Hoved-værker – dialoger mellem Niels Macholm & Kristian Devantier - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nHoved-værker er en kunstnerisk dialogudstilling på tværs af to generationer. Det er et frugtbart samspil, hvor Niels Macholm (1915-1997) møder samtidskunstneren Kristian Devantier (f. 1971). I udstillingen bearbejder kunstnerne med hver deres kunstneriske udtryk finurlige og humoristiske skildringer af familie- og hverdagsliv.\nPå trods af at Niels Macholm var én af vores væsentligste repræsentanter for et frit og folkeligt billedsprog med klare referencer til popkunsten, er han blevet overset af sin eftertid. Med Hoved-værker giver Vandrehallen publikum mulighed for at genopdage Macholms kunstneriske bedrifter, der i dialogen med Kristian Devantiers stramme figurer og fabulerende universer fremstår i nyt lys.\nI udstillingen har Devantier aktivt arbejdet med dialog-konceptet for øje, idet han har kurateret værker fra sit bagkatalog, der spiller op mod Macholms arbejde. Samtidig har han produceret en række nye værker, hvor han med sit eget originale udtryk parafraserer Macholms tematiske verden. I denne dynamik opstår en interessant samtale, hvor kunstværkerne understøtter hinanden i en hyldest til hverdagen, humoren og de nære relationer. Som besøgende i udstillingen får man på en gang muligheden for at spejle sig i Devantiers underfundige hverdagsfortællinger og samtidig tage del i Macholms mere personlige familiefortælling.\nUdstillingen fremhæver Niels Macholms og Kristian Devantiers kunstneriske arbejde med livets små og store øjeblikke. I nogle værker bearbejder de ekstraordinære øjeblikke, mens andre værker rummer glæden ved det velkendte, mens andre igen fremelsker det fantasifulde i små uanselige situationer. Det er netop udstillingens store kvalitet. Den genopfrisker vores blik på kendte situationer, og bekræfter os i betydningen af det nære.\nNiels Macholm, Kristian Devantier\n'Hoved-værker – dialoger mellem Niels Macholm & Kristian Devantier'


Events, teknologier og andet godt\nAtlas: ASP.NET-holdet og Scott Guthrie gør det igen...\nSelv om der stadig er flere måneder til den endelig lancering af .NET 2.0 er ScottGu og hans hold ved at være færdige med ASP.NET 2.0 - og er dermed i fuld gang med næste generation af ASP.NET og relaterede web-teknologier. Og første skridt af denne har...\nÅrets talere, Mød Microsoft\nSom nogle af jer måske ved slutter Microsofts finansår den 1. juli. Det betyder, at der er lidt knald på i juni for at gøre ting færdige, men også at vi kigger lidt bagud for at se, hvordan året er gået. Og en af de ting, der har fyldt meget i år, er...\nOutlook med i VSTO 2005!!\nSå blev det endelig offentligt - med Visual Studio Tools for Office 2005 (VSTO 2005) får vi Outlook-support! Hold da op hvor jeg glæder mig til at udvide og tweake min Outlook med .NET! Læs mere her . Når man bruger så megen tid i et program, som jeg...


Fremtidens byggeri handler om samarbejde! By- & byggeudvikling\nDen 30. november 2017 satte DI Byg – i samarbejde med byggeriets øvrige organisationer – fokus på fremtidens byggeri i forbindelse med en konference på Christiansborg. Ikke helt overraskende var der meget fokus på nye teknologier og digitalisering.\nTransport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen var blandt oplægsholderne og understregede, at digitalisering er et instrument til at forbedre produktiviteten i branchen. Ministeren har derfor taget initiativ til udarbejdelsen af en ny digital strategi rettet mod bygherre såvel som branchen.\nI arbejdet med den digitale strategi er det vigtigt at forholde sig til spørgsmålet om, hvordan man vil digitalisere sig selv? Hvordan vil man høste værdien af den øgede mængde data? Man skal undgå at stille krav til branchen, som efterfølgende risikerer at blive uden værdi, når de rammer den offentlige bygherre. F.eks. når man ikke er i stand til at håndtere en digital aflevering eller modtage et projekt i digitale 3D-modeller frem for fysiske tegninger.\nDerfor ser DI Byg frem til at deltage med konstruktive input, når ministeren indkalder byggeriets organisationer til arbejdet med den nye digitale strategi her i det nye år.\nHvis vi skal omfavne fremtiden, skal vi kunne se indad. Det gælder uanset om man er bygherre, entreprenør eller materialeproducent. Hvorfor ikke stille spørgsmålet: Hvad kan jeg gøre for at spille de andre stærke – og dermed også mig selv?\nDen teknologiske udvikling og de nye digitale muligheder er med til at skabe en ny platform for samarbejde i byggeriet. DI Byg ser ikke de nye teknologiske muligheder som et mål i sig selv, men derimod som et middel til at tage et opgør med siloerne i byggeriet – og ikke mindst den eksisterende kultur, som er præget af mistillid, budgetoverskridelser, forsinkelser og fejl.\nDer foreligger et enormt potentiale til forbedringer, hvis byggeriet i højere grad fokuserer på at styrke produktiviteten gennem øget industrialisering og digitalisering. Men det forudsætter, at vi målrettet arbejder på at optimere samarbejdsprocesserne mellem byggeriets aktører. Det forudsætter, at vi i højere grad spørger, hvad vi hver især kan gøre bedre.\nPolitikerne kan stille krav og udarbejde regulering, der understøtter nye teknologier og samarbejdsformer. Bygherren kan efterspørge og anvende de nye digitale løsninger og samarbejdsmodeller. Endelig kan vi alle være med til at øge investeringerne og anvendelsen af IT i byggeriet, som i dag halter gevaldigt efter industrien.\nVi kan med andre ord alle gøre noget. Hvis vi starter med os selv, kan vi i fællesskab være med til at gøre byggeriet stærkere gennem samarbejde. Det er uden tvivl en god forretning for alle!\nElly Kjems Hove, branchedirektør i DI Byg


2018 - studie82.dk\nHvis du har set fjernsyn, så er du sikkert også stødt på et hav af tv-reklamer for diverse lån. Her bliver ofte nævnt lånetyper som kviklån, mikrolån, hurtig lån og SMS lån. Som forbruger og låntager kan det godt være forvirrende at finde rundt i de mange forskellige lånemuligheder. Her i artiklen kommer vi ind […]\nMulighed for at låne penge er vigtigt i dagens økonomi. Forskellige långivere tilbyder lav rente usikrede personlige lån beløb fra $500 til $50.000. For mennesker, der forsøger at etablere en kredithistorie eller opgradere en dårlig kredithistorie, kan online payday lån foreninger hjælpe. Der er online långivere og kreditorer, som har optrappet til pladen at service-lån […]\nHvis du er en af dem, der ønsker frihed fra gæld, kreditkort gæld nødhjælp tilskud er den perfekte løsning for dig. Også, fordi disse personer ikke har et kredit-fil, de finder det vanskeligt at få et lån fra finansielle institutioner. Vi er store fans af alle ting online her på PiggyBank, det er derfor vi […]


Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K – Se vigtig info\nHolbergsgade 22, st. th\n36,28 mio. kr.\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K\nLejligheden på Holbergsgade 22, st. th i København K er opført i 1898 og indeholder 3 værelser, et køkken og fordelt på 114 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen Andelsboligforeningen A/B Holbergs.\nLuftfoto af Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6784°N, 12.5902°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er opført i 1898 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K.\nLejligheden på Holbergsgade 22, st. th har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nLejligheden på Holbergsgade 22, st. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (57.3%).\nLejligheden på Holbergsgade 22, st. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (78.1%), Maling (76.8%), Isolering (51.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 401-Øster Kvarter, København, der hører til Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K.\nDer er trafikstøj på adressen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K.\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nHolbergsgade 22, st. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Holbergsgade 22, st. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Holbergsgade 22, st. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K ligger i en højde på 2.7 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 270 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\n✓BBR materialer og installationer for Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\n✓BBR arealer for Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K (Bygning nr. 1)\n!Noter til Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Holbergsgade 22, st. th har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Holbergsgade 22, st. th (byggeår: 1898) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Holbergsgade 22, st. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Holbergsgade 22, st. th er endda i den specielle situation at 6 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nHolbergsgade 22, st. th, 1057 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K\nBeboerne i området omkring Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nHolbergsgade 22, st. th hører til afstemningsområdet 3. Øst hvor der er 11.722 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Holbergsgade 22, st. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nHolbergsgade 22, st. th hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Holbergsgade 22, st. th\nDer er god 4G mobildækning på Holbergsgade 22, st. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Holbergsgade 22, st. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Holbergsgade 22, st. th\nInternet og Mobildækning Holbergsgade 22, st. th, København K\nAnbefalet bredbånd på Holbergsgade 22, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Yousee 150/30 Mbit/s (Telefonstik) » på Holbergsgade 22, st. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Holbergsgade 22, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Holbergsgade 22, st. th.\nJordarten under Holbergsgade 22, st. th, 1057 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Holbergsgade 22, st. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Holbergsgade 22, st. th.\nHvor langt er der fra Holbergsgade 22, st. th


Med Speedy til Mechlenburg Vorpommern\nDet bliver den første tur i nyindkøbte Speedy, en 3,5 tons tung og 7 meter lang Eifelland med 6 sovepladser, solceller, dybfryser, bageovn m.m. Vognen blev købt hos Neergaard Camping i Hedehusene. Jeg skulle egentlig bare have haft en vaskebørste, men kom i stedet hjem med en autocamper. Impulskøb !\nKøbenhavn - Burg\nVi samlede vores gode venner, Tom og Bodil, op på Albertslund Station ved 17.30-tiden, og de kiggede godt nok lidt, da det nu var en ny og forstørret Speedy, som de skulle med på tur i.\nDet gik rask sydpå mod Rødby, hvor vi kom med en færge kl. 19.45. Vi havde regnet med at handle drikkevarer i BorderShoppen i Puttgarten, men undervejs opdagede vi, at butikke lukkede kl. 20.00, så vi købte hurtigt en ramme øl og en ramme Cola på færgen, så vi havde til det første af turen.\nVi gad ikke køre så langt den første dag, så vi drejede af midt på Fehmarn og kørte gennem Burg til Burgstaaken, der er Burgs havn. Har har vi tidligere overnattet, og vidste derfor, at der var en autocamperplads. Her lavede vi aftensmad, hyggede og krøb til køjs ved midnatstid\nBurg - Schwerin\nVi stod op ved 8-tiden varmede morgenboller i ovnen og spiste morgenmad. På havnen stod bl.a. en bod med grøntsager, hvor Tom og Bodil købte hvide asparges.\nVi kørte fra havnen, ned over Fehmarnbrücke, ind på motorvejen og rundede Lübeck, hvor vi forlod motorvejen og satte kursen mod Ratzeburg. Vi missede imidlertid en afkørsel, men da vi kun var 8 km fra Mölln, besluttede vi os for at kigge på denne by først.\nByen nævnes første gang i 1188 og i begyndelsen af 1200-tallet fik den købstadsrettigheder. Byen fik sin velstand grundet beliggenheden på "den gamle saltvej" fra Lüneburg til Lübeck, hvor man transporterede salt til sildefiskeriet i Østersøen. I 1398 indviede man Tysklands første gravede kanal, Stecknitz-Delvenau-kanal, der forbandt Lauenburg med Lübeck. En distance på næsten 100 km.\nVi fandt en P-plads bag hovedgaden, fandt paraplyerne frem og begav os på opdagelse i byen. Som noget af det første stødte vi på Mühlenstrasse 9, hvor der kort efter genforeningen boede to tyrkiske familer. Den 23. november 1992 blev der kastet molotowcocktails mod huset, og ilden bredte sig hurtigt og Yeliz Yilmas på 10 år og Aise Yilmas på kun 4 år omkom. Også deres bedstemor Bahide Arslan på 51 år døde i flammerne. Den 8. december 1993 blev en 19-årig mand idømt 10 års fængsel og en 25-årig mand fik livsvarigt fængsel for ildspåsættelsen. De tilhørte begge en nynazistisk gruppe.\nVi fortsatte mod byens rådhus, der er bygget i 1373 af munkesten og falder godt i med naboen, Sct. Nicolaikirke fra 1200-tallet. Det hele placeret ved et lille torv med pæne bindingsværkshuse. På pladsen er der rejst et mindesmærke for Till Eulenspiegel, der døde i 1350. Till var hofnar, født omkring 1300 og af stort vid. Han fortalte mange historier, og allerede i begyndelsen af 1500-tallet udkom en stor del af disse i bogform. Senere har Strauss skrevet et stykke musik til hans ære. Till er ikke så kendt i Danmark, men i Tyskland er han meget læst.\nEfter at have gået lidt rundt i byen, mente Tom, at det var tid til at han gav en Bier, så vi fandt tilbage til en kneipe i Mühlenstrasse, hvor vi fik nogle dejlige Weisbier og Dunkelbier, inden vi returnerede til Speedy og satte kursen tilbage mod Ratzeburg.\nByen Ratzeburgs gamle bydel ligger ualmindelig smukt på en ø omgivet af vand på alle sider og er forbundte til fastlandet med 3 dæmninger, hvoraf de 2 er med bilveje, mens den tredie er for fodgængere og cyklister.\nByen nævnes første gang som Raceburg i 1062, hvor Heinrich IV skænker Racesburg til Hertug Otto von Sachsen, og allerede 4 år senere grundlægges et kloster på St. Georgsberg.\nI lighed med naboen Mölln lå Ratzeburg også på Den gamle Saltvej, og fik dermed del i velstanden fra salttransporterne til Østersøkysten.\nSom en udløber af 30-årskrigen, hvor Christian IV ved den Westphalske fred tabte store landstykker i Tyskland, prøvede Christian V i 1693 med 12.000 mand at erobre byen og i løbet af få dage lå hele Ratzeburg, på nær 5 huse, i ruiner og aske, med ved de efterfølgende forhandlinger måtte den danske konge atter opgive området.\nNapoleonskrigene (1803 - 1809) voldte store skader på både bygninger og befolkning, mens 2. verdenskrig stort set skånede byen og da englænderne besatte den, forblev den uberørt, men der strømmede tusindvis af flygtninge til byen fra Ostpreußen og Pommern, og fra de udbombede byer Hamburg og Lübeck. Byen fordoblede indbyggerantallet fra ca. 6.000 til næsten 12.000. I dag bor der omkring 13.000 i byens centrum på øen.\nVi kørte lidt rundt i byen og fandt en P-plads meget tær på torvet. Det første vi gjorde var at indtage frokosten og så var det ellers ud i byen. Den var ikke så smuk en by som Mölln og vi troede faktisk, at den havde lidt under skader under 2. verdenskrig, men det er altså ikke tilfældet.\nVi gik gennembyen til Domkirken, der er bygget fra 1154 til1220 under Heinrich d. Löwen. Det er en romansk teglstenskirke med tre skibe og i koret står et meget flot fløjalter, samt et barokalter. Kirken er bygget sammen med det gamle kloster og nord for kirken er der en dejlig klostergård, hvor billedhuggeren Ernst Barlach (1870 - 1938) har lavet en skulptur, der hedder "Tigger på krykker". Barlach har også et museum lige ved siden af Domkirken. Ud over skulpturen i Ratzeburg har han også lavet udsmykning til kirkerne i Güstrow, Kile og Magdeburg. Barlach var ikke helt enig i Hitler's nationalsocialistisk politik, hvilket medførte, at en del af hans værker ikke blev fuldendt, en del ekisterende værker blev fjernet eller ødelagt efter Hitler's magtovertagelse i 1932, og i 1937 fik han forbud mod at udstille. Men heldigvis overlede en del af hans spændende værker, så vi atter kan nye dem.\nEfter at have set på domkirken returnerede vi til torvet for at kigge nærmere på bykirken, den reformerte St. Petri, ligger ved torvet. Det er en klassisistisk tværskibskirke oprindelig bygget i 1200-tallet, men total ombygget i 1700-tallet.\nEfter at have kigget Ratzeburg færdig satte vi kursen mod Schwerin, hvor vi havde udset os Campingplads Süduferperle, der ligger på Forststrasse 19 i bydelen Raben Steinfeld, som målet for dagens etape.\nVi havde lidt problemer med at finde pladsen, der ligger ca. 7-8 km øst for Schwerin, men det skyldes nok også, at der var vejarbejde i området. Det var en smuk plads lige ned til Schweriner See. Vi fik tildelt en plads, hvor "hækken" på Speedy nærmest hang ud over søen. Sikken en udsigt. Vi spiste aftensmad og gik en lille tur på pladsen, hvor der var mange fastliggere.\nSchwerin - Grabow\nEfter morgenmaden kørte vi ind til Schwerin, der er landsdelshovedstad for Mecklenburg Vorpommern. Byen regnes for at være en af de smukkeste byer i Tyskland og er præget af mange af arkitekten Georg Adolph Demmlers værker. Demmler levede fra 1804-86 og blev ansat som Hofbaumeister i Schwerin og udførte planerne til en meget stor del offentlige og herskabelige bygninger i Schwerin, hvoraf kan nævnes Statskanceliet for Mecklenburg Vorpommern, Arsenalet, hvor det lokale indenrigsministerium holder til i dag, og Marstall (oprindeligt en bygning til heste, vogne og kuske), der i dag bl.a. huser Teknisk Museum. Også Teatret var han arkitekt for, men det brændte imidlertid i 1882. Endvidere stod han i 1845 for en større ombygning af Schwerin-slot.\nVi fik efter nogen tids køren rundt fundet en P-plads til Speedy. Nu kan man godt mærke, at den er noget længere end den gamle Speedy, for det er ikke overalt man sådan lige klemmer sig ind. Vi startede med en tur i byens centrum og sluttede af med perlen, nemlig slottet, der er opført i Neorenaissance stil. Slottet ligger på en af de de små øer, der ligger i en af de syv søer, der omgiver byen. Det huser i dag Landdagen, men var frem til 1918 residens for Storhertugerne af Mecklenburg. Endvidere befinder der sig et museum i slottet.\nSlottets første omtale stammer nok helt tilbage fra 973, hvor en jødisk købmand, Ibrahim Ibn Jacub, fra det dengang arabiske Andalusien skriver om en ø-borg i en ferskvandssø i det slaviske område. Dette er snadsynligvis den grænseborg, som folkeslaget Obodritterne, havde på slotsøen. Udgravninger i 1987 synes at bekræfte dette.\nDesværre var der rigtig mange, der ville besøge slottet samtidig med os, så vi droppede en indvendig rundtur til fordel for en udvendig tur i haven. Det viste sig at være en fantastik dejlig have, med bl.a. et orangeri og kunstige klipper med grotter.\nVi tilbragte en del tid omkring slottet inden vi begav os tilbage til bilen for at køre til Ludwigslust.\nLudvigslust er en ret ny by, hvis opståen hænger sammen med slottet. Der lå dog en større gård med navnet Klenow på stedet, men i 1724 besluttede hertug Christian Ludwig d. II af Mecklenburg-Schwerin at der skulle bygges et enkelt jagtslot på stedet og en af hans efterfølgere, Hertug Fredrich den Fromme, gav i 1756 slottet og de tilhørende bygninger navnet LUDWIGSLUST. I 1763 flyttede Hertug Friedrich sin residens til slottet, som i perioden 1772 til 1776 gennemgik en stor ombygning, så det kunne leve op til navnet Residensslot for de mecklenburgerske hertuger.\nI 1837 flyttede Hertug Paul Friedrich residensen tilbage til Schwerin, men da var den omkringliggende by vokset så stor, at den i 1844 fik jernbaneforbindelse med tilhørende banegård og i 1876 fik byen købstadsrettigheder.\nVi aflagde slottet et besøg og særlig seværdig var Festsalen, Den gyldne Sal, der er udsmykket med forgyldt papmaché, hvilket skyldtes, at der var etableret en hertugelig papmachéfabrik i den omkringvoksende by. Festsalen bliver i sommerperioden brugt til koncerter. Slottes rum giver i øvrigt et godt indtryk af hvorledes hertugerne levede i 1700 og 1800-tallet.\nI en lige akse, vest for slottet, opførte man i 1765-70 en monumental slotskirke, der i dag er byens kirke. Denne kirke er kendt for sit altermaleri, der med ca. 320 m2 dækker hele bagvæggen. Bag væggen er alteret placeret, men ganske usynligt, så det har voldt organisten problemer med at kommunikere med andet en lyden. Også i kirken er der anvendt masser af papmaché, så kunstfærdigt, at vi havde svært ved at se det. Midt i kirken står en granitblok under hvilken Hertug Friedrich den Fromme, kirkens grundlægger, hviler.\nEfter en længere rundtur i kirken og en snak med kirketjeneren forlod vi kirken med kurs mod de tilhørende klokketårne, der ligger i forbindelse med kirkegården. Tårnene er udformet som ægyptiske monolitter. På kirkegården har man iøvrigt begravet en del mennesker fra en udløber af koncentrationslejren Neuengammen. denne lejr lå ca. 2 km fra byen og blev befriet af amerikanske tropper den 2. maj 1945. På grund af lejren beliggenhed ved vejen til Wöbbelin blev den kaldt "KZ-Wöbbelin".\nPå vej tilbage passerede vi en planteskole, der lige skulle besøges, inden vi fortsatte mod aftenmålet, der var udset til at være den lille by Grabow, der skulle have en pæn Alte Stadtmitte. Byen nævnes i 1186 for første gang som den befæstigede borg Grabow, et grænsepunkt ved den lille flod Elde. Borgen tilhørte grevskabet Dannenberg og var underlagt bispedømmet i Ratzeburg. I 1252 grundlægger Greven af Dannenberg byen og i 1285 bliver kirken klar. I 1306 uddør Dannenberg-slægten og Heinrich von Mecklenburg tager Grabow i besiddelse for straks at forpagte den til Lützower-ridderne.\nSom så mange andre middelalderbyer brændte den først i 1499 og senere i 1725. Byens ældste hus overlevede dog den sidste brand, da huset på Steindamm 52 bærer årstallet 1702. Et andet vigtigt årstal for byen er 1770, hvor man anlægger et bryggeri.\nI 1898 udvider man havnen langs Elde og der bygges et langt granitbolværk, og det er her, der bl.a. nu er Stellplatz for autocampere. Vi fandt pladsen efter lidt køren rundt i byen, men Lone fastholdt, at vi ikke behøvede nogen Tom-Tom navigator. ØV.\nI 1973 bliver Albertslund Grabows venskabsby. Det er da pudsigt, når nu vi har boet i Albertslund i 13 år.\nVi parkerede langs kajen med udsigt til floden, hvor der lå 2 hollandske både, og så var det ellers tid til at gå på opdagelse. Der var rigtig mange pæne bindingsværkshuse, og vi fandt også en Kneipe ved siden af rådhuset, hvor Tom gav øl og vand, inden vi returnerede til Speedy.\nMens vi lavede mad på grillen, kom Det frivillige brandværn, der blev dannet i 1921, pludselig væltende med 4 biler og fuld udrykning. Heldigvis drejede det sig kun om en øvelse, hvor de trænede at komme ud og ind gennem vinduerne på et tårn, der var placeret ved havnen. Børnene røg ud af vognen og syntes det var meget spændende at se, hvorledes brandmændene arbejdede.\nGrabow - Wismar\nTom stod tidligt op og gik efter morgenbrød, og efter morgenmaden kørte vi fra Grabow ved 9.30-tiden med kurs mod Wismar. Vi havde dog besluttet at aflægge byen Parchim et besøg, da Lone havde fundet ud af, at der skulle være en smuk "alte Stadtmitte". Byen er grundlagt om en borg for mere end 800 år siden, og har siden spillet en fremherskende rolle indenfor kultur, videnskab og forvaltning i Mecklenburg. Byen har en historisk bykerne, en moderne lufthavn og en idyllisk havn ved en mølle, der ligger ned til floden Elde. Der er ikke tale om en by i dvale, men om en by i udvikling, med et stort industriområde og med 3 afkørsler fra Autobahn Hamburg - Berlin. Afkørselerne har numrene 14 til 16.\nVi parkerede ved havnen og begav os mod byen, hvor vi passerede en del af det gamle voldanlæg, der siden 1300-tallet har beskyttet byens mange bindingsværksbygninger, hvoraf mange stammer fra 1500- og 1600-tallet. Ved torvet Schuhmarkt, byens centrum, ligger byens byens gamle posthus, og at det er gammelt ses af navnet - kejserligt posthus - altså fra før 1918.\nI den anden ende af Schuhmarkt ligger byens rådhus, der oprindeligt var en gotisk murstensbygning fra 1300-tallet, men som blev ombygget kraftigt i fra 1817 til 1820. Efterfølgende blev bygningen restaureret fra 1993 til 1998.\nTæt på rådhuset besøgte vi St. Georgenkirche, der kan føres tilbage til 1289. Det er en murstenskirke med sokkel af store marksten. Indvendigt er der flere kunsthistoriske ting, bl.a. alteret, der kan dateres til 1421.\nVi slentrede gennem gågaden frem til St. Marienkirche, der ligeledes er en murstenskirke med stensokkel. Kirken blev indviet i 12 78 og er et eksempel på et bygningsværk fra perioden, hvor der skete et stilskifte fra senromansk arkitektur til tidlig gotik. En af kirkens mest værdifulde genstande er døbefonden, der stammer fra 1365. Vi kunne imidlertid ikke komme ind i kirken, da den var låst. Den trængte i øvrigt gevaldigt til en gennemgribende renovering.\nByen Parchim er partner i EU-Projekt "Europäische Route der Backsteingotik", et projekt med 36 deltagere fra 7 lande, hvilket vi fandt fuldt fortjent.\nVi forlod Parchim, kørte over Crivitz og Brüel mod Warin. Vi havde udset os sidstnævnte til at være det sted, hvor vi ville indtage vores frokost, da byen på kortet så ud til at ligge omgivet af flere søer. Vi fandt imidlertid ikke nogen P-plads, der kunne opfylde vores ønsker, hvorfor vi kørte videre mod Wismar.\nPludselig tonede et kirketårn frem mellem træerne. Vi var i Lübow, der vel nærmest er en forstad til Wismar. Kirken måtte undersøges, dog først efter indtagelse af den udsatte frokost. Vi kiggede ind i kirken, der betragtes som en "lillesøster" til St. Nicolai i Wismar. Der er tale om en senromansk landsbykirke, der kan dateres til omkring 1220 til 1230.\nLübow bliver nævnt første gang i 1192 og byggeriet af kirken hænger tæt sammen med borgen Mecklenburg, hvorfra venderfyrsten havde kristnet området. Kirken havde en tæt tilknytning til klostret Doberan. Den ældste del af kirken er det næsten kvadratiske alterrum med et for Mecklenburg sjældent apsis som korafslutning. Tre rundbuevinduer i apsis gik oprindeligt længere ned end de øvrige vinduer i kirken, så lyset blev koncentreret omkring alteret, men ved ombygninger i 1300- og 1400-tallet blev bl.a. disse vinduer muret til forneden. Kirken var oprindlig bygget som en treskibet basilika, men i forbindelse med ovennævnte ombygning, blev den omdannet til en enkeltskibet kirke mens tårnet er tilføjet noget senere. Kirken har indvendig et fladt træloft, mens koret er kuplet med krydsribbehvælv. Den nuværende indretning stammer overvejende fra barok-perioden. Kort før år 2000 blev facaderne renoveret og en planlagt restaurering af det indre er planlagt, men taget ser ud som om det trænger til en MEGET kærlig hånd i en fart.\nVi fortsatte mod Wismar, hvilket dog skete ad bagvejen, for man var i gang med t lave vejarbejde på hovedindfaldsvejen. Vi kom dog frem til byen og ville holde ind på den gamle havn. Her var der imidlertid et meget stort marked, så vi trak lidt længere ud på havnen, inden vi startede vores opdagelsestur.\nWismar er grundlagt i begyndelsen af 1200-tallet og var på et tidspunkt den næststørste Hansestad, der grundet sin beliggenhed hurtigt blev en blomstrende og rig handels-, håndværks- og havneby, som samarbejdede med Lübeck og Rostock om sikring af handelsvejene. Senere sluttede flere byer sig til dette fælleskab, og Hanseforbundet opstod. Man har bevaret gadenavnene fra dengang, f. eks. Krämerstrasse, Grobschmiedstrasse osv. efter de håndværk, der blev udført i dem. Gader og fortove er belagt med sten, som skibene har haft med som ballast.\nI forbindelse med fredsaftalen efter 30-årskrigen overtog svenskerne byen i 1648 og først i 1803 blev den givet tilbage til Mecklenburg Vorpommern, hvilket bliver fejret hvert år mellem den 7. og 13. november. Måske et mål for en efterårstur ?\nI dag er Wismar den næststørste havneby i Mecklenburg Vorpommern og der bor ca. 56.000 mennesker i byen, der er kendetegnet ved sin middelalderlige arkitektur, der ses særlig tydeligt i den gamle bykerne, hvor den enorme markedsplads vidner om tidligere tiders store handel. Også byens tre store katedraler viser, at der har været tale om en meget betydningsfuld Hansestad.\nEfter at have kigget på markedet på havnen gik vi gennem Wassertor, der er den sidste tilbageblevne af oprindeligt 5 porte. Inde i byen blev første stop St. Nicolai Kirke der blev påbegyndt i 1380 og er bygget af teglsten i gotisk stil. Kirkens tårn har været ikke mindre end 120 meter højt, altså højere end rårhustårnet i København, men under et uvejr i 1703 halverede stormen tårnet, der faldt ned og ødelagde store dele af kirkeskibet, som efterfølgende blev genopbygget i barokstil. Kirkeskibet er med sine 37 meters højde det højeste i denne del af Tyskland, og slår dermed de danske middelalderkirker med 10 meter.\nNæste stop blev et af byens ældste værtshuse, nemlig restaurant "Zum Weinberg" beliggende i Hinter den Rathaus 3, hvor Tom atter gav drinks, men glæden var kort og vi fortsatte til Marktplatz, der med sine 10.000 m2 er den største i Nordtyskland. På nordsiden af torvet ligger rådhuset, der efter at være styrtet sammen i 1807 blev genopbygget i klassisistisk stil fra 1817 til 1819. På torvet bærer det ældste borgerhus fra 1380 navnet "Alter Schwede". En fin restaurant for øvrigt ! Byens borgere havd3e brug for vand, hvilket kom far egne brønde, men fra ca. 1430 steg efterspørgselen og der kom vandbærere og vandvogne, der gik rundt og solgte vand. En storaftager var især bryggerierne, så i 1563 blev der etableret en træbrønd på tovet , hvorfra byens borgere blev forsynet med vand. denne vandforsyning blev suppleret med vand fra kilder udenfor byen, hvorfra vandet blev ledt i trærør. Træerne blev hentet på Gotland. I 1602 blev der så opført en "vandkunst" over brønden og vandet sprudlede lystigt fra figurerne Adam og Eva.\nSå slog vi et smut ned til gågaden, hvor der på hjørnet af Krämerstarsse og Ecke Lübsche Strasse ligger en flot jugendstilsbygning. På dette sted startede Rudolf Karstad en butik med blot en medarbejder. Det er senere blevet til Tysklands største varehuskæder.\nSå gik det videre til Marienkirche, hvor kun det 81 m høje tårn er tilbage. Kirken blev beskadiget under 2. verdenskrig, og da DDR sikkert ikke havde økonomisk mulighed for at genopbygge den, blev selve skibet bortsprængt i 1960. Tårnet overlevede vist blot fordi det også er et sømærke. Sprængningen foregik fra den 6. til den 26. august på trods af mange borgeres protester. Enkelte modige borgere fotograferede ødelæggelsen på trods af et statsligt forbud mod dette. Denne fotodokumetation er efterfølgende lagt på nettet under www.wismar-marien.de.\nVi fortsatte til Fürstenhof, der tidligere var residens for de mecklenburgerske hertuger. Vestfløjen, det såkaldte "Alte Haus", stammer fra 1512/13 og er opført i sengotisk stil, mens "Neue Haus" er opført i 1553/55 i italiensk renaissancestil. Efter svenskernes overtagelse af området var bygninger fra 1653 til 1802 hovedsæde for de svenske besiddelser i Nordtyskland, det såkaldte Tribunal.\nSå var det videre til den sidste af de 3 store kirker, nemlig St. Georgen kirken. Også denne kirke blev beskadiget under 2. verdenskrig og man er i 1990, efter "Die Wende", begyndt at renovere. Nicolai var som den første inde i kirken og kom bestyrtet ud og fortalte, at den var helt tom. Og ganske rigtigt. I øjeblikket er kirkerummet totalt ribbet for alt, hvilket dog gav et meget flot indtryk af kirkerummet.\nVi fortsatte ned forbi Heilig Geist Kirche fra 1300-tallet, der var en såkaldt Spitalkirche, hvor man passede og plejede ældre og syge. I forlængelse af kirken igger det såkaldte "Langhaus", hvor der var værelser til at installerede de syge.\nDet sidste bygningsværk vi kiggede på var "Das Zeughaus zu Wismar", der ligger som umiddelbar nabo til den gamle havn. Huset, der var ammunition- og våbenarsenal for svenske tropper stationeret i Wismar, er opført i 1701 og dette blev nødvendiggjort efter at den gamle bygning blev ødelagt af en krudteksplosion i 1699, hvilken også ødelagde store dele af byen. Den nye bygning blev tegnet af den svenske bygmester Erik Lahlberg, der forsynede bygningen med en fritspændende dækkonstruktion, hvorved der opstod kæmperum til opmagasinering af krigsmateriel.\nI 1993 begyndte man at restaurere bygningen og det svenske kongehus gav 80.000 kr. til genfremstilling af det svenske kongeskjold, der hænger over hovedindgangen. I dag anvendes bygningen til bibliotek.\nEfter vores tidligere besøg i f.eks. Stralsund, Greifswald og Rostock, er hovedindtrykket af Wismar, at den lever helt op til forannævnte byer, og at man overalt er i gang med at renovere og genopbygge. Utrolig mange af bygningerne er bevaringsværdige og vidner om forgangen storhedstid, mens der er sket ødelæggelse og slid og under krigen og den efterfølgende DDR-tid. Ind imellem står stadig en del faldefærdige og misligholdte huse, som øjensynligt ikke ejes af nogen.\nSå var det slut med byvandringen og vi returnerede tuil Speedy i håb om at kunne komme ind på Autocamperpladsen, da markedet nu var slut. Men nej, for nu skulle der være koncert med irsk musik. I stedet flyttede vi os så længere ud i det nye havneområde, hvor der i forvejen holdt et par autocampere. Der var ingen faciliteter, men vi er ikke afhængige af elektricitet længere, da vi har to dejlige solpaneler på taget, der sørger for, at akkumulatorerne altid er fuldt opladede.\nDet blev grill-mad og hygge, inde vi gik i seng.\nWismar - København\nTom stod atter tidligt op og gik efter morgenbrød, og efter morgenmaden satte vi kursen hjemad. Vi kørte over Lübeck og så nordpå mod Puttgarten. Undervejs var vi lige et smut inde for at se nærmere på Oldenburg in Holstein. Det blev imidlertid et kort ophold, for byen var ret uinteressant.\nInden ombordkørsel på Scanlines blev der købt vildt ind i BorderShoppen.\nVi satte Tom og Bodil af ved deres bopæl i København og var selv hjemme ved 18-tiden, efter at have kørt 903 km.\nVi havde en meget god tur, og den nye Speedy bestor jomfruturen til UG. Bageovnen var eminent til bl.a lune rundstykker, og inden turen havde jeg fået monteret et udvendigt gasstik, så grillen også kunne bringes i anvendelse. Kummefryseren under den bageste siddegruppe fungerede så godt, at vi et par gange havde aftensmadproblemer, da vi havde glemt at tage mad op til optøning.\nSelve bilen kører godt og langt mere lydløst end gamle Speedy, men jeg føler, at den er lidt sløvere på trods af en 2,8 liters motor, men der er selvfølgelig også 300 kg mere at slæbe.\nVores "gæster som bagest i vognen, ungerne i alkoven, mens Lone og jeg udnyttede midtersiddegruppen. Et udemærket arrangement, men når man sover i midten, så er der ikke plads til en stige til alkoven, hvilket var grunden til, at børnene sov deroppe. De kan nemt komme op og ned uden stigen.\nDet at køre rundt i det tidligere DDR, er en oplevelse, for den tidligere mangel på økonomiske midler til at foretage store saneringer i de gamle bykerner har betydet, at man ikke har fået nye store og smarte varehuse og butikker i beton. I stedet er de gamle bygninger blevet stående, man har repareret og lappet på dem, og nu er der så mulighed for at redde langt de fleste, så man får nogle helstøbte og flotte bykerner.


Innovation i landbrug i Kenya - Personlig historie | CARE\nStella Cherono er afhængig af giftige pesticider for at kunne dyrke sine afgrøder. Men hun frygter for sit helbred og glæder sig til at udskifte pesticiderne med naturlige bakterier.\nI Kenya ødelægger insekter småbøndernes landbrug og dermed deres chancer for at tjene penge. Det har de indtil nu løst ved at bruge giftige pesticider i landbruget. Stella Cherono er en af de bønder, som vil prøve en alternativ løsning. "Da jeg var syg forleden, kunne jeg ikke lade være med at tænke på, om det er de kemiske pesticider, som jeg sprøjter på mine planter, som har gjort mig syg," fortæller Stella Cherono på 43 år. Stella Cherono er bonde i Kaptagat i Kenya og lever af sine marker.\nBange for at blive syg af pesticider\nSmåbønderne i Kenya kan ikke se anden udvej end at købe kemiske pesticider, som både er dyre og kan være sundhedsskadelige. Men brugen af de giftige pesticider bekymrer både Stella Cherono og de andre småbønder i området: "Vi aner ikke, hvor meget skade de kemiske pesticider gør på vores kroppe. I øjeblikket snakker alle om kræft, fordi flere og flere får kræft. Så når jeg sprøjter mine planter, er jeg hele tiden bange. Men jeg bliver nødt til at bruge det, for ellers dør mine planter," forklarer Stella Cherono, som er mor til seks børn.\nAlternativ til kemiske pesticider i Kenya\nCARE Danmark har arbejdet med småbønder i mange år og kender til de udfordringer, som småbønderne oplever. Derfor har vi et samarbejde med den danske virksomhed Chr. Hansen, som har udviklet et naturligt alternativ.\n”Vores samarbejde handler om at give bønderne et bedre alternativ til kemiske pesticider,”\nsiger Morten Fauerby, CARE Danmark.\n"Det handler i høj grad om at demonstrere produktets virkning på afgrøderne sammen med bønderne, så de kan se fordelene ved at bruge biologisk plantebeskyttelse frem for kemiske pesticider. Det her er mere skalérbart end de økologiske dyrkningsmetoder, vi også arbejder med, så det kan have rigtig stor effekt," siger Morten Fauerby Thomsen.\nStella Cherono fra Kenya er afhængig af sit landbrug for at kunne brødføde sine seks børn. © CARE Denmark\nForventningsglæde hos småbønderne\nFor Stella Cherono er landbrug hendes bedste mulighed for at tjene penge, så hun kan sende sine børn i skole. Men det er ikke den eneste årsag til, at hun dyrker landbrug: "Jeg elsker at dyrke landbrug, fordi hver dag i marken er anderledes. Jeg ser noget nyt spire og vokse, og det giver mig lyst til at fortsætte. Jeg lærer noget hver eneste dag. Så hvis I har en idé til, hvordan vi kan beskytte vores planter med andet end de kemiske produkter, så er jeg klar," siger hun.\nLandbrug i Kenya\nEn af de største plager i Kenya er bittesmå orme, som lever i jorden. De er så små, at man ikke kan se dem med det blotte øje, men de kan gøre stor skade på afgrøder, når de æder sig ind i planternes rødder og formerer sig i dem. Rødderne mister evnen til at optage vand og næringsstoffer, og planterne holder op med at vokse.


Få Franklin & Sons Rosemary Tonic with Black Olives til kun 20,-\nFranklin & Sons Rosemary & Black Olive Tonic Water\nForside / Shop / Til Baren / Miksere / Franklin & Sons Rosemary & Black Olive Tonic Water\nVi ved godt, at det lyder skørt med rosmarin og sorte oliven i en tonic. Men… Det fungerer altså meget godt. Og Franklin & Sons Rosemary Tonic kan virkelig noget, særligt med lidt herbale italienske eller spanske gin. Den her skal du bestemt ikke være bange for at prøve!\nFranklin & Sons Rosemary & Black Olive Tonic Water antal\nDet her er den til dato mærkeligste tonic vi har præsenteret! Men FRANKLIN & SONS ROSEMARY TONIC WITH BLACK OLIVES kommer faktisk i mål – selvom ingredienserne lyder skøre. Kombinationen fungere nemlig 100% og så kan den noget helt, helt specielt som mikser. Udover en fyldig og lidt anderledes G&T kan du også blande den med både sherry og vermouth! Den her skal nok imponere dine gæster, som med garanti ikke har prøvet noget lignende. Bestil i dag til kun 20,- pr. tonic. Og husk – finder du dem billigere, så matcher vi altid prisen!\nHvordan får man ideen til en tonic med rosmarin og sorte oliven? Vi ved det ikke, men vi bøjer os i støvet og anerkender, at det fungerer. Og FRANKLIN & SONS kan noget med smage. De har lanceret en unik tonicserie, hvor de kombinerer to usædvanlige smage.\nMen der er en klar ide med deres ROSEMARY & BLACK OLIVE TONIC. Den er nemlig skabt specielt til herbale, middelhavsprægede gin, som godt kan tåle modspil fra en tonic. Rosmarinen giver en blød sødme, som de sorte olivens bitterhed går ind og modarbejder. Det fungerer helt fantastisk.\nMed FRANKLIN & SONS får du altid en helt unik kvalitet og smag – og den ligger altid langt over prisen. Så man får virkelig meget for pengene – også med deres mere eksperimenterende tonicvand. Og som altid er der kun gode, naturlige ingredienser i og ingen tilsætningsstoffer på nogen måde!\nBemærk at du her får 200 ml rosmarin tonic fra Franklin & Sons. Du finder alle deres fantastiske tonicvand her.\nFranklin & Sons Rosemary Tonic Smagsnoter:\nFarve: Helt klar – og med meget kulsyre.\nNæse: Lys med en tydelig sødme og masser af rosmarinnoter. Dog er der også et tydeligt strejf af sorte oliven.\nSmag: Her er rosmarinen meget tydelig med en herbal og let sødmefuld fylde. Der er også fine noter af citrus og en mild bitterhed fra kininen.\nEftersmag: Her kommer olivene for alvor frem. De giver en mild men klar olivensmag, som sammen med kininen sørger for at bryde med sødmen. Det giver en meget interessant fylde, som du ikke finder andre steder. Og ja. Den smager altså af oliven – ikke overvældende og gennemskærende, men dog tydeligt.\nMikses Med: Producenten anbefaler selv at prøve den med mediterranean gin. Og vi er ret enige med dem – derfor tør vi også godt anbefale dig at prøve den med eksempelvis Rivo Gin, Sabatini Gin eller Machaby Gin. Og som nævnt tidligere er den også rigtig god sammen med en fyldig, halvsød vermouth som eksempelvis Casa Mariol Vermouth Negre eller sammen med en fyldig portvin.


Selskab for Patientsikkerhed: Stræben efter korrekt diagnose må ikke føre til defensiv medicin - Altinget: sundhed\nSelskab for Patientsikkerhed: Stræben efter korrekt diagnose må ikke føre til defensiv medicin\nStyrket teamsamarbejde og tværsektorielt samarbejde, arbejde med psykologisk tryghed og systematiske processer er en del af løsningen, hvis vi skal komme udfordringen med diagnosefejl til livs, skriver Inge Kristensen.\nDEBAT: Hensigten med rapporten om diagnosefejl er ikke at pege fingre eller indføre mere kontrol og flere sanktioner. Det risikerer nemlig at føre til defensiv medicin, skriver Inge Kristensen fra Dansk Selskab for Patientsikkerhed.\n"Tusinder rammes af diagnosefejl", "Forkerte diagnoser koster over 60 liv hvert år", "Fejldiagnose koster danskere livet".\nEn ny rapport fra Dansk Selskab for Patientsikkerhed og Patienterstatningen sætter fokus på patientsikkerheden i forbindelse med den diagnostiske proces, og det har medført mange forsidehistorier og overskrifter.\nDe brede medier vinkler skarpt på de dele af rapporten, der hurtigt kan fange interessen hos mange, og det er ok.\nVores grundlæggende ønske med rapporten er at inspirere til, hvordan diagnostikken kan styrkes og forbedres. At skabe forbedringer for patienterne og veltilrettelagte og trygge arbejdsbetingelser for sundhedsvæsenets personale.\nInge Kristensen Direktør i Dansk Selskab for Patientsikkerhed\nVi kan stå inde for tal og konklusioner, og vi ønsker også, at den brede befolkning bliver engageret i debatten. Ligesom vi er glade for den debat, rapporten har affødt blandt sundhedsprofessionelle og beslutningstagere, ikke mindst i Altingets spalter.\nKontrol og sanktioner er ikke løsningen\nVores grundlæggende ønske med rapporten, 'Veje til bedre diagnoser', er at inspirere til, hvordan diagnostikken kan styrkes og forbedres. At skabe forbedringer for patienterne og veltilrettelagte og trygge arbejdsbetingelser for sundhedsvæsenets personale.\nRapporten viser, at diagnosefejl er et grundlæggende problem i det danske sundhedsvæsen.\nÅrligt er der cirka 760 personer, der får erstatning for skader som følge af fejldiagnosticering - heraf dør der 63. Samlet er der i tiårsperioden 2009 – 2018 udbetalt cirka to og en halv milliarder kroner i erstatning i sager med diagnosticeringsfejl, viser Patienterstatningens opgørelse. De danske tal svarer til, hvad man finder i for eksempel USA og Sverige.\nTallene har skabt debat om, hvordan patientsikkerheden kan forbedres i forbindelse diagnostik. Blandt andet har sundhedsminister Magnus Heunicke til Berlingske sagt, at "det er en bunden opgave at få tacklet dette problem", og at han har bedt Styrelsen for Patientsikkerhed om at vurdere anbefalingerne i rapporten.\nDejligt at ministeren tager rapporten til sig og bringer den i anvendelse. Men lad mig med det samme komme med en advarsel: De problemer, der er dokumenteret i vores rapport, kan ikke løses ved hjælp af mere kontrol og flere sanktioner. Frygt og utryghed blandt personalet virker hæmmende og ikke fremmende på patientsikkerheden.\nInspiration til systemændringer\nDiagnoseprocessen er kompleks, og stræben efter en korrekt diagnose vil altid være en balancegang.\nHvis presset for at sikre sig korrekt diagnosticering er stort, for eksempel på grund af frygt for sanktioner, risikerer man, at de sundhedsprofessionelle, for at dække sig ind, praktiserer defensiv medicin med overforbrug af undersøgelser og diagnostiske test og mulig overdiagnosticering og overbehandling til følge.\nKonsekvensen af vores nye rapport må ikke være, at der skal peges fingre eller indføres kontrol og sanktioner. Hensigten med rapporten er at inspirere til systemændringer, der kan styrke den diagnostiske proces, og at give incitament til, at man i sundhedsvæsenets afdelinger og organisationer lokalt kan begynde at kigge på, hvilke muligheder der er for at øge den diagnostiske sikkerhed.\nSå opgaven er at arbejde videre med de idéer, der kommer frem i rapporten, blandt andet styrket teamsamarbejde og tværsektorielt samarbejde, arbejde med psykologisk tryghed, systematiske processer, udvikling af sikker beslutningsstøtte (IT), adgang til sparring fra specialister og ikke mindst at understøtte at mønstre bliver opdaget, og at der bliver lyttet til patienterne og deres pårørende.\nVi har brug for et sundhedsvæsen, hvor der er de bedste betingelser for både patienter og sundhedspersonale i alle faser af den diagnostiske proces.\nForrige artikel Forskerklummen: Når færre dør, får vi flere genindlæggelser Næste artikel Hjerteaktører: Styrelse trækker laveste fællesnævner ned over akutmodtagelser


Interview med Lotte Kaa Andersen\n"Inge Lehmann talte til mig med det samme"\nInge Lehmanns eksempel viser os, at vi altid har chancen for at bryde op, prøve noget nyt og gøre det, vi brænder for, siger Lotte Kaa Andersen.\nHvem var Inge Lehmann, og hvad er det ved hendes historie, der fascinerer dig?\nInge Lehmann var matematiker og jordskælvsforsker. Hun levede alene, havde en skarp, logisk hjerne og en evne til at skære ind til benet af de problemer, hun interesserede sig for.\nHun havde ikke tid eller tålmodighed til småting og pjat, men interesserede sig for de store linjer: Jordskælv. Naturlove. Planetens opbygning.\nI 1930’erne sad hun i sit sommerhus og opdagede, at der var noget, der ikke stemte, når hun aflæste de bølgede seismogrammer, der viser Jordens indre bevægelser. Logisk og rationelt regnede og deducerede hun sig frem til resultater og konklusioner om kloden, som stadig gælder. I dag ville man benytte en computer eller lommeregner med indbyggede knapper for cosinus og sinus; hun havde kun en blyant og en vinkelmåler til rådighed.\nJeg har altid haft en stærk fascination af matematik og naturvidenskab og mennesker, der arbejder med fysikkens love og de helt store spørgsmål, måske fordi de har en fundamentalt anderledes tilgang til verden end min egen sproglige, humanistiske.\nSamtidig brød Inge Lehmann med alt, hvad man forventede af en privilegeret ung kvinde først i 1900-tallet.\nI stedet for at blive gift og holde hus som sine veninder, vælger hun en besværlig vej i et miljø, hvor hun konsekvent er den eneste kvinde og ikke altid velkommen. Hun er et gådefuldt og privat menneske, der både er skrøbelig og bomstærk.\nMed en indædt stædighed og viljestyrke kæmper hun med sig selv, sine omgivelser og de forventninger, familien og samfundet har til hende. Her to et halvt år efter jeg begyndte min research, er jeg stadig lige så optaget af hende og slet ikke færdig med hende.\nHvornår stødte du første gang på historien om Inge Lehmann?\nFor nogle år siden kom min yngste søn Alexander hjem fra skole og fortalte, at det var en dansk kvinde, der opdagede Jordens indre kerne. Jeg havde aldrig hørt om hende før, men gav mig til at læse alt, hvad jeg kunne finde. Den inderste kerne er skrevet på undren og nysgerrighed: Hvem var hun? Jeg havde lyst til at undersøge denne usædvanlige kvinde og dramatisere hendes lange liv.\nHun var en blank plet, der kaldte på, at nogen fortalte hendes historie. Vi bestemmer ikke selv, hvem vi forelsker os i. Nogle gange bestemmer man heller ikke selv, hvem der skal befolke ens romaner: Inge Lehmann talte til mig med det samme.\nI første omgang var det bare en begejstret indskydelse: Hende vil jeg gerne undersøge nærmere og måske kan jeg udfolde hende i en roman! Senere stødte jeg på den udfordring at finde rigtigt ind til hende og skrive mig frem til, hvordan romanen skulle fortælles.\nRomanpotentialet ligger ikke i at kunne beskrive en stor, vild kvindeskæbne, men i sprækkerne og menneskeligheden og sårbarheden. Jeg skulle finde en form og en tone for at gøre Inge Lehmann til en god og troværdig romankarakter.\nFør Den inderste kerne har du skrevet Hellerup-trilogien, der handler om tre familier i årene omkring finanskrisen. Hvordan har det været anderledes denne gang at skrive om et virkeligt menneske frem for romanfigurer, du selv har fundet på?\nInden jeg overhovedet skrev et ord på Den inderste kerne, talte jeg med Inge Lehmanns familie, læste private breve og så på fotos. Senere læste jeg mig igennem alle de brune Inge Lehmann-kasser på Rigsarkivet, men gennembruddet i forhold til at fornemme en romanfigur i hende kom først, da hendes grandnevø i Klampenborg gik på loftet og fandt en kasse med en dagbog fra 1905-06.\nDen tænksomme, splittede, lidenskabelige unge pige, der træder frem i dagbogen, kunne jeg se for mig, og derfor turde jeg godt begive mig ud i at skrive en roman om hende.\nI min trilogi og i Den inderste kerne er det mennesker og deres tvivl og dilemmaer, der er i centrum. Relationer, udvikling, livsfaser, personlig splittelse, ambition, kærlighed, familie. På den måde ligner romanerne hinanden.\nDenne gang skriver jeg på et skelet af virkelighed og forankringen i et virkeligt menneske har både været med til at gøre romanen sværere at skrive og samtidig har arbejdet føltes vigtigere; mere dirrende og relevant.\nÆndrer det omfattende forarbejde skrivefasen?\nI Den inderste kerne har jeg fået en stor, spektakulær historie forærende, og det har været en gave, der forpligter, for hvordan dramatiserer jeg en usædvanlig kvindes liv, hvordan finder jeg ind i en historisk persons tanker, arbejde, relationer og kompleksitet via breve, dagbøger, fotos, artikler og overleveringer?\nDet har været et møjsommeligt og interessant arbejde, der har krævet mange, mange forsøg og omskrivninger. Til gengæld er tilfredsstillelsen ekstra stor, når man kan mærke, at det kan lykkes.\nDet handlede om at finde en tone, der passede til Inge Lehmann; hvordan lyder det inde i hendes hoved? Jeg husker nøjagtigt det lykkelige øjeblik, hvor jeg havde siddet over mit manuskript i lang tid med al den tvivl og uro, der er i det – og så pludselig vide med mig selv, at nu er den der.\nNu har teksten fået sit eget liv, nu jeg kan se, at det her ender med at blive en roman en dag, hvis bare jeg arbejder videre og lytter til romanens eget åndedrag.\nDet øjeblik er det, der gør det så fantastisk at skrive romaner.\n"Jeg har selvfølgelig tænkt meget over, hvad hun selv ville sige til at optræde som romankarakter, og det ville hun nok ikke umiddelbart være stor fan af"\nHvorfor er virkelige personer i det hele taget evigt dragende som romanfigurer?\nJeg elsker selv, når en fortælling er baseret på en sand historie, for jeg kan godt lide at føle, at jeg lærer noget, når jeg læser og ser film. Vi elsker at spejle os i og lytte til andre menneskers historier.\nDet er sådan vores hjerner er skabt, det ligger i selve vores natur, vores art. Vi lærer af de andre og interesserer os for de andre, på godt og ondt.\nJeg elsker biografiske film og romaner om store personligheder, hvor vi kommer ind bag geniet eller talentet og hører om deres hemmeligheder og kampe for at nå derhen, hvor de kan udfolde deres ambitioner og gøre, hvad de er sat i verden for at gøre.\nJeg tror, at noget af det, der tiltrækker mig er, at jeg føjer noget til mit eget verdensbillede, jeg får en brik sat ind, som jeg kan bruge til at se min egen tilværelse tydeligere. I biopics ser man som regel nogle lidt skæve og utilpassede mennesker, der ikke passer ind og som udvikler sig og bliver til ekstraordinære personligheder.\nMåske indser vi, at vi ikke er alene om at føle, livet kan være svært, og samtidig at vi har flere muligheder, end vi lige går og tror, når vi kommer tæt på Inge Lehmann, Abraham Lincoln, Mozart, Asta Nielsen, Carl Fischer og alle de andre helte og heltinder, vi kan læse om og se på film og i dokumentarer.\nDe følger deres lidenskab og har modet og viljen til at gå hele vejen med deres talent og deres fornemmelse for, hvad de skal. Det er fascinerende og inspirerende at være tæt på stort talent og ægte dedikation.\nHvilke etiske overvejelser har du gjort dig om at gøre et virkeligt menneske til romanstof? Hvor meget kan man fx tillade sig at digte for at få historien til at gå op dramaturgisk?\nFor at skrive en biografisk roman er du nødt til at tillade dig selv frihed og plads, men selvfølgelig med forankring i den virkelige historie.\nJeg har forsøgt at danne scener ud fra det, jeg har set i breve og på billeder, og det familien har fortalt mig. Først har jeg forsøgt at møde Inge Lehmann ud fra det historiske materiale, og ud fra det har jeg digtet og levet mig ind i de livssituationer, hun har været i.\nJeg forsøger at skrive videre på de karaktertræk, hun viser i brevene og i dagbogen, men jeg har været nødt til fylde ud og digte og gætte for at skabe en medrivende fortælling.\nJeg har selvfølgelig tænkt meget over, hvad hun selv ville sige til at optræde som romankarakter, og det ville hun nok ikke umiddelbart være stor fan af, for hun var meget genert og ønskede ikke opmærksomhed om sin person, men om sit arbejde.\nJeg er kommet frem til, at det er i orden at skrive om hende, fordi jeg behandler materialet sådan, at hun kommer ud af det med værdighed, og jeg synes, det er vigtigt, at vi kender hendes historie.\nMan betragter Franz Kafka som en af de største forfattere nogensinde. Han udgav intet, mens han levede, men sagde til sin bedste ven, Max Brod, at “når jeg dør, skal du brænde alle mine manuskripter.” Hans ven var ikke loyal, og derfor har vi Kafkas forfatterskab i dag. Vennen kunne ikke tage på sig at brænde Kafkas tekster og udgav dem på trods.\nDet er ikke altid, at et menneske selv kan vurdere sin egen plads i historien. Hvis jeg behandler materialet med respekt, synes jeg faktisk, det er en forpligtelse at bringe Inge Lehmanns historie ud, for hun kan tilføre os noget.\nHvis ikke vi fortæller kvindernes historie, mangler halvdelen af historien jo. Der er så mange glemte kvinder. Hvis ikke vi graver dem frem, refererer vi ikke til dem, og de bliver ikke en del af vores erfaring. Litteraturen kan være med til at sætte en dagsorden for, hvad og hvem vi taler om. Inge Lehmanns historie er for stor til bare at ligge gemt i nogle gamle kasser på et loft og på Rigsarkivet.\n"Hun toppede, da hun var 73! Det er meget livsbekræftende, at der kan ske store, spændende ting sent i livet"\nHvad kan vi bruge historien om Inge Lehmann til i dag?\nInge Lehmann var moderne. Hendes liv handler om at kæmpe sig vej frem til at være fri og få lov til at arbejde med det, hun gerne vil, og jeg tror, at mange kvinder stadig – i en anden skala – har den kamp kørende. Min første roman udkom, da min yngste søn var 10 år. Jeg har altid skrevet, men kunne ikke fokusere nok på det til at få det til lykkes i et liv med andet arbejde og tre små børn.\nDer er altid nogen, der gerne vil have en bid af en, og kampen for at få lov til at bevare noget af en selv til det, man allerhelst vil lave, er interessant. Inge Lehmann har skullet forsvare, at hun ikke blev gift og ikke fik børn.Det har krævet så megen styrke og stædighed i hendes tid at være karrierekvinde. Og måske ville hun gerne have haft begge dele. Det er der faktisk nogle af brevene fra hendes alderdom, der indikerer.\nHun har været pioner på den måde, at hun banede vejen til noget, der ikke fandtes for kvinder på hendes tid. Frihed til at forske og være den, hun ville være.\nOg så var hun en “late bloomer.” Hun toppede, da hun var 73! Det er meget livsbekræftende, at der kan ske store, spændende ting sent i livet. Inge Lehmanns eksempel viser os, at vi altid har chancen for at bryde op, prøve noget nyt op og gøre det, vi brænder for.\nKan du forestille dig at gå tilbage til at skrive om opdigtede romanfigurer? Eller er det virkelige udgangspunkt gået dig i blodet i en grad, så det er svært at gå tilbage?\nJeg tænker meget over, hvad jeg skal skrive næste gang. Jeg har nogle forskellige ideer, som jeg kun kan afprøve ved at sætte mig ned og skrive, og den ro har jeg ikke lige nu. Men når jeg får ro til at skrive igen, kan jeg forhåbentligt hurtigt fornemme, hvilken vej jeg skal.\nDer er fordele og ulemper ved at skrive begge typer romaner, og når den helt rigtige idé viser sig, er det lige meget, om det er med opdigtede karakterer, eller om det tager udgangspunkt i dokumentarisk stof.\nDe bedste og vigtigste ting i mit liv sker altid instinktivt og intuitivt. Lige pludselig ved jeg bare, hvad jeg skal. Jeg er selv ret spændt på, hvad fremtiden bringer!


Tovtrækkeri om folkeskolen - Hojskolebladet.dk - Højskolebladet\nFor blot få år tilbage var det stort set kun højskolefolk, der gad tale om dannelse. I dag står dannelsen centralt i debatten om den nye folkeskolereform og udgør den vigtigste værdikamp af alle: Hvilket dannelsesideal skal gælde i fremtiden? Højskolebladets aktuelle udgave sætter fokus på Folkeskolereformen og dannelsessyn\nFor nogle år siden til en workshop for kommunikationsmedarbejdere på landets højskoler sagde den nuværende chefredaktør for Fyns Amts Avis og tidligere højskoleforstander, Troels Mylenberg, at højskolerne var alt for lidt tilstede i den offentlige debat. Og når de endelig var der, handlede det om dem selv eller om dannelse. Lad nu være med at tale om jer selv og om dannelse og kom ind i kampen, lød opfordringen dengang. Men noget tyder på, at kampen netop nu rent faktisk står om dannelsen. Den nye folkeskolereform har igen bragt dannelsen på dagsordenen.\nOve Kaj Pedersen, professor og ophavsmand til det stærkt omdiskuterede konkurrencestatsbegreb, siger sågar: "I dag er den vigtigste værdikamp af alle kampen om, hvilket dannelses-ideal der skal gælde i fremtiden."\nMange har brugt dannelsesbegrebet som et argument imod den nye folkeskolereform. Reformen fokuserer for meget på kompetencer og for lidt på dannelse, lyder kritikken. Og det er et problem, fordi det ifølge kritikerne ikke er dannet at have kompetencer, tilegne sig redskaber eller gøre nytte.\nOmvendt mener tilhængere af reformen, at kritikerne benytter sig af et gammeldags dannelsesideal, og at tiden og velfærdsstaten i dag har forandret sig, og det kalder på et nyt dannelsesideal.\nBlandt kritikerne er det en udbredt forestilling, at Folkeskolereformen udelukkende er en drejebog for at producere arbejdsmarkedsduelige soldater, der skal stå i konkurrencestatens tjeneste. Eller med professor og foredragsholder Steen Hildebrandts ord:\n"Logikken i den drejebog handler bl.a. om, at danske børn skal lære, at de primært er til for produktivitetens og konkurrencens skyld. Hvad ellers? Tror de, det handler om dannelse, om livsduelighed, om at udvikle sig til verdensborgere eller lignende fjolleri? Så kan de godt tro om," siger han.\nKritikerne får skudt i skoene, at deres dannelsessyn er antikveret og hører efterkrigstiden til. Der er brug for et dannelsessyn, der tager højde for den tid, vi lever i. Ove Kaj Pedersen går meget direkte i rette med kritikerne: "Nu er der kun kustoderne på den yderste venstrefløj tilbage, som skriger op, når nogen antaster nationalklenodierne på velfærdsstatsmuseet."\nHøjskolen i debatten\nSelv om højskolefolket stort set ikke har været til stede i debatten om folkeskolen, er der få undtagelser, der trodser Troels Mylenbergs påbud om ikke at tale om dannelse i den offentlige debat.\nSom en af ganske få højskolefolk har Jørgen Carlsen, forstander på Testrup Højskole, nemlig også meldt sig i koret af konkurrencestatskritikere. Han har ved flere lejligheder taget den ideologiske kamp op med blandt andre rektor for professionshøjskolen Stefan Hermann - her i bladet - og Ove Kaj Pedersen - på Folkemødet i år.\n"For hvad vil vi egentlig med den nye folkeskole," spørger Jørgen Carlsen, der efterlyser et dannelsesideal i folkeskolereformen.\nSer man på de politiske debatter, der har været i forbindelse med udformningen af den nye folkeskole, støder man på et sammensurium af motiver og interesser. Men gennemgående er der tale om en tilpasningsstrategi til konkurrencestaten?"\nSåledes Jørgen Carlsen, der i samme ombæring dog også erkender, at folkeskolen havde behov for reformer. Men at det fortsat skal ske på velfærdsstatens præmisser.\nDen stødt stigende tilmelding blandt unge til højskolernes lange kurser kunne dog tyde på, at der også i de yngre generationer fortsat er efterspørgsel efter velfærdsstatens dannelsesideal.\nDette er en forkortet udgave af en artikel i bladet. Læs det hele i det trykte blad eller online her\nDer er citeret fra indlæg i Mandag Morgen, Kristeligt Dagblad, Politiken og Dagbladet Information.


KØN – Gender Museum Denmark | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nTag børnene med på skattejagt i udstillingen ’pigernes og drengenes historier’, som viser børneliv gennem 150 år. Her kan man klatre på montrerne, tegne på tavlerne og klæde sig ud som børn i gamle dage. En permanent udstilling om børn – for både børn og voksne. Udstillingen bygger på en række konkrete børns liv og omhandler temaer som familie, skole, børnearbejde og leg samt forskelle på piger og drenge. I udstillingen følger man børnene rundt blandt deres genstande, og det er med til at tegne billedet af de forskellige børns liv og vilkår. Den store forandring, der er sket med barndommen i almindelighed og med forventninger til piger og drenge i særdeleshed, formidles gennem udstillingen ved at gøre historiske genstande og kildemateriale tilgængeligt specielt for børn. Temaer i udstillingen: -Familiestørrelse og børnedødelighed -Børnearbejde på landet og i den tidlige industrialisering -Skolegang og børneinstitutioner -Leg og legetøj -Klæder, krop og sport -Bøger og medier Museet sætter fokus på kvinders liv og virke og diskuterer kønsproblematikker, ligestilling, krop og seksualitet.\nTag børnene med på skattejagt i udstillingen ’pigernes og drengenes historier’, som viser børneliv gennem 150 år. Her kan man klatre på montrerne, tegne på tavlerne og klæde sig ud som børn i gamle dage.\nEn permanent udstilling om børn – for både børn og voksne.\n-Familiestørrelse og børnedødelighed\n-Børnearbejde på landet og i den tidlige industrialisering\n-Skolegang og børneinstitutioner\n-Leg og legetøj\n-Klæder, krop og sport\n-Bøger og medier\nMuseet sætter fokus på kvinders liv og virke og diskuterer kønsproblematikker, ligestilling, krop og seksualitet.


[quote="Gæst"]Hej Jeg kan slet ikke arbejde inde i programmet. Det holder op med at virke (svarer ikke) så snart jeg har gjort en enkelt ting, feks åbnet en mail eller forsøgt at skifte til en anden bakke. Med hensyn til postfilerne, så mener jeg, at jeg ikke kan finde dem via Stifinder. Altså finde den mappe på PCen, hvor de er gemt. Jeg kan søge på filendelsen .wdseml og så finde thunderbird-filerne. Men jeg kan ikke se den mappe, de vel må ligge i. Der er ikke en sti til dem. Kun selve filnavnet.[/quote]


Beachfront Small Cottage, Alfresco Spise, Terrasse, Solsenge og Hængekøje, Gratis Wifi\n3.101 DKK gns./nat\nPrivat pool, kort gåtur til strand, hoteller og restauranter, terrasse og soldæk, gratis wifi\nEcoute les Vagues Luksusvilla - 1/3 Rooms\n5.353 DKK gns./nat\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 1.745 ferieboliger nær Anse des Flamands. Fra 267 Feriehuse til 15 Ferielejligheder – du kan finde unikke ferieboliger til en uforglemmelig ferie eller et hyggeligt weekendophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Anse des Flamands.\nOyster Pond: 208 ferieboliger\nPelican Key: 182 ferieboliger\nThe Valley: 112 ferieboliger\nUpper Prince's Quarter: 256 ferieboliger\nLes Terres Basses: 432 ferieboliger\nUniversity of St. Martin: 905 feriehuse\nGuana Bay Beach: 906 feriehuse\nTintamarre Strand: 1.043 feriehuse\nSt. Jean Strand: 1.760 feriehuse\nPhilipsburg Domhus: 906 feriehuse\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 267 Feriehuse i Anse des Flamands. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Anse des Flamands finder du:\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 1.507 ferieboliger med pool i Anse des Flamands. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.


Efterprovisionskrav væsentligt reduceret | Advokatgruppen\nEfterprovisionskrav væsentligt reduceret\nPer Q. Ovesen 16.02.2016\nI henhold til handelsagentlovens § 10, stk. 2 er der hjemmel til i forbindelse med ophør af samarbejdet udover optjent provision medrørende ordrer indgået inden ophøret og effektueret på sædvanlig vis, og eventuelt godtgørelse også at kræve efterprovision.\nBestemmelsen om efterprovision er sålydende:\n”Handelsagenten har endvidere ret til provision, hvis aftalen hovedsagelig er bragt i stand ved dennes virksomhed under agenturforholdets beståen og den er indgået inden for rimelig tid efter forholdets ophør.”\nAgenten – en britisk statsborger – fungerede i perioden 2002 – 2013 som agent for et dansk firma, der drev virksomhed med bl.a. teknisk udstyr til elektroniske prisskilte, herunder LED-displays og rullebåndsdisplays, som bl.a. anvendes på tankstationer. – agenturområdet var i hovedsagen UK og Irland.\nHandelsagentaftalen indeholdt i pkt. 20 bl.a. en bestemmelse svarende til ovenstående bestemmelse i § 10.\nSamarbejdet ophørte i 2013. Agenten blev bl.a opsagt på grund af alder.\nDet var ganske notorisk at handelsagenten havde krav på godtgørelse i henhold til lovens § 25.. Ud fra varigheden af samarbejdet, omsætningen og agenturgiverens kunder i agenturområdet efter ophøret fandt Sø- & Handelsretten at handelsagenten havde krav på maksimal godtgørelse – beregnet som gennemsnittet af de sidste 5 års provision – udregnet til £ 51.019.\nAgenturgiveren bestred heller ikke at agenten havde et godtgørelseskrav, men bestred størrelsen heraf.\nAf større interesse var dog de 2 krav på efterprovision, som agenten krævede:\nAgentens provisionsindtægt det seneste år inden ophøret androg 62.127£\nMed henvisning efterprovisionsbestemmelserne krævede agenten EUR 71.631 samt 14.834 £ som dækkende provision vedr. specifikke ordrer indgået fra agentens kunder over ca 2 år efter ophøret af agentursamarbejdet.\nAgenten krævede endvidere – nærmest evig – provision af igangsatte projekter for kunder for hvilke Sø- & Handelsretten under pkt. 1 måtte tilkende agenten efterprovision.\nUnder hovedforhandlingen forklarede agenten vedr. de 2 efterprovisionskrav, at han forstod aftalen med agenturgiveren således, at hvis agenten igangsatte et projekt, som herefter fortsatte med samme produkt og pris, efter at agentens kontrakt var ophørt, skulle agenten have provision for projektet. Det var normalt inden for branchen, at et projekt ville fortsætte i mange år, efter at det først var blevet prissat og forhandlet.\nHeroverfor forklarede direktøren i agenturgiverens selskab, at der normalt ikke var tale om rammeordrer, men om enkeltstående ordrer. – Ja, mange af ordrerne var hyldevarer. – Der var ikke tale om ”projekter”, men om kunder, der købte et produkt. – I tilfælde af rammeordrer fik agenten også provision efter sin fratrædelse, men agenten fik ikke provision for drypvise ordre, da det ikke længere er agenten, der holder gang i markedet og genererer ordren.\nAgenten gjorde gældende, at aftalens pkt. 20 indebar at der ikke var en tidsmæssig begrænsning for udbetaling af provision for salg hidrørende for projekter, som agenten havde forestået. – Endvidere at aftalens bestemmelse om efterprovision ikke begrænsede kravet på godtgørelse i h t .lovens § 25.\nAgenten mente, at pkt. 20 i agentaftalen var specifikt forhandlet mellem parterne for at tage høje for det særegne marked og de produkter, handelsagentaftalen angik!\nAgenten mente videre at på den baggrund, at der skulle betales provision for salg hidrørende fra projekter, som agenten havde forberedt, forhandlet og frembragt.\nSø- & Handelsretten fandt, at ud fra oplysningerne om markedsforholdene og indgåelse af salgsaftaler i branchen, samt agentens indsats og kunderelationerne at salg til britiske kunder i en begrænset periode efter samarbejdets ophør hovedsagelig kunne henføres til agenten.\nRetten tilkendte således agenten 15.000 EUR vedr. de specifikke ordrer, mens retten fuldstændig afviste kravet om fortsat fremtidig provision.\nAgenten havde også rejst et krav på provision vedr. salg i Tyskland og Frankrig, hvor retten nok mente, at agenten kunne være berettiget hertil. Kravet var opgjort til EUR 230.028.\nMen Sø- & Handelsretten afviste fuldstændig kravet dels på grund af forældelse dels som følge af at retten ikke mente, at agenten kunne antages at have medvirket til indgåelse af ordrene vedr. de ikke-forældede krav.\nSagen er et eksempel på sager om opgør, hvor agenten tager munden alt for fuld i forbindelse med opgørelse af sit krav. – Da søgsmålet imidlertid efter rettens opfattelse have været nødvendiggjort fik agenten alligevel tilkendt 70.000 kr. i omkostninger uanset det pauvre resultat – ca. 66.000 EUR – sammenholdt med agentens samlede krav på ca. 363.000 EUR + 14.000 £ .


Erfaren og frisk tutor\nKøbenhavn N, København K\nJeg er god til at sætte mig ind i hvordan det kan være svært, hvis man først er kommet bagud i et fag. Jeg er dygtig til mine fag og har fået topkarakterer i gymnasiet og universitet. Lige nu læser…\nØnsker at gøre matematik sjovt og forståeligt femetninultosyvtoto for alle elever.\nMatematik - STX, HF, HHX, HTX, UNI, Finansmatematik, Lineær Algebra\nJeg er en tålmodig og pædagogisk Matematiker / Økonom, med bred undervisningserfaring i flere af de matematiske og økonomiske fag. Mine primære interessefelter er Matematik, anvendt matematik i…\nHej alle sammen! Mit navn er Claire, og jeg ønsker at hjælpe dig med dit engelsk, om det er grammatik, afleveringer eller øvelse til den mundtlige eksamen mm. Jeg er opvokset i et Engelsktalende…


Karsten Ree blev syg: Finanskrisen gav mig kræft – Ekstra Bladet\n7 minutter siden Ole Henriksen fanget i USA: Savner Danmark 44 minutter siden Sort debattør: - Jeg støtter ikke George Floyd 21 timer siden I dag er der superjackpot på 71 millioner 42 minutter siden Voldsomme tal: Alt for mange er stoppet 30 minutter siden Savner argumenter - savner at få slag 7 minutter siden Ole Henriksen fanget i USA: Savner Danmark\nOnsdag d. 19. sep. 2018 - kl. 08:55\nMilliardæren Karsten Ree mener, at hans ærgrelse over sine tab under finanskrisen gav ham kræft\nKarsten Ree mener, at negative følelser kan sætte sig i kroppen. Foto: Jonas Olufson\nHan har omkring 3,6 milliarder på bankbogen, men alligevel samler han flasker.\nKarsten Ree er kendt for sin store formue og sin lige så store sparsommelighed. Derfor var finanskrisen også hård for den 73-årige forretningsmand, i og med han var 1/3 investor i Amager Banken.\nBanken blev lukket af den danske stat, og det betød et tab på omkring 800 millioner kroner for Karsten Ree.\nDet var faktisk så hårdt for rigmanden, og ærgrelsen så stor, at han mener, at det gjorde ham syg.\n- Tabet tog på mig i et år eller to. At lægge sag an (mod staten. red.) ville tage omkring ti år, og det gider jeg simpelthen ikke bruge mit liv på. Jeg skal videre med mit liv. Men jeg må indrømme, at det tog så hårdt på mig, at jeg har en opfattelse af, at det mig sygdom. Det sætter sig både i sindet og i ens organisme. Jeg tror faktisk, det var det, der gav mig kræft, siger han i TV2-programmet 'Min første million'.\nBlå bog: Karsten Ree\nNavn: Karsten Ree, 73 år\nCivilstatus: Gift med Janni Ree. Far til Christian, Rikke, Oliver og William\nFormue: 3,6 milliarder kroner\nErhvervseventyr: Solgte i oktober 2008 Den Blå Avis for 2,1 mia. kr. efter 28 års ejerskab\nEjer Ree Park på Djursland og en dyrepark i Afrika\nHar tabt en formue på at forsøge at redde Amagerbanken og Cimber Air\nHar senest med stor succes investeret i den kinesiske handelsportal Alibaba\nStaten valgte at lukke Amager Banken ned, efter der ikke kunne blive fundet penge til sikre den. Det resulterede i, at en stor del af Amager Banks kunder og investorer mistede deres penge. Heldigvis fandt Ree et forbillede, som hjalp ham igennem det hårde tab.\n- Jeg tænkte, hvad er egentlig værd at se op til? Der var det største menneske, jeg kunne pege på, der betød noget for mig, Nelson Mandela. Ikke fordi han var neger, men fordi han var en stor person, der kunne leve med en frygtelig dårlig behandling og en masse nederlag. Han prædikede tilgivelse. Derfor går jeg med hans mandelaarmbånd i guld, og det har jeg givet mange flasker for, kan jeg sige dig. Den dyreste model, der findes, siger Karsten Ree i programmet.\nDer er omkring 600 aktionærer, som er i gang med at samle sammen til et søgsmål mod staten. Det bliver dog uden Karsten Ree. Ifølge ham tager Gud sig af de dårlige.\nSe også: Så mange millioner har Ree tabt på Tæt På\nSe også: Hvorfor ikke blive, Karsten: Udlejer tilbød million-rabat og kæmpe makeover


Vejret i Stainburn ⛅ (Dorset), Storbritannien - Vejrudsigt - da.ViewWeather.com\n53.93°N / -1.61°W ~124m asl 21:20\nSidste opdatering af vejrudsigen: Tir, Nov 24 17:51 GMT (Europe/London)\t 0.150s\nHøjeste temperatur 11 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 9 Celsius grader. Vinden vil blæse let vind, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1007 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 10 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 4 Celsius grader. Vinden vil blæse svag vind, der vil dannes tåge, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1010 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 8 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 3 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1019 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 6 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 1 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1021 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 5 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 1 Celsius grader. Vinden vil blæse svag vind, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1018 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 5 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 0 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1023 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 5 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 1 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, der vil dannes tåge, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1026 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\n171% lave skyer (under 2.000 meter: Cumulus, Stratocumulus, Stratus, Fractostratus)\nHøjeste temperatur 4 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 0 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, der vil dannes tåge, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 8189 mb. Relativ luftfugtighed vil være .\nLængdegrader: 53.93333 og Breddegrader: -1.61667\nLokal tid (Europe/London | GMT 0): 21:20\nSolopgang: 07:52 - Solnedgang: 15:54\nI nærheden af Stainburn\nVejret i Weeton - 3 km - befolket sted


3dprinthuset er åbnet i København -\n3dprinthuset er åbnet i København\nPosted by Anders Bagnegaard Kristensen on 24. oktober 2014 0 Comments\nJeg var til en åbning af en ny butik i københavn. Det er åbningen af den nye 3d print butik som hedder 3dprinthuset.dk, de vi i fremtiden lave alt muligt med 3d printere, både sælge dem, printe ud på dem, 3d scanne og sikkert mange flere ting.\nHvad skete ved åbningen? 3d print huset åbnede der var tv, ministeren for uddannelse og forskning og en masse journalister fra alle mulige steder. Det var bestemt stort, vi fik bobler og der var taler, i det store hele var det et pressestunt, men meget succes fuldt.\nVi fik set et par af deres dimser, som den håndholdte 3d printer, 3d scanneren og figuren som kan blive printet ud fra denne og flere ting.\nDet er svært at købe en 3d printer, meget svært, der er 100 ting som ingen ved noget om, og hvad end du skal bruge den til, skal du finde en som ved om den printer du ser på er god til det. Fx hvis du skal printe noget som skal kunne holde til vægt eller slid skal der bruges en særlig printer og måske materiale, hvis du skal printe noget som er meget detaljeret er det sikkert en anden, hvis du skal lave modeller af huse, ansigter, mekaniske dele til dit lego mind storm er 3d printerne alle samme særligt gode til en enkelt eller flere ting. Det er umuligt at sætte sig ind i, med mindre man er ingeniør i forvejen.\nHvis du skal købe en 3d printer, er det rart at tale med en som har testet dem alle sammen, tit hjælper det også at se dem i aktion og måske se hvad de har lavet, derfor har 3d printhuset de fleste af dem stående, så du kan se, teste, røre ved osv ved din fremtidige 3d printer. Eller måske mangler du den kun til enkelt projekt og det er nok bare at få printet, jeg ved ikke hvad de kommer til at lave mest af, men jeg tror det er en kæmpe fordel at have dem alle stående. Også ved jeg drengene bag, ikke bare er sælgere, de har lavet 3d print i over et år og har lavet en masse professionelle projekter – det kræver at man har overblik over hvad dimserne kan, og i sær ikke kan.\nHvilken lejlighed får man for 6500kr-8000kr /md i københavn


Google: FN vil overtage internet - Computerworld\nGoogle advarer nu om, at nogle regeringer prøver at få større statslig kontrol over nettet.\n21. november 2012 kl. 11.39\nDen 3. december skal internettets fremtid diskuteres på et FN-møde med repræsentanter for alle verdens lande bag lukkede døre. Flere lande støtter et forslag om, at kontrollen over nettet skal overdrages til FN-organisationen ITU og dets medlemmer. Det har nu fået Google på barrikaderne. Søgegiganten har startet en informations-kampagne, der skal skabe opmærksomhed om planerne.\n"En fri og åben verden afhænger af et frit og åbent web," lyder overskriften på kampagnen, hvor det hævdes, at nogle lande vil øge censuren og regulere nettet.\n"Regeringer der arbejder bag lukkede døre skal ikke have lov til at bestemme nettets fremtid. De milliarder af mennesker som bruger nettet rundt om i verden skal også høres," lyder budskabet fra Google.\nI december afholdes World Conference on International Telecommunications (WCIT) i Dubai, og et af programpunkterne er en genforhandling af en traktat om international telekommunikation fra 1988.\nEn del af dokumenterne er på forhånd sluppet ud på WCITLeaks. I sidste uge kunne CNET fortælle, at Rusland ønsker at overdrage kontrollen over nettet til de nationale regeringer og ITU.\nDer er 193 FN-medlemslande, som hver især har én stemme på WCIT-mødet, men det er uklart, hvor mange der støtter det russiske forslag. Rusland foreslår, at der skal tilføjes en ny sektion om "IP-baserede netværk" til traktaten.\nEt af ændringsforslagene betyder, at medlemslandene skal have "den suveræne ret til at administrere internettet i deres eget nationale territorium og styre de nationale domænenavne".\nEfter de seneste dages omtale har Rusland nu ændret sit oprindelige forslag, men det ser ud til, at ændringerne kun er kosmetiske. Det kræves fortsat, at de nationale regeringer skal have en udvidet rolle.\nDet frygtes, at lande som Rusland, Iran og Kina vil forsøge at bruge FN-mødet til at opnå større kontrol over nettet og begrænse den frie kommunikation online. Men ITU har hele tiden understreget, at man ikke har noget ønsket om at overtage kontrollen med nettet.\nFN diskuterer internet-politik\nEU: Obama bør privatisere ICANN


Formålet med Blackjack er at få din korttotal til at ligge tættere på 21 end kortgiverens kort uden at overskride 21. I Blackjack tæller esser som enten 1 eller 11, billedkort som 10 og nummerkort som deres pålydende.\nHvis du får et es og et kort med værdien ti som dine første to kort, har du blackjack og vinder en og en halv gange indsatsen tilbage (hvis dit væddemål var 10, vinder du 25). Hvis dine korts samlede værdi ligger tættere på 21 end kortgiverens, vinder du det beløb, som du spillede for (hvis dit væddemål var 10, vinder du 20). Hvis den samlede værdi af dine kort er mere end 21, så vil du “bust” og automatisk tabe din indsats. Hvis du og dealeren har den samme samlede værdi (17 til 21) så vil ingen af jer vinde, og din indsats vil blive returneret til dig som en “push”. Blackjack slår en score på 21.\nVores Blackjack følger “Las Vegas Strip”-standardreglerne med følgende undtagelser:\nEfter hver runde returneres brugte kort til dækket, og kortene blandes.\nSpilleren kan ikke opdele en opdelt hånd.\nDer trækkes kun et kort for at splitte esser.\nSpilleren kan fordoble efter opdeling.\nKortgiveren kontrollerer aldrig, om der er blackjack.\nDealeren trækker et kort når den samlede værdi af dealerens kort er 16 eller mindre, og står når den samlede værdi er 17 eller højere (inklusiv blød 17). Dealeren trækker ikke kort hvis spilleren er gået “bust”.\nHvis spilleren fordobler indsatsen, og kortgiverens første kort har værdien 11 (ES), og kortgiveren får blackjack, taber spilleren begge sine væddemål.\nSplit Hvis dine første to kort har samme pointværdi, kan du opdele dem i to separate hænder ved at placere endnu et væddemål, der er identisk med det oprindelige væddemål. Du fortsætter derefter med at trække kort. Du kan trække et vilkårligt antal kort på hver opdelt hånd, men hvis du opdeler to esser, får du kun ét yderligere kort til hvert es. Hvis du får et es og et kort med værdien ti i en opdelt hånd, tælles det som 21 og ikke som blackjack.\nDouble Efter at du har fået to kort, og du tror, at du kan slå kortgiverens hånd med endnu et kort, kan du forhøje din indsats med et beløb op til den oprindelige indsats eller “fordoble” din indsats. Væddemålet fordobles, og du har ret til at få endnu ét kort.\nForsikring Forsikring anses for at udgøre sit eget spil i Blackjack. Hvis kortgiveren vender et es, får du mulighed for at købe forsikring. Når du køber forsikring, vædder du på, at kortgiveren har blackjack. Det giver dig mulighed for at prøve at beskytte dig selv, når du tror, at kortgiveren muligvis har blackjack. Når du køber forsikring, placerer du halvdelen af din oprindelige indsats ved at trykke på knappen Forsikring. Hvis kortgiveren har blackjack, får du pengene 2 gange tilbage på dit forsikringsvæddemål. Hvis kortgiveren ikke har blackjack, taber du dit forsikringsvæddemål.\nCharlie med 10 kort Det er teoretisk muligt for spilleren at trække 10 kort uden at overskride 21. I dette tilfælde vinder spillerens hånd automatisk, medmindre kortgiveren har blackjack.\n10 Kort Charlie er også mulig på en splittet hånd.