en unik oplevelse for alle, der kommer og er med.\nTissø Vikingemarked finder sted den første weekend i oktober: 5. og 6. oktober. Begge dage er der vikingeaktiviteter i tidsrummet klokken 10-16. Vikingemarkedet finder sted ved\nVikingecenter Fugledegård, Bakkendrupvej 28, 4480 Store Fuglede.\nVikingemarked den 5. og 6. oktober 2019. Begge dage kl. 10- 16.\nProgram for Tissø Vikingemarked 2019\nLidt information om Tissø Vikingemarked 2018\nLæs mere – Se billeder\nTagged: Formidlingscenter Fugledegård , Fugledegård , naturpark Åmosen , tissø , Tissø Vikingemarked , vikingemarked\nSkrevet den 16. december 2013 ~ Comments Off on Indvielse af legepladsen torsdag d. 12. December\nVed indvielsen af vores nye legeaktiviteter på Fugledegård, gjorde Feerne fra børnehaven Hobitten i Gørlev, store øjne og var helt stille, da Lena fortalte historien\nSkrevet den 29. november 2017 ~ Comments Off on Ny Naturparkplan på vej\nNaturpark Åmosens femårige Naturparkplan er ved at udløbe. Det sidste års tid, har der kørt en proces mellem Naturparken, Holbæk, Sorø og Kalundborg Kommuner om,\nSkrevet den 16. august 2017 ~ Comments Off on Vikingetiden bliver levende ved Tissø Vikingemarked\nVikingetiden bliver levende ved Tissø Der varmes op til Tissø Vikingemarked.. Dronningebesøget i sommer er med til at skærpe interessen. Der er kort tid, til


Orm trives bedst i det ydre rum - Danmark | www.bt.dk\nBT TV BTshop BT retter E-avis Bestil abonnement Annoncer Hør radio POP FM Radio24syv Send tip Cookie- og Privatlivspolitik Orm trives bedst i det ydre rum\nAf Onsdag den 18. juli 2012, 20:18 Updated: Fredag den 21. september 2012, 04:57\n(Arkivfoto) (Foto: HANDOUT)\nForskere har fundet en orm, der klarer sig bedre i rummet end på Jorden\nDa astronauterne fra den internationale rumstation ESA for nyligt landede efter 193 dage i vægtløs tilstand, var de usikre på benene og generelt svækkede.Deres medbragte følgesvende – mikroskopiske orm kaldet 'Caenorhabditis elegans' – var derimod i glimrende form.\n- Rumormene levede længere, og havde bedre helbred end deres artsfæller på Jorden, siger Post.doc Jason Hatton til Videnskab.dk. Han er koordinator af den biologiske forskning hos ESA.\nLæs artiklen på Videnskab.dk: Mikroskopisk orm trives bedre i rummet end på Jorden\nAllerede i 2004 var orme af denne art med på rumrejse – de var udvalgt, fordi de tilhørte den første flercellede livsform, hvis gener var fuldstændigt kortlagt. Mennesker deler 55 procent genetisk materiale med den lille rundorm. Da ormene blev undersøgt efter rumrejsen, viste det sig, at deres muskler indeholdt færre giftige proteiner end deres artsfæller nede på Jorden, der lever i tempereret klima.\nLæs også på Videnskab.dk: Nu kan danske ræve give dig klam bændelorm\nDa forskerne undersøgte ormene nærmere, kom forklaringen: Syv af ormenes gener var gået ned i gear - opholdet i rummet forhindrede dem simpelthen i at fungere normalt. Og overraskende nok betød det, at ormene levede bedre i rummet.\n- Forsøget foregik i et laboratorium, hvor ormene befandt sig i vægtløs tilstand og desuden blev udsat for den samme type stråling, som findes i rummet. De omtalte syv gener blev også her næsten sat ud af funktion. Alligevel levede rum-ormene længere og var i bedre helbredstilstand end kontrolgruppen af orme på Jorden, siger Jason Hatton.\nLæs også på Videnskab.dk: Parasitter i hjernen giver epilepsi\nJason Hatton understreger dog, at der er meget langt fra studierne af 'Caenorhabditis elegans' til at overføre resultaterne til mennesker.'Ormene er jo meget simple væsner, som bl.a. ikke skal bruge energi på at holde sig på to ben'.\nNæste skridt var derfor dels at tage ormene med på en ny rejse her i 2012 for at bekræfte de tidligere undersøgelser af ormene. Denne gang supplerede forskerne med at undersøge astronauternes muskelvæv helt nede på celleniveauet.\nDet kan du læse meget mere om i artiklen 'Mikroskopisk orm trives bedre i rummet end på Jorden' på Videnskab.dk\nKvinder skjuler deres lyster\nRygestop får dig til at hoste helt vildt Selvbruner kan fremkalde allergi Her er verdens største testikler Emner\nDemens Energi Epilepsi ESA Forskning Klima Kvinder Partnere Rejser Videnskab Prøv BT 1 måned for 98 kr + adgang til avisen på mobil og iPad.


Danmarks første professor i sportspsykologi | Syddansk Universitet\nDanmarks første professor i sportspsykologi\n5.3.2021 13:10:43 CET | Syddansk Universitet\nKristoffer Henriksen forskningsområder ligger indenfor talentudvikling, talentudviklingsmiljøer, toppræstationernes psykologi og atleters mentale sundhed. Som professor sigter Kristoffer Henriksen mod at udvikle en teori om talentudvikling som en rejse gennem stærke og sunde miljøer - fra børnene i de lokale foreninger til vores absolutte verdensklasse miljøer.\nKristoffer Henriksen vil vise, at det er muligt at skabe miljøer, der på en og samme tid støtter op om udvikling, præstation og mental sundhed:\n”Jeg drømmer om, at vi i sporten kan lære de unge mennesker at være ambitiøse uden at være selvkritiske, målrettede uden at miste kontakten til nuet, og dedikerede uden at tabe glæden. Det vil være vigtigt ikke bare i sport – men i kunsten, på gymnasier, i virksomheder og i mange andre hjørner af samfundet, ” siger han\nKristoffer har indtil nu været lektor og forskningsleder i Learning and Talent in Sport (LETS) på SDU. Han var blandt de første i verden til at sætte talentudviklingsmiljøet på forskningsdagsordenen og har lavet studier af adskillige talentudviklingsmiljøer i verdensklasse. Han har udviklet teori og modeller, der bliver brugt over hele verden til både at studere og udvikle succesrige miljøer.\nKristoffer Henriksen er et kendt ansigt i dansk sport. Han har inspireret danske elitekommuner, forbund og klubber i deres arbejde med talent og eliteport og undervist på adskillige træner-uddannelser. Også internationalt har han et godt ry. Ved sidste verdenskongres blev han valgt ind i bestyrelsen af ISSP, the International Society of Sport Psychology. Kristoffer stod bag den første verdensomspændende tænketank om mental sundhed i elitesport og den første internationale konference om mindfulness for atleter.\nPå baggrund af Kristoffer Henriksens evne til at tænke nyt og bygge bro mellem forskning og praksis, er han brugt som rådgiver i mange store sportsorganisationer, herunder i nationale institutioner i England, Australien, Singapore og Malaysia og i private klubber som Manchester United.\nPrivat nyder Kristoffer naturen på Sydfyn, gerne på mountainbike eller i kajak. Og han bliver meget hurtigt grebet af stemningen, når han stiller på til konkurrencer i triatlon og mountainbike\nMobil: 51 90 81 92\nFødselsdato 0707-1974 (Hørsholm)\nWillemoesvej 22, 5700 Svendborg\nKone: Connie Henriksen, Praktiserende læge\nTre børn: Annika (19 år), Hjalte (17 år) og Liv (13 år)\nStudentereksamen, Sønderborg Statsskole, 1993\nCand. Psyk. Århus Universitet, 2001\nPh.d. fra Sundhedsvidenskab, SDU, 2010\nDaglig leder, Oure Idrætshøjskole 2002-2006


Hvad er Saxo Bank? - Bank Secrets\n🏠banksecrets.eu » Blog » Hvad er Saxo Bank?\nSaxo Bank, er en bank, der er bedre kendt som en investeringsbank, hvilket vil sige, at det primære fokus er, som det ligger i ordet, investering samt online handel. Banken blev etableret i 1992 af privatejerne Lars Seier Christensen og Kim Fournais, hvor tanken bag det var et aktieselskab. Dette ændrede sig dog i 2001, eftersom firmaet fik tildelt en banklicens altså en bankstatus på europæisk plan og derfor skiftede navn fra Midas Fondmæglerselskab til Saxo Bank. Banken gør brug af handel med henholdsvis valuta, CDF’er, aktier, råvarer, futures, valutaoptioner, børsnoterede optioner, ETF’er obligationer og ikke mindst investeringsforeninger. De fører altså ikke en traditionel tilgang af bankprodukter, dog virker de som en online børsmægler. Bestyrelsen hos Saxo Bank består af Kim Fournais, Søren Kyhl, Steen Blaafalk og Damian Bunce og hovedejerne er Fournais og Lars Seier Christensen. Antallet er ansatte er mere end 1400 verden over grundet ekspansionen siden år 2006.\nSaxo Bank har i over 25 år været i partnerskab med andre firmaer og har i den forbindelse vundet en del brancherelaterede priser blandt andet indenfor bankteknologi mm. Desuden er omtrent halvdelen af deres aktivitet i samarbejde med andre finansielle væsener. Saxo Bank er altså ikke nogen traditionel bank, hvor der ydes lån, pension og finansiering til kunderne.\nHvordan bliver man kunde hos Saxo Bank?\nHvad siger Saxo Investorerne?\nHvordan kontaktes Saxo?\nHvad er Saxo mere kendt for?\nDet er nemt og hurtigt at blive kunde hos Saxo og kræver desuden kun nogle få klik med sit NemID og investeringerne kan administreres fra enten ens desktop, telefon eller laptop. Kontoen kaldes en Aktiesparkonto, hvor man kan få adgang til mulighederne og fordelene hos Saxo investering. Du kan læse mere om hvordan man bliver kunde hos Saxo Bank ved at klikke lige her\nSaxo Bank er meget foretrukket og en af grundende til dette er blandt andet, at man ikke har nogen løbende omkostninger ved at være kunde eller tilknyttet banken. Investorerne hos banken siger desuden, at medarbejderne altid er tilgængelige og at der altid svares på spørgsmålene fyldestgjort. Flere skifter også til Saxo Bank grundet informationen om at priserne for transaktionerne er nogle af de laveste på markedet og fordi det er en nemmere netbank. Investerings- og handelsmulighederne hos Saxo er på et globalt plan i henhold til investering og handel, hvorfor kunderne har flere muligheder hos Saxo sammenlignet med mange andre banker. Dette er netop bankens hensigt at gøre det muligt at handle og investere uden besvær på globalt plan, hvilket også er mødt med stor succes.\nSaxo har sit hovedkontor på adressen Philip Heymans Alle 15, 2900 Hellerup Danmark. De kan kontaktes i deres reception på tlf. 39 77 65 59 alle ugens hverdage mellem klokken 9 til 17. Derudover kan de kontaktes på deres hjemmeside under Supportcenter. Ikke desto mindre har Saxo kunder i mere end 180 lande verden over, hvorfor der også er kontaktoplysninger til deres globale afdelinger nedenfor deres. For henvendelser, der ikke vedrører handel på tlf. 39 77 40 00. Til de nyere kunder har de følgende, Fax 39 77 42 00, Nordic Desk tlf. 39 77 65 59 og Nordic Email saxobankdanmark@saxobank.com. Derudover har de afdelinger i 7 europæiske og 6 asiatiske lande samt Dubai som deres yderligere globale afdelinger, hvis kontaktoplysninger også findes på Saxos hjemmeside.\nHvert år fremlægger Saxo sin såkaldte Black-Swan-liste med deres forudsigelse af begivenheder i den finansielle verden. De forudså f.eks. finanskrisen i 2008 før de fleste andre lande, samt nedgangen i den islandske økonomi hvilket de fik international anerkendelse for.\nSaxe udviklede i 2015 to nye handelsplatforme, ved navn SaxoTraderGo og OpenAPI, baseret på kundernes efterspørgsel for flere muligheder indenfor investering og handel online samt adgang til skræddersyede handelsinfrastruktur i samarbejde med andre banker og investeringsfirmaer. Disse platforme giver kunderne adgang til mere end 30.000 finansielle produkter som alle de førnævnte.\nmed det samme i vores hjælpeportal. Hvis du\nHvad er Lunar Way?\tHvad er Alm. Brand Bank?


Villa Wendy i Kalkan til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCukurca caddesi 754, Antalya, Kalkan, Kalkan, Tyrkiet, 07960 - Se på kort\nMere om Villa Wendy\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Kalkan, så er Villa Wendy et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nVilla Wendy tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Familieværelse, grillfaciliteter, rygeområde er blot nogle af de faciliteter der adskiller Villa Wendy fra andre hoteller i byen.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets udendørs pool giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Villa Wendy et fremragende valg, når du er i Kalkan.


Donsol: hvalhajer i baghaven! - Privat værelse - Donsol\nDonsol: hvalhajer i baghaven!\nAdresse San Jose St. (not diversion road, houses have numbering), Barangay Awaii, 4715 Donsol, Filippinerne\nHej! Jeg er Marilyn, og jeg vil gerne sige "Velkommen!"\nMit hjem er nu dit hjem, så behandle det som du ville dit eget hus.\nMin plads er hyggelig og comfy, og har alt hvad man nødt til at finde i en smuk familie hjem. Jeg bor her sammen med min familie, så vi kan være dine vejledere omkring det sted.\nEn fisker samfund, beliggende på den sydlige spids af Luzon, er Donsol støt stigende popularitet som en af ??de must-see steder i Filippinerne. Det er kun en time væk fra Legazpi City.\nNu døbt som "Whale Shark Capital of the World," Donsol er det eneste sted, hvor man kan opleve spændingen ved at svømme med Gentle Giant i havet lokalt kendt som "Butanding." Faktisk ankommer tusinder af turister hvert år, at svømme og være vidne til disse giganter 'meget venlige adfærd.\nDisse whalesharks betragtes som de største fisk i verden, og foranstaltningen fra 15 ft til så længe som 40 fod i længden. Whale hajer er blevet observeret at konvergere, i farvandene i Donsol begynder engang i løbet af månederne november, og topper i månederne februar til maj.\nSvømning med hvalhajer blev præsenteret som Best Animal Encounter i Asien af ??Time Magazine i 2004.This erfaring er virkelig indbegrebet af dyreliv møder, og en oplevelse, ikke værd mangler.\nBortset fra at svømme med hvalhajer, kan besøgende også vælge at opleve et unikt ildflue og rejer at fange nat tur. På grund af den overflod af kuperet terræn, Donsol også har stor trekking og cykelture steder.\nPå grund af disse attraktioner, når "aldrig hørt" by Donsol blev et almindeligt ord i munden videresendes til hver eneste turist ankommer i landet.\nVærelserne på vores værtsfamilie kan ikke være så store, men de helt sikkert er rene og velholdte!\nServices / faciliteter til rådighed:\nRiver cruising og Firefly se\nDykning i Manta skål\nKajak eller kano udlejning\nWhale Shark + Mayon vulkanen + Super Homey! Hvad mere kan man bede om??


Kort sagt: Fordi næringsindholdet er for lavt og kalorieindholdet for højt. Væsentligst er dog, at kokosolie er næsten rent mættet fedt og har vist at øge det dårlige LDL kolesterol. Dog ikke lige så meget som smør.. (1).\nAlle olier er forarbejdede produkter fra de sunde hele planter, men hvor kun fedtet er ladt tilbage. Olier er altså ikke en hel plante med alle dens kostfibre, proteiner og mikronæringsstoffer og er dermed ikke en “whole food” og plantebaseret fødevare. Dernæst er kokosolie 92% mættet fedt – netop den fedttype, vi bliver anbefalet at skære (meget) ned på.\nSå hvorfor alt den hype omkring kokosolie? Svaret er myter..\nMYTE : Kokosolie slanker\nIngen fødevare slanker. Færre kalorier “slanker”. Og dette opnås nemmest ved bl.a. at vælge de mest mættende, kaloriefattige fødevarer, dyrke motion, ændre sine vaner og prøve at lade mad være næring og ikke hygge/trøst/høflighed/socialt samvær m.v. At tilsætte ekstra fedtkalorier i ønsket om at opnå færre kalorier, giver ikke meget mening…\nMYTE: Kokosolie kan kurere Alzheimer’s\nIndtil nu kan intet kurere Alzheimer’s. Og da slet ikke kokosolie, der er en koncentreret kilde til mættet fedt, der er forbundet med øget risiko (2).\nEt kostmønster, der ligner den traditionelle middelhavskost er derimod forbundet med nedsat risiko (3) og bedre overlevelse efter diagnose (4).\nMYTE: Kokosolie er godt for kolesteroltallet\nKokosolie kan øge LDL kolesterol og er dermed en risikofaktor for udvikling af hjertekarsygdom. Det er sandt nok en tand bedre end smør (ikke noget, jeg ville prale af..), men skulle man vælge en olie, ville raps- eller olivenolie være langt bedre. Selv solsikkeolie ville være bedre. (Jeg vil stadig ikke opfordre til at bruge dem).\nEn fiberrig kost fattig på mættet fedt er godt for kolesteroltallet.\nKokosolie er lidt af et buzzword, og det vrimler med sider, der advokerer for brugen og hævder, det er godt for nærmest hvad som helst. Og så er det jo blevet lidt af en industri også.\nForvirringen er formentligt startet, fordi kokosfedt også indeholder de såkaldte mellemkædede fedtsyrer (MCT). De opfører sig anderledes end andre mættede fedtsyrer, og derfor hævdes kokosolie at have særlige egenskaber og fx. bidrage til vægttab, ikke øge kolesteroltallet m.v.. Men andelen af MCT i kokosolie er reelt ret lille, og derfor kan man ikke sammenligne studier med ren MCT og så madlavning med kokosolie.(5)\nAlt dette betyder ikke, at en smule kokosolie i en ellers sund kost vil få LDL kolesterolet til blive for højt. Som altid er det hele kosten, man bør se på.\nJeg mener blot, det er vigtigt, at man ikke anvender kokosolien, fordi man tror, det er sundt. Det er det ikke. Og jeg vil ikke opfordre til at bruge det.\n(3) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/23680940 https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20502015\nLidt mere om kokos fra Harvard: http://www.health.harvard.edu/blog/cracking-the-coconut-oil-craze-2017041011513


Regeringen vil gøre det lettere at købe bolig i yderområderne | SønderborgNYT\n24. maj 2021 11:57 Politik\nNærhed til naturen, afstand til byens larm og stress. Det er kvaliteter, der for mange lyder helt ideelle, når der skal købes hus. Men vil man gerne have landlig idyl, kan det være svært at få lov at låne penge i banken.\nOg det nytter ikke noget, at man ikke kan købe drømmehuset, blot fordi det ligger på landet, mener erhvervsminister Simon Kollerup\nDerfor vil regeringen indføre statsgaranti på realkreditsbelåning, når folk skal købe bolig i yderområderne, skriver DR.\nBorgmester Erik Lauritzen glæder sig over udspillet, som også kommer til at gavne i Sønderborg Kommune, hvis det bliver vedtaget.\n“Det er simpelthen skidegodt, at vi endelig har en regering, der handler på tingene, så folk kan få lån til boliger, der ligger et ‘forkert’ sted”, siger Erik Lauritzen.\nTidligere har byrådspolitikerne Peter Hansen fra Venstre, Enhedslistens Anders Brandt og socialdemokratiske Erik Lauritzen arbejdet på at forbedre lånemulighederne til de mennesker, som vil købe bolig i yderområderne – og det har de gjort gennem blandt andet Balance Danmark og andre instanser.\n“Og nu har regeringen lyttet”, siger borgmesteren.\nUdspillet fra regeringen omfatter en model med statsgaranti på realkreditbelåningen mellem de 60 og 80 procent af boligens værdi i postnumre med lave kvadratmeterpriser, hvor staten vil garantere den yderste fjerdedel af realkreditlånet. Det skal give borgerne bedre adgang til lån og mindske realkreditinstitutternes risiko for tab.\nI dag må man låne 80 procent af boligens værdi som realkreditlån.\n25. oktober 2017 17:07


Ohøj Martha Archives - TanteStrejf.dk\n21. august 2019 0 comments\nKardemommesnurre – så bliver det vist ikke mere svensk! Tilbageblik på sejlerferien til Sverige. Hvem kan ikke spise en smagfuld kardemommesnurre til en god gang morgenmad eller brunch? og så én igen til eftermiddagskaffen? 🙂 Her i huset får sådan en omgang kardemommesnurre hurtigt ben at gå på.. og alt […]\nNorske skoleboller med surdej\n17. januar 2019 0 comments\nNorske skoleboller smager af sommer, sol og ferie. Dette blogindlæg indeholder udover en opskrift på norske skoleboller også lidt feriebilleder fra sejlerferien i det norske. I sommeren 2018 sejlede vi Martha (vores lille tykke gule sejlbåde) helt op til Frederiksstad, Norge. Når jeg skriver “vi”, ja så sejlede skipper (min […]\n29. maj 2018 4 comments\nNemt surdejs kernerugbrød som ikke kræver mange forskellige eller dyre ingredienser. Jeg prøvede for sjov at regne ud hvad sådanne 2 kernerugbrød koster i råvarer, økologiske råvarer vel at bemærke. Mindre end 25 kr. for 2 mættende brød.. så bliver det vist ikke meget bedre. (efter opskriften, viser jeg billeder og fortæller lidt […]\nSejlerboller (ciabattaboller og flutes)\n4. september 2017 9 comments\nDen nemmeste opskrift på lækre sejlerboller aka Ciabattaboller Nu skal det være.. Nu har vi snart sejlet i 3 sæsoner i vores lille gule sejlbåd Martha, hvor jeg næsten hver morgen har bagt morgenboller af verdens nemmeste opskrift. Man kan stort set undgå at få fingrene i dejen og man behøver ikke […]


Rapporten udgår fra. Databasens kliniske epidemiolog er cand.scient., Ph.d., Else Helene Ibfelt, KCEB-Øst. - PDF\nDownload "Rapporten udgår fra. Databasens kliniske epidemiolog er cand.scient., Ph.d., Else Helene Ibfelt, KCEB-Øst."\n1 1. januar december 2013\n2 Rapporten udgår fra Statistisk bearbejdning af data og epidemiologisk kommentering af resultater er udarbejdet af Kompetencecenter for Klinisk Epidemiologi og Biostatistik Øst i samarbejde med styregruppen for Den landsdækkende LYFO Database. Databasens kliniske epidemiolog er cand.scient., Ph.d., Else Helene Ibfelt, KCEB-Øst. Databasens datamanager er Carsten Agger, KCEB-Øst. Databasens kontaktperson er Marie Louise Shee Nielsen, KCKC-Øst. 2\n3 Indhold Rapporten udgår fra... 2 Konklusioner og anbefalinger... 5 Oversigtstabeller over samlede indikatorresultater... 7 Lymfomer... 7 Kronisk lymfatisk leukæmi (CLL)... 8 Indikatorresultater... 9 Lymfomer... 9 Indikator 1a. Dækningsgrad... 9 Indikator 1b. Datakomplethed Indikator 2. Mortalitet inden for 30 dage Indikator 3. Mortalitet inden for 180 dage Indikator 4. Komplet eller partiel remission på 1. linje behandling Indikator 6. 1-års overlevelse Indikator 7. 3-års overlevelse Indikator 8. 5-års overlevelse Indikator 9. Tidsrum fra diagnostisk prøvetagningsdato til 1. behandlingsdato Indikator 11. Patienter inkluderet i klinisk behandlingsprotokol Indikator 12. Andel patienter med sikker prognostisk index Kronisk lymfatisk leukæmi (CLL) Indikator 1a. Dækningsgrad Indikator 1b. Datakomplethed Indikator 2. Mortalitet inden for 30 dage Indikator 3. Mortalitet inden for 180 dage Indikator 6. 1-års overlevelse Indikator 7. 3-års overlevelse Indikator 10. Udført gendiagnostisk specialundersøgelse (FISH) Indikator 11. Patienter inkluderet i klinisk behandlingsprotokol Indikator 12. Andel patienter med risikovurdering Beskrivelse af sygdomsområdet og måling af behandlingskvalitet Datagrundlag og metode Datagrundlag Statistiske metoder Databasens styregruppe Appendiks 1. Deskriptive tabeller og diagrammer\n4 Lymfomer Kronisk lymfatisk leukæmi (CLL) Antal patienter som i 2013 er behandlet med Brentuximab-Vedotin Appendiks 2. Vejledning i fortolkning af resultater Appendiks 3. Beskrivelse af sygdomsområdet og behandling\n5 Konklusioner og anbefalinger Den foreliggende årsrapport er den 10. årsrapport fra Dansk Lymfomgruppe, men samtidig kun den 2. rapport i den aktuelle udformning, som er baseret på en standard skabelon. Der er således væsentlige begrænsninger i, hvorledes data kan præsenteres, og overgangen fra det hidtidige format til aktuelle har været en udfordring for den fagligt interesserede læser. Derfor har gruppen valgt at præsentere overlevelsesfigurer fra udvalgte undergrupper i appendiks. Det er igen glædeligt at se en generel høj dækningsgrad, der ligger til grund for rapporten. 92 % for 2013, og % for tidligere år er et meget tilfredsstillende resultat. Databasen har ved hjælp af repetitiv udsendelse af mangellister til afdelingerne løbende øget dækningsgraden. Processen har tidligere overvejende haft karakter af manuelt arbejde men er i foråret 2014 overgået til en automatiseret procedure. Der har været en overgang, hvor afdelingerne ikke har haft adgang til relevante mangellister, hvilket kan have medført at dækningsgraden er lidt lavere end forventet på de enkelte afdelinger. Resultaterne af den iværksatte behandling har gennem de senere år vist tendens i form af bedre overlevelse efter 1, 3 og 5 år, hvilket også underbygges i aktuelle årsrapport. Dette tilskrives primært iværksættelsen af målrettet behandling, men samtidig har indførelsen af flere og flere nationale retningslinjer sandsynligvis også haft en positiv indflydelse herpå. Forudsætningen for at kunne opnå forbedrede resultater er, at der udvikles protokoller, som implementeres og tilbydes patienter i Danmark. Derfor er det skuffende at antal inkluderede patienter har været lavere de seneste år. En forklaring kan være, at udbuddet af åbne protokoller er reduceret de seneste år. Samtidig er en forudsætningen for at kunne gennemføre protokoller, at sygehuset stiller faciliteter og personale til rådighed herfor, hvilket kun sker i begrænset omfang. Investigator initierede protokoller iværksættes i dag sjældent, idet personale ressourcer og økonomi ikke er til stede. Dette er en hæmsko for udvikling af nye behandlinger, som ikke nødvendigvis er udviklet af medicinalvirksomheder. Siden pakkeforløbene blev indført i 2008, har der været et særligt fokus på udredningstider for bl.a. lymfom- og CLL patienter. Det er vigtigt at understrege, at indikatorerne på udredningstider i denne rapport adskiller sig på et væsentligt punkt fra kræftpakkerne, idet vi definerer dato for vævsprøvetagningen som starttidspunkt, hvilket ofte foregår på andre afdelinger, forud for henvisningen. Dette kan give anledning til fejlfortolkninger. I 2013 var den gennemsnitlige tid uændret, 19 dage, men samtidig har vi kunne konstatere at tiden for de aggressive lymfomer er 15 dage, hvilket anses for at være tæt på den minimale tid en stadieinddeling kan vare. Et af hovedfundene i aktuelle årsrapport er, at der er en ikke ubetydelig variation i flere procesindikatorer. Hvorvidt der er tale om fejlindtastning, dvs. at data foreligger, men ikke på indtastningstidspunktet, eller det er udtryk for en prioritering er uvist. De nationale retningslinjer har imidlertid præciseret, hvilke procedurer der bør gennemføres, og det er vores anbefaling at disse følges som beskrevet. I årsrapport 2012 fandt vi at under 20% af CLL pateinterne havde udfyldt behandlingsskema. Det har efterfølgende ikke kunne påvises, at der er tale om mangler, men understreger det indolente forløb for hovedparten af patienterne. 5\n6 Der er nu mere end patienter med Lymfom og CLL indtastet i den hæmatologiske database. En validering i indtastningsfladen forhindrer indtastning af åbenlyse fejl, men det er uvist, i hvor høj grad de indtastede oplysninger er korrekte. Derfor har Dansk Lymfomgruppe initieret et valideringsprojekt, som undersøger i hvilken grad, de indtastede data stemmer overens med journaldata. Det er forhåbningen, at det kan afsluttes i løbet af 2015 med en publikation. 6\n7 Oversigtstabeller over samlede indikatorresultater Lymfomer Indikator Indikatoropfyldelse Tidligere år 2013 (aktuelle år) Std.% Uopl. % Andel % (95% CI) Andel % Andel % Andel % Indikator 1a: Dækningsgrad (90-93) Indikator 1b: Datakomplethed (80-89) Indikator 2: 30-dages mortalitet - 1 1,9 (1,1-3,0) 1,3 1,5 2,8 Indikator 3: 180-dages mortalitet (8-12) Indikator 4 (og 5): Komplet/partiel remission (85-91) Indikator 6: 1-års overlevelse* (84-87) Indikator 7: 3-års overlevelse* (72-75) Indikator 8: 5-års overlevelse* (66-69) Indikator 9: Tid fra diagnostik til første behandling (dage) (11-30) Indikator 10: Ikke relevant Indikator 11: Patienter i protokol - 0 6,5 (5,2-8,0) 6,0 7,9 7,8 Indikator 12: Patienter med prognostisk indeks (92-95) *Ændrede opgørelsesperioder 7\n8 Kronisk lymfatisk leukæmi (CLL) Indikator Indikatoropfyldelse Tidligere år 2013 (aktuelle år) Std. % Uopl. % andel % (95% CI) Andel % Andel % Andel % Indikator 1a: Dækningsgrad (92-96) Indikator 1b: Datakomplethed (47-80) Indikator 2: 30-dages mortalitet - 5 2,7 (0-14) 0 2,2 0 Indikator 3: 180-dages mortalitet (5-29) Indikator 4 (og 5): (Ikke relevant) Indikator 6: 1-års overlevelse* (92-96) Indikator 7: 3-års overlevelse* (80-85) Indikator 8 og 9 (Ikke relevant) Indikator 10: Udført gendiagnostisk specialundersøgelse (81-88) Indikator 11: Patienter i protokol - x 0 (0-0) 0 10,9 13,3 Indikator 12: Patienter med risikovurdering (82-88) *Ændrede opgørelsesperioder 8\n9 Indikatorresultater Lymfomer Indikator 1a. Dækningsgrad Andelen af registrerede tilfælde af malignt lymfom i databasen ud af alle registreringer i Landspatient registeret. 1a LYFO: dækningsgrad Aktuelle år Tidligere år Std. 90% Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark ja 1219 / (0) 92 (91-94) Hovedstaden ja 416 / (0) 95 (92-97) Sjælland ja 212 / (0) 97 (94-99) Syddanmark nej 236 / (0) 86 (81-89) Midtjylland ja 228 / (0) 92 (87-95) Nordjylland ja 127 / (0) 90 (84-94) Hovedstaden ja 416 / (0) 95 (92-97) Herlev ja 218 / (0) 99 (97-100) Rigshospitalet ja 198 / (0) 91 (86-94) Sjælland ja 212 / (0) 97 (94-99) Næstved Roskilde ja 212 / (0) 97 (94-99) Syddanmark nej 236 / (0) 86 (81-89) Esbjerg ja 31 / 33 0 (0) 94 (80-99) Odense nej 152 / (0) 84 (77-89) Vejle ja* 53 / 61 0 (0) 87 (76-94) Midtjylland ja 228 / (0) 92 (87-95) Holstebro ja 51 / 51 0 (0) 100 (93-100) Viborg Århus ja* 177 / (0) 89 (84-93) Nordjylland ja 127 / (0) 90 (84-94) Ålborg ja 127 / (0) 90 (84-94) Beregningsdefinition: Tæller er patienter registreret i databasen med diagnosen. Nævner er alle registreret med diagnosen i databasen samt i LPR. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 1a Populationen består af patienter registreret i databasen i opgørelsesperioden I alt 1219 patienter indgår i aktuelle år (2013). Dækningsgraden er på landsniveau 92 % i aktuelle år og ligger over standarden. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 1a Dækningsgraden på 92% er tilfredsstillende. Enkelte afdelinger har ikke helt nået de 90%, men grundet omlægning af tekniske procedurer har det i en periode i slutningen af indrapporteringsperioden ikke været 9\n10 muligt for afdelingerne at få en komplet liste over manglende indberetninger, hvilket delvist forklarer de lidt lavere tal. Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 1a 10\n11 Indikator 1b. Datakomplethed Datakomplethed opgjort ved andelen af patienter med indleveret behandlingsskema ud af alle patienter, som har iværksat eller planlagt behandling det pågældende år. 1b LYFO: datakomplethed Aktuelle år Tidligere år Std. 80% Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark ja 788 / (1) 84 (81-86) Hovedstaden ja 264 / (1) 85 (80-89) Sjælland ja 156 / (0) 92 (87-95) Syddanmark ja* 138 / (2) 77 (70-83) Midtjylland ja 148 / (1) 82 (76-88) Nordjylland ja 82 / (2) 82 (73-89) Hovedstaden ja 264 / (1) 85 (80-89) Herlev ja 131 / (0) 89 (82-93) Rigshospitalet ja 133 / (1) 82 (75-87) Sjælland ja 156 / (0) 92 (87-95) Næstved Roskilde ja 156 / (0) 92 (87-95) Syddanmark ja* 138 / (2) 77 (70-83) Esbjerg ja 19 / 22 0 (0) 86 (65-97) Odense ja 96 / (0) 80 (72-87) Vejle nej 23 / 38 3 (7) 61 (43-76) Midtjylland ja 148 / (1) 82 (76-88) Holstebro ja 34 / 37 0 (0) 92 (78-98) Viborg Århus ja* 114 / (1) 80 (72-86) Nordjylland ja 82 / (2) 82 (73-89) Ålborg ja 82 / (2) 82 (73-89) Beregningsdefinitioner: Tæller er patienter med indleveret behandlingsskema. Nævner er patienter registreret i databasen med iværksat eller planlagt behandling. Uoplyst er uvist om behandling er iværksat/planlagt (n=8). Patienter uden iværksat/planlagt behandling er ekskluderet (n=270). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 1b Datakompletheden er i aktuelle år (2013) 84 % på landsplan, hvilket er over den fastsatte standard. Enkelte afdelinger når ikke standarden på 80 % for datakomplethed, dog er indlevering af skemaer næsten komplet for de foregående år. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 1b I 2013 mangler der fortsat et mindre antal skemaer, hvor enkelte afdelinger har et større efterslæb. Enkelte behandlinger kan imidlertid først indberettes 8-10 måneder efter diagnosen. Indberetningen for 2012 og tidligere år er meget tilfredsstillende. 11\n12 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 1b 12\n13 Indikator 2. Mortalitet inden for 30 dage Andel patienter med behandling iværksat eller planlagt, som dør inden for 30 dage efter diagnosedato. 2 LYFO: mortalitet 30 dage Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 18 / (1) 1,9 (1,1-3,0) 1,3 1,5 2,8 Hovedstaden 4 / (1) 1,3 (0,4-3,3) 1,1 2,0 3,1 Sjælland 4 / (1) 2,4 (0,7-6,0) 1,9 1,8 1,1 Syddanmark 4 / (2) 2,2 (0,6-5,6) 0,0 1,7 2,3 Midtjylland 2 / (1) 1,1 (0,1-4,0) 3,2 1,0 3,8 Nordjylland 4 / (2) 4,0 (1,1-9,9) 0,0 0,9 2,0 Hovedstaden 4 / (1) 1,3 (0,4-3,3) 1,1 2,0 3,1 Herlev 3 / (0) 2,0 (0,4-5,8) 0,0 4,8 5,2 Rigshospitalet 1 / (1) 0,6 (0,0-3,4) 1,9 0,0 1,5 Sjælland 4 / (1) 2,4 (0,7-6,0) 1,9 1,8 1,1 Næstved 5,0 0,0 Roskilde 4 / (1) 2,4 (0,7-6,0) 1,9 0,0 2,2 Syddanmark 4 / (2) 2,2 (0,6-5,6) 0,0 1,7 2,3 Esbjerg 0 / 22 0 (0) 0,0 (0-15) 0,0 0,0 0,0 Odense 4 / (0) 3,3 (0,9-8,3) 0,0 2,5 3,3 Vejle 0 / 38 3 (7) 0,0 (0,0-9,3) 0,0 0,0 0,0 Midtjylland 2 / (1) 1,1 (0,1-4,0) 3,2 1,0 3,8 Holstebro 0 / 37 0 (0) 0,0 (0,0-9,5) 14,3 0,0 6,9 Viborg 0,0 0,0 0,0 Århus 2 / (1) 1,4 (0,2-5,0) 1,5 1,2 4,0 Nordjylland 4 / (2) 4,0 (1,1-9,9) 0,0 0,9 2,0 Ålborg 4 / (2) 4,0 (1,1-9,9) 0,0 0,9 2,0 Beregningsdefinitioner: Tæller er registreret død inden for 30 dage efter dato for diagnostisk prøvetagning. Nævner er alle med behandling iværksat/planlagt. Uoplyst er uvist om behandling iværksat/planlagt (n=8), vitalstatus uoplyst (n=1) eller dødsdato ligger før diagnosedato (n=1). Patienter uden behandling iværksat/planlagt (n=270) er ekskluderet. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 2 Andelen af patienter, der dør indenfor 30 dage er 1,9 % på landsplan for aktuelle år, uden signifikant ændring over tid. Der ses ingen signifikante forskelle mellem afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 2 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 3. De senere år er 30 dages mortaliteten faldet til under 2%, hvilket er tilfredsstillende. 13\n14 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 2 Indikator 2 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator % 14\n15 Indikator 3. Mortalitet inden for 180 dage Andel patienter med behandling iværksat eller planlagt, som dør inden for 180 dage efter diagnosedato. 3 LYFO: mortalitet 180 dage Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 95 / (1) 10 (8-12) Hovedstaden 30 / (1) 10 (7-13) Sjælland 20 / (1) 12 (7-18) Syddanmark 19 / (2) 11 (6-16) Midtjylland 16 / (1) 9 (5-14) Nordjylland 10 / (2) 10 (5-18) Hovedstaden 30 / (1) 10 (7-13) Herlev 16 / (0) 11 (6-17) Rigshospitalet 14 / (1) 9 (5-14) Sjælland 20 / (1) 12 (7-18) Næstved Roskilde 20 / (1) 12 (7-18) Syddanmark 19 / (2) 11 (6-16) Esbjerg 1 / 22 0 (0) 5 (0-23) Odense 14 / (0) 12 (7-19) Vejle 4 / 38 3 (7) 11 (3-25) Midtjylland 16 / (1) 9 (5-14) Holstebro 7 / 37 0 (0) 19 (8-35) Viborg Århus 9 / (1) 6 (3-12) Nordjylland 10 / (2) 10 (5-18) Ålborg 10 / (2) 10 (5-18) Beregningsdefinitioner: Tæller er registreret død inden for 180 dage efter dato for diagnostisk prøvetagning. Nævner er alle med behandling iværksat/planlagt. Uoplyst er uvist om behandling iværksat/planlagt (n=8), vitalstatus uoplyst (n=1) eller dødsdato ligger før diagnosedato (n=1). Patienter uden behandling iværksat/planlagt (n=270) er ekskluderet. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 3 Andelen af patienter, der dør indenfor 180 dage er 10 % på landsplan for aktuelle år. Der ses ingen signifikante forskelle mellem afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 3 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 2. Ligesom 30 dages mortalietten har 180 dages mortalitetten været faldende og ligger nu omkring 10 %, hvilket er tilfredsstillende. 15\n16 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 3 Indikator 3 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator % 16\n17 Indikator 4. Komplet eller partiel remission på 1. linje behandling Andel patienter med behandling iværksat eller planlagt, som opnår komplet eller partiel remission på 1. linje behandling. 4 LYFO: remission Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 369 / (53) 88 (85-91) Hovedstaden 131 / (52) 92 (86-96) Sjælland 50 / (62) 81 (69-90) Syddanmark 84 / (46) 90 (82-95) Midtjylland 76 / (48) 85 (76-92) Nordjylland 28 / (68) 93 (78-99) Hovedstaden 131 / (52) 92 (86-96) Herlev 68 / (49) 96 (88-99) Rigshospitalet 63 / (54) 88 (78-94) Sjælland 50 / (62) 81 (69-90) Næstved Roskilde 50 / (62) 81 (69-90) Syddanmark 84 / (46) 90 (82-95) Esbjerg 5 / 5 16 (76) 100 (48-100) Odense 69 / (29) 88 (79-95) Vejle 10 / (75) 100 (69-100) Midtjylland 76 / (48) 85 (76-92) Holstebro 22 / 27 8 (23) 81 (62-94) Viborg Århus 54 / (55) 87 (76-94) Nordjylland 28 / (68) 93 (78-99) Ålborg 28 / (68) 93 (78-99) Beregningsdefinition: Tæller er patienter med komplet eller partiel respons. Nævner er alle patienter med iværksat eller planlagt behandling, med indleveret behandlingsskema, og hvor respons er evalueret. Uoplyst er patienter hvor behandlingsskema ikke er indleveret (n=153), uvist om behandling iværksat/planlagt (n=7) samt patienter med indleveret skema men oplysninger om remission er missing (n=317). Patienter, uden planlagt eller iværksat behandling (n=270), eller som er døde ved tidspunkt for responsevaluering (n=55), er ekskluderet. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 4 På landsplan er andelen af patienter i komplet eller partiel remission 88 % i aktuelle år, hvilket er uændret i forhold til foregående år. Der er ses ingen signifikante forskelle mellem afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 4 Samlet set er en remissionsrate på 88 % tilfredsstillende. Dette dækker over en større variation imellem de enkelte lymfom subtyper. En række behandlinger afsluttes først 8-10 måneder efter diagnosetidspunktet, hvorfor det er acceptabelt, at der ikke er indleveret behandlingsskema for 153 patienter. Derimod er 17\n18 antallet med manglende oplysning om remission meget højt, men skyldes primært en fejl i overførslen af data, som forventes løst inden høringsfasens afslutning. Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 4 Indikator 4 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator % 18\n19 Indikator 6. 1-års overlevelse 6 LYFO: 1-års overlevelse. Aktuelle periode Aktuelle periode Tidligere perioder Antal døde Antal i alt Survival %(95% CI) Survival % Survival % Danmark (84-87) Hovedstaden (82-87) Sjælland (79-86) Syddanmark (86-91) Midtjylland (83-89) Nordjylland (81-89) Hovedstaden (82-87) Herlev (82-89) Rigshospitalet (80-88) Sjælland (79-86) Næstved Roskilde (80-88) Syddanmark (86-91) Esbjerg (82-96) Odense (84-92) Vejle (84-95) Midtjylland (83-89) Holstebro (74-91) Viborg (84-100) Århus (82-90) Nordjylland (80-89) Ålborg (80-89) Beregningsdefinition: Kaplan-Meier estimeret 1-års overlevelse (død af alle årsager). Antal angiver døde i løbet af opfølgningsperioden frem til 1 år efter diagnosedato. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 6 1-års overlevelsen er 85 % på landsplan for aktuelle periode (år ), uden forskelle mellem de enkelte afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 6 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 7 og 8. En et års overlevelse på 85 % er tilfredsstillende, og der synes at være en stigende andel over de seneste perioder. Tallet inkluderer 3% af patienterne, som ikke modtager nogen behandling, og som heller ikke er i behandlingsfri observation. 19\n20 Indikator 7. 3-års overlevelse 7 LYFO: 3-års overlevelse. Aktuelle periode Aktuelle periode Tidligere perioder Antal døde Antal i alt Survival %(95% CI) Survival % Survival % Danmark (72-75) Hovedstaden (70-75) Sjælland (69-77) Syddanmark (73-79) Midtjylland (72-78) Nordjylland (68-77) Hovedstaden (70-75) Herlev (67-75) Rigshospitalet (70-77) Sjælland (69-77) Næstved (58-76) Roskilde (70-78) Syddanmark (73-79) Esbjerg (70-85) Odense (72-79) Vejle (71-83) Midtjylland (72-78) Holstebro (62-79) Viborg (80-94) Århus (71-78) Nordjylland (68-77) Ålborg (68-77) Beregningsdefinition: Kaplan-Meier estimeret 3-års overlevelse (død af alle årsager). Antal angiver døde i løbet af opfølgningsperioden frem til 3 år efter diagnosedato. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 7 3-års overlevelsen er 74 % på landsplan for aktuelle periode (år ), med en stigning hen over opgørelsesperioderne siden For aktuelle periode ses nogen forskelle mellem afdelingerne, hvor 3- års overlevelsen varierer fra 67 til 87 %. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 7 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 6 og 8. En tre års overlevelse på 74 % er tilfredsstilende, og der synes at være en stigende andel over de seneste perioder. To afdelinger (Næstved og Viborg) er i perioden helt eller delvist afviklet, hvor patienterne overføres til andre afdelinger i Regionen, hvilket afspejler sig i faldende patientantal i alle indikatorer. 20\n21 Indikator 8. 5-års overlevelse 8 LYFO: 5-års overlevelse. Aktuelle periode Aktuelle periode Tidligere periode Antal døde Antal i alt Survival %(95% CI) Survival % Danmark (66-69) 61 Hovedstaden (64-69) 62 Sjælland (58-67) 59 Syddanmark (66-72) 62 Midtjylland (67-73) 61 Nordjylland (61-70) 58 Hovedstaden (64-69) 62 Herlev (62-69) 59 Rigshospitalet (64-70) 64 Sjælland (58-67) 59 Næstved (49-64) 58 Roskilde (61-72) 61 Syddanmark (65-71) 62 Esbjerg (55-72) 60 Odense (66-72) 61 Vejle (67-78) 64 Midtjylland (67-73) 61 Holstebro (53-71) 55 Viborg (68-82) 63 Århus (68-74) 62 Nordjylland (61-70) 58 Ålborg (61-70) 58 Beregningsdefinition: Kaplan-Meier estimeret 5-års overlevelse (død af alle årsager). Antal angiver døde i løbet af opfølgningsperioden frem til 5 år efter diagnosedato. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 8 5-års overlevelsen er 67 % på landsplan for aktuelle periode (år ), og synes at være stigende over tid. For aktuelle periode ses nogen forskelle mellem afdelingerne, hvor 5-års overlevelsen varierer fra 56 til 75 %. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 8 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 6 og 7. En fem års overlevelse på 67 % er tilfredsstilende. Overlevelsen har været stigende over de seneste 10 år grundet bedre behandlingstilbud, som kan tilbydes til hovedparten af lymfom undergrupperne.. 21\n22 Indikator 9. Tidsrum fra diagnostisk prøvetagningsdato til 1. behandlingsdato Median antal dage, der går fra diagnosedato til første behandlingsdato blandt patienter med behandling iværksat eller planlagt. 9 LYFO: tidsrum til 1. behandl. Aktuelle år Tidligere år Std. Uoplyst opfyldt Antal (pct.) Median 25-75% Median Median Median Danmark (1) 19 (11-30) Hovedstaden (1) 26 (15-34) Sjælland (0) 14 (7-24) Syddanmark (2) 17 (10-29) Midtjylland (1) 21 (13-32) Nordjylland (2) 14 (7-21) Hovedstaden (1) 26 (15-34) Herlev (0) 27 (15-34) Rigshospitalet (1) 25 (15-34) Sjælland (0) 14 (7-24) Næstved Roskilde (0) 14 (7-24) Syddanmark (2) 17 (10-29) Esbjerg 22 0 (0) 14 (9-53) Odense (0) 15 (9-27) Vejle 38 3 (7) 23 (15-34) Midtjylland (1) 21 (13-32) Holstebro 37 0 (0) 14 (11-19) Viborg Århus (1) 22 (14-33) Nordjylland (2) 14 (7-21) Ålborg (2) 14 (7-21) Beregningsdefinition: Median af tidsrum i dage regnet fra diagnostisk prøvetagningsdato og til første behandlingsdato. Nævner er alle med behandling iværksat eller planlagt. Uoplyste er patienter, hvor det er uvist om behandling er iværksat/planlagt (n=8). Patienter uden behandling iværksat/planlagt (n=270) er ekskluderet. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 9 Tid fra diagnose til første behandling var 19 dage (median) på landsniveau i aktuelle år, hvilket er uændret i forhold til foregående år. Der er ingen signifikante forskelle mellem afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 9 Denne indikator adskiller sig væsentligt fra kræftpakkernes definition af behandlingstider, idet vi definerer dato for vævsprøvetagningen som starttidspunkt, hvilket ofte foregår på andre afdelinger, forud for henvisningen. Dette kan give anledning til fejlfortolkninger. Tallene dækker over en betydelig variation, således at aggressive lymfomer har en gennemsnitlig tid på 15 dage, mens lymfomtyper med forventelig behandlingsfri observation har længere tid. Nogle af patienterne kan allerede være startet en aktiv behandling mod sygdommen, idet prednison, som ikke sjældent gives her, definitorisk ikke betragtes som behandling. 22\n23 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 9 Indikator 9 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator % 23\n24 Indikator 11. Patienter inkluderet i klinisk behandlingsprotokol Andel patienter, som er inkluderet i klinisk behandlingsprotokol. 11 LYFO: i behandlingsprotokol Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 79 / (0) 6,5 (5,2-8,0) 6,0 7,9 7,8 Hovedstaden 24 / (0) 5,8 (3,7-8,5) 2,9 9,0 8,8 Sjælland 12 / (0) 5,7 (3,0-9,7) 9,6 5,8 2,6 Syddanmark 19 / (0) 8,1 (5-12) 9,3 7,3 6,5 Midtjylland 19 / (0) 8,3 (5-13) 6,1 11,2 11,5 Nordjylland 5 / (0) 3,9 (1,3-9,0) 2,2 1,6 5,9 Hovedstaden 24 / (0) 5,8 (3,7-8,5) 2,9 9,0 8,8 Herlev 2 / (0) 0,9 (0,1-3,3) 2,1 5,5 3,4 Rigshospitalet 22 / (0) 11,1 (7-16) 3,7 12,0 13,3 Sjælland 12 / (0) 5,7 (3,0-9,7) 9,6 5,8 2,6 Næstved 0,0 2,0 Roskilde 12 / (0) 5,7 (3,0-9,7) 9,6 8,9 3,1 Syddanmark 19 / (0) 8,1 (5-12) 9,3 7,3 6,5 Esbjerg 0 / 31 0 (0) 0,0 (0-11) 0,0 0,0 0,0 Odense 18 / (0) 11,8 (7-18) 14,5 8,1 6,9 Vejle 1 / 53 0 (0) 1,9 (0-10) 0,0 9,4 8,8 Midtjylland 19 / (0) 8,3 (5-13) 6,1 11,2 11,5 Holstebro 1 / 51 0 (0) 2,0 (0-10) 0,0 8,6 8,6 Viborg 0,0 4,0 8,8 Århus 18 / (0) 10,2 (6-16) 8,6 12,7 12,8 Nordjylland 5 / (0) 3,9 (1,3-9,0) 2,2 1,6 5,9 Ålborg 5 / (0) 3,9 (1,3-9,0) 2,2 1,6 5,9 Beregningsdefinition: Tæller er patienter indgået i behandlingsprotokol på et af tre indberetningsskemaer. Nævner er patienter som indgår og ikke indgår i protokol på et af de tre skemaer. Uoplyst er uvist om patienten indgik i protokol (uoplyst på alle tre skemaer, n=1). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 11 Andelen af patienter, der indgik i behandlingsprotokol var på landsplan 6,5 % i aktuelle år, med forskelle mellem de enkelte afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 11 Andel af patienter, som inkluderes i klinisk behandlingsprotokol, har været let faldende de senere år og er i udtalt grad afhængig af udbuddet af protokoller, især fra medicinalindustrien. Andelen af kliniske protokoller, som er initieret af læger har været faldende gennem databasens levetid. Den største inklusionsrate sker på centerafdelinger, som ofte har det største udbud af kliniske protokoller. Det er en forudsætning for at kunne gennemføre protokoller, at sygehuset stiller faciliteter og personale til rådighed herfor, hvilket kun sker i begrænset omfang. Investigator initierede protokoller iværksættes i dag sjældent, idet personale ressourcer og økonomi sjældent er til stede. 24\n25 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 11 Indikator 11 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland % Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg Indikator % 25\n26 Indikator 12. Andel patienter med sikker prognostisk index Andel patienter, hvor alle faktorer der indgår i beregning af prognostisk indeks foreligger. 12 LYFO: prognostisk indeks Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 1118 / (0) 94 (92-95) Hovedstaden 378 / (0) 94 (91-96) Sjælland 205 / (0) 97 (93-99) Syddanmark 216 / (0) 93 (89-96) Midtjylland 216 / (0) 98 (95-100) Nordjylland 103 / (0) 84 (76-90) Hovedstaden 378 / (0) 94 (91-96) Herlev 186 / (0) 90 (85-94) Rigshospitalet 192 / (0) 97 (94-99) Sjælland 205 / (0) 97 (93-99) Næstved Roskilde 205 / (0) 97 (93-99) Syddanmark 216 / (0) 93 (89-96) Esbjerg 26 / 31 0 (0) 84 (66-95) Odense 140 / (0) 95 (90-98) Vejle 50 / 53 0 (0) 94 (84-99) Midtjylland 216 / (0) 98 (95-100) Holstebro 47 / 47 0 (0) 100 (92-100) Viborg Århus 169 / (0) 98 (94-99) Nordjylland 103 / (0) 84 (76-90) Ålborg 103 / (0) 84 (76-90) Beregningsdefinition: Tæller er Non-Hodgkin Lymfom patienter (undtagen Follikulært Lymfom) med IPI, Follikulært Lymfom patienter med FLIPI, og Hodgkin Lymfom patienter med IPS tilgængelig. Nævner er alle patienter, der indgår i de enkelte undergrupper af patienter. Uspecificeret lymfom type er ekskluderet (n=28). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 12 Andelen af patienter med sikker prognostisk index registreret er for aktuelle år 94 % på landsplan. På de enkelte afdelinger varierer andelen fra %. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 12 Det er tilfredsstillende at 94 % af patienterne har gennemført den prøvetagning, som er nødvendig for at kunne risikovurdere patienterne, og det inkluderer de 3% af patienter, som ikke modtager nogen form for behandling. For en enkelt afdelings vedkommende synes den lidt laver værdi at skyldes indtastningsforhold og ikke manglende prøvetagning. 26\n27 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 12 Indikator 12 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator % 27\n28 Kronisk lymfatisk leukæmi (CLL) Indikator 1a. Dækningsgrad Andel af registrerede tilfælde af kronisk lymfatisk leukæmi i databasen ud af alle registreringer i databasen og i Landspatient i perioden a CLL: dækningsgrad Aktuelle år Tidligere år Std. 90% Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark ja 443 / (0) 94 (92-96) Hovedstaden ja 147 / (0) 99 (95-100) Sjælland ja 96 / 97 0 (0) 99 (94-100) Syddanmark ja* 83 / 94 0 (0) 88 (80-94) Midtjylland ja 78 / 80 0 (0) 98 (91-100) Nordjylland nej 39 / 49 0 (0) 80 (66-90) Hovedstaden ja 147 / (0) 99 (95-100) Herlev ja 93 / 94 0 (0) 99 (94-100) Rigshospitalet ja 54 / 55 0 (0) 98 (90-100) Sjælland ja 96 / 97 0 (0) 99 (94-100) Næstved 0 / 0 0 (0) Roskilde ja 96 / 97 0 (0) 99 (94-100) Syddanmark ja* 83 / 94 0 (0) 88 (80-94) Esbjerg ja 19 / 19 0 (0) 100 (82-100) Odense ja* 40 / 48 0 (0) 83 (70-93) Vejle ja* 24 / 27 0 (0) 89 (71-98) Midtjylland ja 78 / 80 0 (0) 98 (91-100) Holstebro ja 19 / 19 0 (0) 100 (82-100) Viborg 0 / 0 0 (0) Århus ja 59 / 61 0 (0) 97 (89-100) Nordjylland nej 39 / 49 0 (0) 80 (66-90) Ålborg nej 39 / 49 0 (0) 80 (66-90) Beregningsdefinition: Tæller er patienter registreret i databasen med diagnosen. Nævner er alle registreret med diagnosen i databasen samt i LPR. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 1a Populationen består af patienter registreret i databasen i opgørelsesperioden I alt 443 patienter indgår i aktuelle år (2013). Dækningsgraden er i aktuelle år 94 % og ligger over standarden for kliniske kvalitetsdatabaser. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 1a Dækningsgraden er samlet set tilfredsstillende. I lighed med tidligere år ses at dækningsgraderne stiger, således er dækningsgraden i 2012 steget fra 95% til 98% i forhold til sidste årsrapport. 28\n29 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 1a 29\n30 Indikator 1b. Datakomplethed Datakomplethed opgjort ved andelen af patienter med indleveret behandlingsskema ud af alle patienter, som har iværksat eller planlagt behandling det pågældende år. 51b CLL: datakomplethed Aktuelle år Tidligere år Std. 80% Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark nej 24 / 37 2 (5) 65 (47-80) Hovedstaden nej 2 / 6 1 (14) 33 (4-78) Sjælland ja* 7 / 9 0 (0) 78 (40-97) Syddanmark ja* 5 / 9 0 (0) 56 (21-86) Midtjylland ja 9 / 11 1 (8) 82 (48-98) Nordjylland ja* 1 / 2 0 (0) 50 (1-99) Hovedstaden nej 2 / 6 1 (14) 33 (4-78) Herlev nej 1 / 5 0 (0) 20 (1-72) Rigshospitalet ja 1 / 1 1 (50) 100 (3-100) Sjælland ja* 7 / 9 0 (0) 78 (40-97) Næstved Roskilde ja* 7 / 9 0 (0) 78 (40-97) Syddanmark ja* 5 / 9 0 (0) 56 (21-86) Esbjerg ja 2 / 2 0 (0) 100 (16-100) Odense ja* 3 / 5 0 (0) 60 (15-95) Vejle ja* 0 / 2 0 (0) 0 (0-84) Midtjylland ja 9 / 11 1 (8) 82 (48-98) Holstebro ja 4 / 4 0 (0) 100 (40-100) Viborg Århus ja* 5 / 7 1 (13) 71 (29-96) Nordjylland ja* 1 / 2 0 (0) 50 (1-99) Ålborg ja* 1 / 2 0 (0) 50 (1-99) Beregningsdefinitioner: Tæller er patienter med indleveret behandlingsskema. Nævner er patienter registreret i databasen med iværksat eller planlagt behandling. Uoplyst er uvist om behandling er iværksat/planlagt (n=2). Patienter uden iværksat/planlagt behandling er ekskluderet (n=404). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 1b Datakompletheden er i aktuelle år (2013) 65 % på landsplan, hvilket er under den fastsatte standard. Afdelingernes datakomplethed er varierende for aktuelle år, men ligger for de fleste afdelinger pænt højt for de foregående år. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 1b Langt hovedparten af CLL patienter observeres uden behandling. Dermed er der tale om en ret lille gruppe, hvor de få manglende patienter kan medføre, at standarden ikke opfyldes. På sigt er dækningsgraden tilfredsstillende. 30\n31 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 1b 31\n32 Indikator 2. Mortalitet inden for 30 dage Andel patienter med behandling iværksat eller planlagt, som dør inden for 30 dage efter diagnosedato. 52 CLL: mortalitet 30 dage Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 1 / 37 2 (5) 2,7 (0-14) 0,0 2,2 0,0 Hovedstaden 0 / 6 1 (14) 0,0 (0-46) 0,0 12,5 0,0 Sjælland 0 / 9 0 (0) 0,0 (0-34) 0,0 0,0 0,0 Syddanmark 0 / 9 0 (0) 0,0 (0-34) 0,0 0,0 0,0 Midtjylland 1 / 11 1 (8) 9,1 (0-41) 0,0 0,0 0,0 Nordjylland 0 / 2 0 (0) 0,0 (0-84) 0,0 0,0 0,0 Hovedstaden 0 / 6 1 (14) 0,0 (0-46) 0,0 12,5 0,0 Herlev 0 / 5 0 (0) 0,0 (0-52) 0,0 50,0 0,0 Rigshospitalet 0 / 1 1 (50) 0,0 (0-98) 0,0 0,0 0,0 Sjælland 0 / 9 0 (0) 0,0 (0-34) 0,0 0,0 0,0 Næstved 0,0 0,0 Roskilde 0 / 9 0 (0) 0,0 (0-34) 0,0 0,0 0,0 Syddanmark 0 / 9 0 (0) 0,0 (0-34) 0,0 0,0 0,0 Esbjerg 0 / 2 0 (0) 0,0 (0-84) 0,0 0,0 0,0 Odense 0 / 5 0 (0) 0,0 (0-52) 0,0 0,0 0,0 Vejle 0 / 2 0 (0) 0,0 (0-84) 0,0 0,0 0,0 Midtjylland 1 / 11 1 (8) 9,1 (0-41) 0,0 0,0 0,0 Holstebro 0 / 4 0 (0) 0,0 (0-60) 0,0 0,0 0,0 Viborg 0,0 0,0 0,0 Århus 1 / 7 1 (13) 14,3 (0-58) 0,0 0,0 0,0 Nordjylland 0 / 2 0 (0) 0,0 (0-84) 0,0 0,0 0,0 Ålborg 0 / 2 0 (0) 0,0 (0-84) 0,0 0,0 0,0 Beregningsdefinition: Tæller er registreret død inden for 30 dage efter dato for diagnostisk prøvetagning. Nævner er alle med registret behandling iværksat/planlagt. Uoplyst er uvist om behandling iværksat/planlagt (n=2). Patienter uden behandling iværksat/planlagt er ekskluderet (n=404). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 2 Andelen af patienter, der dør indenfor 30 dage er 2,7 % på landsplan for aktuelle år, uden signifikant ændring over tid. Der ses ingen signifikante forskelle mellem afdelinger. Andelene er baseret på lave absolutte antal. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 2 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator dages mortaliteten er i lighed med tidligere år lav. Et enkelt dødsfald medfører, på grund af de beskedne antal behandlede patienter, en markant indflydelse på den enkelte afdelings værdi. 32\n33 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 2 Indikator 52 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator % 33\n34 Indikator 3. Mortalitet inden for 180 dage Andel patienter med behandling iværksat eller planlagt, som dør inden for 30 dage efter diagnosedato. 53 CLL: mortalitet 180 dage Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 5 / 37 2 (5) 14 (5-29) Hovedstaden 0 / 6 1 (14) 0 (0-46) Sjælland 2 / 9 0 (0) 22 (3-60) Syddanmark 2 / 9 0 (0) 22 (3-60) Midtjylland 1 / 11 1 (8) 9 (0-41) Nordjylland 0 / 2 0 (0) 0 (0-84) Hovedstaden 0 / 6 1 (14) 0 (0-46) Herlev 0 / 5 0 (0) 0 (0-52) Rigshospitalet 0 / 1 1 (50) 0 (0-98) Sjælland 2 / 9 0 (0) 22 (3-60) Næstved Roskilde 2 / 9 0 (0) 22 (3-60) Syddanmark 2 / 9 0 (0) 22 (3-60) Esbjerg 1 / 2 0 (0) 50 (1-99) Odense 1 / 5 0 (0) 20 (1-72) Vejle 0 / 2 0 (0) 0 (0-84) Midtjylland 1 / 11 1 (8) 9 (0-41) Holstebro 0 / 4 0 (0) 0 (0-60) Viborg Århus 1 / 7 1 (13) 14 (0-58) Nordjylland 0 / 2 0 (0) 0 (0-84) Ålborg 0 / 2 0 (0) 0 (0-84) Beregningsdefinitioner: Tæller er registreret død inden for 180 dage efter dato for diagnostisk prøvetagning. Nævner er alle med registret behandling iværksat/planlagt. Uoplyst er uvist om behandling iværksat/planlagt (n=2). Patienter uden behandling iværksat/planlagt er ekskluderet (404). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 3 Andelen af patienter, der dør indenfor 180 dage er 14 % på landsplan for aktuelle år, uden signifikant ændring over tid. Der ses ingen signifikante forskelle mellem afdelinger. Andelene er baseret på lave absolutte antal. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 3 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator dages Mortaliteten synes højere i 2013 end tidligere år, men det er på baggrund af ganske få patienter, og variationen vil derfor kunne synes stor, på baggrund af 1-2 patienter. 34\n35 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 3 Indikator 53 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg % Indikator %. 35\n36 Indikator 6. 1-års overlevelse CLL: 1-års overlevelse Aktuelle periode Aktuelle periode Tidligere perioder Antal døde Antal i alt Survival %(95% CI) Survival % Survival % Danmark (92-96) Hovedstaden (92-97) Sjælland (91-98) Syddanmark (89-97) Midtjylland (92-99) Nordjylland (86-98) Hovedstaden (92-97) Herlev (90-98) Rigshospitalet (91-100) Sjælland (91-98) Næstved Roskilde (91-98) Syddanmark (89-97) Esbjerg (79-99) Odense (86-97) Vejle ( ) Midtjylland (92-99) Holstebro (92-100) Viborg (85-100) Århus (90-99) Nordjylland (86-98) Ålborg (86-98) Beregningsdefinition: Kaplan-Meier estimeret 1-års overlevelse (død af alle årsager). Antal angiver døde i løbet af opfølgningsperioden frem til 1 år efter diagnosedato. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 6 1-års overlevelsen er 94 % på landsplan for aktuelle periode (år ), uden forskelle over tid eller mellem de enkelte afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 6 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 7. Et års overlevelsen er høj og stabil gennem de senere år. Medianalderen for CLL patienterne er 70 år, hvorfor overlevelsen skal ses i forhold til dette. 36\n37 Indikator 7. 3-års overlevelse CLL: 3-års overlevelse. Aktuelle periode Aktuelle periode Tidligere periode Antal døde Antal i alt Survival %(95% CI) Survival % Danmark (80-85) 81 Hovedstaden (80-88) 83 Sjælland (80-87) 76 Syddanmark (76-86) 78 Midtjylland (78-89) 85 Nordjylland (72-88) 85 Hovedstaden (80-88) 83 Herlev (80-90) 85 Rigshospitalet (75-89) 80 Sjælland (80-87) 76 Næstved (66-88) 71 Roskilde (78-91) 81 Syddanmark (76-86) 78 Esbjerg (66-90) 64 Odense (74-86) 79 Vejle (76-94) 88 Midtjylland (78-89) 85 Holstebro (76-97) 79 Viborg (73-96) 79 Århus (75-89) 90 Nordjylland (72-88) 85 Ålborg (72-88) 85 Beregningsdefinition: Kaplan-Meier estimeret 3-års overlevelse (død af alle årsager). Antal angiver døde i løbet af opfølgningsperioden frem til 3 år efter diagnosedato. Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 7 3-års overlevelsen er 82 % på landsplan for aktuelle periode (år ), uden forskelle over tid eller mellem de enkelte afdelinger. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 7 Denne indikator skal ses i sammenhæng med indikator 6. Tre års overlevelsen på 82% er som forventet. 37\n38 Indikator 10. Udført gendiagnostisk specialundersøgelse (FISH) Andel patienter, som får udført gendiagnostisk specialundersøgelse (FISH) 60 CLL: gendiagnostisk specialus. Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 377 / (0) 85 (81-88) Hovedstaden 142 / (0) 97 (92-99) Sjælland 75 / 96 0 (0) 78 (69-86) Syddanmark 71 / 83 0 (0) 86 (76-92) Midtjylland 61 / 78 0 (0) 78 (67-87) Nordjylland 28 / 39 0 (0) 72 (55-85) Hovedstaden 142 / (0) 97 (92-99) Herlev 90 / 93 0 (0) 97 (91-99) Rigshospitalet 52 / 54 0 (0) 96 (87-100) Sjælland 75 / 96 0 (0) 78 (69-86) Næstved Roskilde 75 / 96 0 (0) 78 (69-86) Syddanmark 71 / 83 0 (0) 86 (76-92) Esbjerg 17 / 19 0 (0) 89 (67-99) Odense 40 / 40 0 (0) 100 (91-100) Vejle 14 / 24 0 (0) 58 (37-78) Midtjylland 61 / 78 0 (0) 78 (67-87) Holstebro 17 / 19 0 (0) 89 (67-99) Viborg Århus 44 / 59 0 (0) 75 (62-85) Nordjylland 28 / 39 0 (0) 72 (55-85) Ålborg 28 / 39 0 (0) 72 (55-85) Beregningsdefinition: Tæller er foretaget undersøgelse. Nævner er alle hvor der er registreret ja eller nej til foretaget undersøgelse. Uoplyst er uvist om undersøgelse er foretaget (n=0). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 10 Andelen af patienter, der får udført gendiagnostisk undersøgelse er for aktuelle år 85 %, uden signifikant ændring over tid. På afdelingsniveau varierer andelen fra 58 til 100 %. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 10 Der er en forskel i anvendelse af gendiagnostisk undersøgelse (FISH) de enkelte afdelinger imellem. De nationale retningslinjer anbefaler at denne undersøgelse gennemføres for alle patienter, hvorfor målet er at denne andel øges. 38\n39 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 10 Indikator 60 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland % Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Vejle Holstebro Århus Ålborg Indikator % 39\n40 Indikator 11. Patienter inkluderet i klinisk behandlingsprotokol Andel patienter, som er inkluderet i klinisk behandlingsprotokol. 61 CLL: i behandlingsprotokol Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 0 / (94) 0,0 (0-13) 0,0 10,9 13,3 Hovedstaden 0 / (98) 0,0 (0-71) 0,0 11,1 23,5 Sjælland 0 / 8 88 (92) 0,0 (0-37) 0,0 0,0 0,0 Syddanmark 0 / 5 78 (94) 0,0 (0-52) 0,0 18,2 21,1 Midtjylland 0 / 8 70 (90) 0,0 (0-37) 0,0 0,0 0,0 Nordjylland 0 / 2 37 (95) 0,0 (0-84) 0,0 37,5 28,6 Hovedstaden 0 / (98) 0,0 (0-71) 0,0 11,1 23,5 Herlev 0 / 1 92 (99) 0,0 (0-98) 0,0 0,0 14,3 Rigshospitalet 0 / 2 52 (96) 0,0 (0-84) 0,0 14,3 30,0 Sjælland 0 / 8 88 (92) 0,0 (0-37) 0,0 0,0 0,0 Næstved 0,0 0,0 Roskilde 0 / 8 88 (92) 0,0 (0-37) 0,0 0,0 0,0 Syddanmark 0 / 5 78 (94) 0,0 (0-52) 0,0 18,2 21,1 Esbjerg 0 / 2 17 (89) 0,0 (0-84) 0,0 0,0 0,0 Odense 0 / 3 37 (93) 0,0 (0-71) 0,0 16,7 0,0 Vejle 0 / 0 24(100) 0,0 33,3 57,1 Midtjylland 0 / 8 70 (90) 0,0 (0-37) 0,0 0,0 0,0 Holstebro 0 / 3 16 (84) 0,0 (0-71) 0,0 0,0 0,0 Viborg 0,0 0,0 0,0 Århus 0 / 5 54 (92) 0,0 (0-52) 0,0 0,0 0,0 Nordjylland 0 / 2 37 (95) 0,0 (0-84) 0,0 37,5 28,6 Ålborg 0 / 2 37 (95) 0,0 (0-84) 0,0 37,5 28,6 Beregningsdefinition: Tæller er patienter indgået i behandlingsprotokol. Nævner er patienter som indgår og ikke indgår i protokol på behandlingsskema. Uoplyst er uvist om patienten indgik i protokol (n=417). Patienter hvor behandlingsskema ikke er indleveret er ekskluderet (n=0). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 11 Andelen af patienter der indgik i protokol var i aktuelle år 0 %, hvilket er et fald i forhold til tidligere år. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 11 Der har i 2013 ikke været noget protokolleret behandlingstilbud til CLL patienter. Protokolinklusion for patienter, som har tilbagefald af CLL, registreres ikke i databasen, hvorfor tallet ikke nødvendigvis afspejler den reelle aktivitet på området. 40\n41 Kontroldiagrammer for regioner og afdelinger, indikator 11 Indikator 61 Danmark Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland % Indikator 61 Danmark Herlev Rigshospitalet Roskilde Esbjerg Odense Holstebro Århus Ålborg % 41\n42 Indikator 12. Andel patienter med risikovurdering Andel patienter, hvor der er foretaget risikovurdering. 62 CLL: risikovurdering Aktuelle år Tidligere år Std. Tæller/ Uoplyst opfyldt nævner (pct.) Andel 95% CI Andel Andel Andel Danmark 378 / (0) 85 (82-88) Hovedstaden 141 / (0) 96 (91-98) Sjælland 80 / 96 0 (0) 83 (74-90) Syddanmark 66 / 83 0 (0) 80 (69-88) Midtjylland 56 / 78 0 (0) 72 (60-81) Nordjylland 35 / 39 0 (0) 90 (76-97) Hovedstaden 141 / (0) 96 (91-98) Herlev 90 / 93 0 (0) 97 (91-99) Rigshospitalet 51 / 54 0 (0) 94 (85-99) Sjælland 80 / 96 0 (0) 83 (74-90) Næstved Roskilde 80 / 96 0 (0) 83 (74-90) Syddanmark 66 / 83 0 (0) 80 (69-88) Esbjerg 13 / 19 0 (0) 68 (43-87) Odense 39 / 40 0 (0) 98 (87-100) Vejle 14 / 24 0 (0) 58 (37-78) Midtjylland 56 / 78 0 (0) 72 (60-81) Holstebro 19 / 19 0 (0) 100 (82-100) Viborg Århus 37 / 59 0 (0) 63 (49-75) Nordjylland 35 / 39 0 (0) 90 (76-97) Ålborg 35 / 39 0 (0) 90 (76-97) Beregningsdefinition: Tæller er risiko vurderet høj eller lav. Nævner er risiko vurderet høj, lav eller risikovurdering ikke foretaget. Uoplyste er risiko ikke vurderet (n=0). Klinisk epidemiologiske kommentarer til indikator 12 Andel patienter, som fik foretaget risikovurdering er 85 % i aktuelle år, med nogen variation mellem afdelingerne, hvor mellem 58 og 100 % af patienterne har fået risikovurdering. Styregruppens faglige kommentarer til indikator 12 Risikovurdering er generelt foretaget, men i varierende grad. Udover FISH inkluderer risikovurdering mutationsstatus. 42\nStomidatabasen i Region Hovedstaden\nStomidatabasen i Årsrapport 22. januar 22 3. december 22 Kommenteret version 8. Indeværende rapport er udarbejdet i et samarbejde mellem databasens styregruppe, Kompetencecenter for Klinisk kvalitet og


Sex med danske kvinder massage privat københavn / Fræk kone\n31-03-2018 af Kronborg Jacob med Kommentarer Slået Fra på Sex med danske kvinder massage privat københavn\nExtra - - Extra - Ønske Opfyldt S e mere med amatør pigen Lærke fra Jylland på 28 år fra. You want quality Områder: Nordjylland Services: Escort Massage Brendah Mørk Chocolade Kvinde Brendah Mørk Chocolade Kolding privat og kører escort i Jylland Områder: Sønderjylland Fyn Services: Escort Massage hotte Profiler erotic selena. Service: Massage Område: Fyn Køn: Kvinde Alder: 36 år Træffes mandag. M Jeg giver dig alt det du ikke kan få andre steder\nog kan opfylde stort set alle fantasier. Ønske Opfyldt Jeg ønsker at se frække billeder med den danske skuespiller Judy Gringer. Ekstra - Ønske Opfyldt Ønsker at se private sexvideoer med amatør som nu er gået fra hinanden. Torsdag.24/1 i Hedensted på Toftegårdsvej 25 fra kl 10 til.\nHver tirsdag i Åbenrå på Flensborgvej 322 fra kl 10 til. Fra filmen kærlighed på film. En lækker video med den Tyske TV star Johanna Klum. Ekstra - Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil se film/billeder af tidligere stripper Terese Finger. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se sommer piger i små kjoler/mini skørts blive bollet. Bestil denne plads til din annonce Nyheder. Gerne brasilianske nøgne piger evt. Ekstra - Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se den private sex video med Kendra Wilkinson som eks'en har solgt på nettet Ønske Opfyldt Se nøgen/topløs billeder af skuespilleren Alanna Ubach fra bla. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se frække billeder med Malena Belafonte bla.\nMor hjælper" Ønske Opfyldt Ønsker at se Samantha Fox nøgen helst så man kan se hendes dejlige kusse. Ekstra - Ønske Opfyldt Se kærestepars private og hemmelige sexvideoer som er blevet stjålet! Områder: Services: Massage Sexy Sofia21 Kvinde Sexy sofia21 in the city of offer good sex welcome to visit me 30 minutes address: OLD viborgvej 28, 9620 aalestrup "viborg - hvam - Ålestrup I offer dansk and fransk Spanish Lux dansk super fransk message Områder: Nordjylland. Ekstra - - Ekstra - Ønske Opfyldt Kunne godt tænke mig at se mere med nøgen modellen Bibi som også har lavet porno. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se piger der bliver taget på patterne eller flasher, patterne på offentlige steder Ønske Opfyldt Hvad med et tema om unge piger/studerende som vil sælge sig selv? Januar Jeg er en 100 dansk catwalkmodelslank sexgudinde der vil forkæle dig med alt det blide og frække Jeg er 35 somre, berøringsvenlig, har faste naturlige velsiddende ungpige B skålsbryster, pikant mis, lange slanke ben og masser af kys og nærvær. Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt med Susan K, kendt fra Paradise hotel og nu fængslet for vold. Xtra Ønske Opfyldt Mit Ø nøgenfoto af svenske skuespillerinder også gerne sexvideoer.\nExtra - - Extra - Ønske Opfyldt Se webcam film som piger har optaget hemmeligt af en fyr de har scoret. Jeg er en 30årig fræk sekretær på afveje. (Medvirkenede: Ginger Lynn og Mark Davis) Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se nogen frække billeder med Joan Ørting og Katy Perry - Ekstra - - Ekstra - Ønske Opfyldt Se skuespillerinden Andrea Vang Jensens nøgenscene feks. Filmklip, se afslutningen Ønske Opfyldt Vil se nøgen foto af den danske skuespiller Helle Fagralid bla. Simone, Camilla, Barbara, Stine og Tez Ønske Opfyldt Se jetsetteren Sarah Zobel topløs på en strand hende som nu er sammen med Burhan G Ønske Opfyldt Kunne godt tænke mig at se nogle film og billeder med strandbabes og nudister nyde solen Ønske Opfyldt.