dansk - ordforråd | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "dansk - ordforråd"\nKernen i ordforrådet er arveordene; det er ord, der kan føres tilbage til vikingetiden eller endnu tidligere, og som er fælles nordiske, fx ikke, fælles germanske, fx sende = tysk senden, engelsk send, eller fælles indoeuropæiske, fx moder = fransk mère (af latin mater), græsk meter, russisk mat'. Når man medregner sådanne gamle og nye sammensætninger og afledninger, som udelukkende består af arvede elementer, fx aflusning eller vinterbader, indgår der mindst 15.000 arveord i nutidssproget. De 100 oftest forekommende ord i dansk er næsten alle arveord, og disse 100 udgør erfaringsmæssigt halvdelen af ordene i en almindelig bog for voksne. Med de 500 hyppigste ord er 70% af en almindelig tekst dækket, og af dem er over 400 arveord. Resten er låneord fra andre sprog, de allerfleste fra nedertysk.\nAf de nedertyske lån hører enkelte til de 100 hyppigste ord i dansk, således verbet blive, der fortrængte vorde; men blive fornemmes som rent dansk. Det samme gælder alle andre nedertyske lån blandt de 500 hyppigste ord i dansk, fx ansigt, bange, begynde, forskellig, samt, straks og sådan. Inden for de 500 hyppigste ord falder også faktisk, eksempel og familie, der stammer fra latin, og et enkelt af græsk oprindelse: problem. Først mellem de efterfølgende ca. 500 findes tur og dame fra fransk, job og starte fra engelsk.\nI nutiden kan de fleste danske nok erkende sammenhængen mellem ord som arm — ærme, snor — snøre, fuld — fylde, blind — blænde, dåb — døbe, kold — kulde — køle; men nye ord dannes ikke efter disse mønstre. Orddannelsen sker dels ved andre former for afledning, dels ved sammensætning.\nEn sammensætning dannes af et kerneled og et foranstillet specificerende adled. De mest produktive typer er disse:\nSb.+sb. ølglas, med bindebogstav s/e cognacsglas, snapseglas\nSb.+adj. læservenlig, med part. smertestillende, forhjulstrukken\nAdj.+adj. tværfaglig, med part. fuldtonende, rundstrikket\nPron.+adj. selvgyldig, med part. selvopfyldende, selvbestaltet\nPræp.+adj. overkritisk, med part. modsvarende, underudviklet\nAdv.+adj. veltilfreds, med part. hjemmegående, sammenspist\nSb.+vb. kantstille, typebestemme\nAfledninger dannes dels med foranstillede adled (præfikser), dels med efterstillede adled (suffikser).\nTyper af produktive præfikser\nanti- antikunst, antiborgerlig\nbe- bedrikke, beslipset\nfor- forruste, fortravlet\ngen- genbruge, genhør\nsam- sambeskatte, samkøring, samnordisk\nsuper- superegoist, superfræk\nu- usmart, uafgørlig, uledsaget\nVed afledning med suffiks dannes substantiver, adjektiver og verber. De vigtigste produktive suffikser er følgende:\n-aner nigerianer, kollegianer\n-er kuwaiter, pendler\n-eri dyneløfteri, kondomeri\n-hed præcished, tilbageståenhed, spirituspåvirkethed\n-ing indlæring, programmering, amerikanisering\n-mager betonmager, systemmager\nDesuden kan verbalsubstantiver dannes ved nul-afledning ud fra et verbums rod, fx medhør, leversvigt, udslip osv.\n-bar fældbar, praktiserbar\n-et sexet, kortluntet\n-isk namibisk, plattenslagerisk\n-sk liverpoolsk, koransk\nNye verber kan desuden dannes, ved at infinitivens endelse -e føjes til et substantiv, fx momse, quizze, vetoe; de bøjes med -ede i datid, fx vetoede.\nOrdenstal afledes af de tilsvarende mængdetal, fx tredje, fjerde; med endelsen -te: femte, sjette, tredivte, millionte, milliardte; uændret: hundrede, tusinde; alle andre ordenstal får endelsen -ende/-nde/-de: syvende, ottende, trettende, tyvende, firsindstyvende, den sidste type har den moderne sideform firsende, især i talesprog.\nLæs videre om det danske sprogs historie eller læs om dansk generelt.


Julia Lazareva fra "Hvad, hvor, hvornår?": Interessante fakta\nPlay-Azlab.com / Kunst og underholdning / Julia Lazareva fra "Hvad, hvor, hvornår?": Interessante fakta\nYulia Lazarevas biografi fra "Hvad, hvor, hvornår?" Er meget forskelligartet. Her er de grundlæggende fakta fra hendes liv:\nFødsel i Moskva i 1983 11. april.\nUddannelse i skole nummer 1232 fra 1990 til 2000.\nStuderet ved Moskva's statslovakademi fra 2000-2005.\nTil gode studier blev hun udnævnt til stipendium fra den russiske regering.\nSiden grundskolen havde Julia fremragendede evner, som hun blev kendetegnet ved evnen til hurtigt at behandle oplysninger, klare sig godt sammen med alle akademiske discipliner. Efter skolen studerede hun på lovakademiet en stor del af hendes viden. Yininas akademiske præstationer, evnen til at klare massen af vanskelige færdigheder i udviklingen af innovationer blev bemærket af den russiske regering, som gav hende et særskilt stipendium.\nVed eksamen i 2005pigen blev en kandidat. Derfor var det nødvendigt at anvende deres viden i praksis. Resultatet var udseendet af en stjerne - nu er der en fremragende spiller Yuli Lazarev ("Hvad, hvor, hvornår?"). Billeder af hende kan ses i tidsskrifter, aviser, på internetressourcer. Nu er pigen ret berømt.\nJulia Lazareva fra "Hvad, hvor, hvornår?": Personligt liv\nØnsket om ikke at stoppe derat klatre på karriere stigen bad Julia til konstant at forbedre hendes viden. I spørgsmål om innovationsøkonomi er pigen den bedste specialist. Arbejde som advokat i den velkendte russiske nanoteknologi Corporation, holdt hun forskellige konferencer. Og takket være hendes vedholdenhed blev der opnået gode resultater. Men Yuli Lazarevs personlige liv ("Hvad, hvor, hvornår?") - hendes mand, børn - bliver stadig skubbet ind i baggrunden. Ikke meget fortæller pigen om det. På trods af den travle tidsplan, deltagelse i programmet, forsøger hun ikke at fratage sine nære slægtninge opmærksomhed og vise dem deres kærlighed.\nHun har hobbyer og interesser:\nskriver poesi, er medlem af studiet af forfattere;\nværdsætter impressionismen af Renoir og Monet;\nindsamler en samling af jazz records;\nwindsurfing og rejser.\nNu har Julia en høj placering i investeringerfond, er det en stor byrde af ansvar. På hendes felt betragtes hun som den bedste specialist, hendes ideer har haft gavn for økonomiens verden. Hun deltager i konferencer, giver interviews, men næsten ingen steder vises Yulia Lazarevas personlige liv ("Hvad, hvor, hvornår?").\nClub "Hvad, hvor, hvornår?"\nHun trådte ind i elite tv-klubben nemt oguden beskyttelse. Hun minder med tiden om åbne valg på tv-selskaber, hvor alle kunne deltage. Julia besluttede at prøve sig selv i en konkurrence efter at have set en annonce i akademiet. Der er endnu en grund. Pigen selv organiserede sådanne arrangementer, deltog i dem i skolen og derefter på akademiet. Selvkontrollen og evnen til at styre sig selv var meget nyttig i at vinde kvalificeringsrunden.\nBegyndelsen af en tv-karriere, i overensstemmelse med klubbernes regler,kan kaldes det første spil i noviceholdet, som fandt sted den 1. december 2001. Hun blev til en sejr for eksperter, der ikke gav seerne nogen chance. For dygtige og tankevækkende svar fik Julia titlen som bedste spiller. Hendes ønske er opfyldt.\nHæve din bedømmelse med fremragende udmærkelse,pigen begyndte at modtage invitationer til holdene af allerede anerkendte spillere. Julia blev derefter to gange anerkendt som den bedste spiller og blev ejer af Crystal Owl tre gange. Den sidste tildeling modtaget i foråret 2017. Hendes deltagelse i holdet skelnes af kompetence, evne til at spille spillet. Yulinas svar er præget af interessante og uventede versioner. Og det er ligegyldigt hvilken rolle hun spiller, kaptajnen eller bare spilleren.\nKom ind i hemmelighederne i Julia Lazarevas personlige liv("Hvad, hvor, hvornår"), er det ikke muligt at finde ud af om en mand: pigen giver ikke ofte et interview, hun er meget følsom overfor hendes liv. Hun forsøger ikke at forstyrre dette emne, stopper spørgsmål. I interviewet får man flere oplysninger om hendes resultater i tv-programmet.\nFor eksempel om din trang til at deltage iI spillet fortæller Julia, at hun blev bedt om svar fra den daværende 16-årige pige Inna Druz. Spørgsmålet vedrørte Marc Chagall, hendes version ikke kunne lide holdmedlemmerne, der var uenigheder. I sidste ende fik Inna et svar, og hun havde ret. Spørgsmålet var ikke enkelt, fordi spillerne ikke engang havde tanker om det rigtige svar. Julia besluttede også at prøve hendes hånd, og hun viste sig briljant, men for de vittige citater elskede hendes seere hende og fik hendes fans.\nFordelene ved spillet\nJulia bemærker også, at deltagelse i spillet lærte hende:\narbejde i et hold\nspille alle kombinationer intuitivt\nVær ikke bange for at tage ansvar, at tro på dig selv.\nPigen er interessant at lytte til versioner af forskellige menneskerSammenlign med din egen, analyser og vælg det ønskede svar. Sådan arbejde i et hold giver dig mulighed for ikke at miste tilliden til dig selv og blive med i et hold.\nHvordan er forberedelserne til spillet? Julia siger, at der ikke er nogen særlige hemmeligheder. Det vigtigste er et godt humør, fuld søvn. Også aktiv i "Live Journal". Det rejser mange emner, der er interessante for læsere. Yulinas ekstraordinære evner gør dig til at kigge på berømte ting fra en anden vinkel og opdage noget nyt. Det meste af tiden betaler pigen tv-programmet. Yulia Lazareva ("Hvad, hvor, hvornår") om hendes mand, børn, så langt er der ingen tid til at tænke. Hæren af sine fans giver tillid og støtte, uden at forlade det i nogen bestræbelser.\nDe skriver om hende og interviewer hende, som Yulia Lazareva ("Hvad, hvor, hvornår?") Sjældent giver, du kan se hendes billede ovenfor i artiklen.\nAlina Lazareva, niesen Sergey Lazarev: biografi,\nJulia Sharikova: biografi, filmografi og personlige liv\nPrinsesse af internettet plads Julia Pushman\n"Eksplosivt" navn Julia. Karakteristika og teorier\nHvad hedder Julia? Vi kender til sin ejer


Vidnesbyrd for prædikanter kapitel 16. Fra side 159 ren side tilbage\nMENNESKELIGE MANGLER OG GUDDOMMELIG TILFØRSEL afsnit 6\nGrunde for virkningsløshed og afhjælpningen\n(159) Melbourne, Australien, 3. juli, 1892\nJeg vil tale til dem som prædiker ordet: »Tydes dine ord, så bringer de lys, de giver enfoldige indsigt.« Alle fortrinene og privilegierne kan blive mangedoblet til din fordel, så du skulle blive uddannet og oplært, rodfæstet og grundfæstet i sandheden, vil ikke være nogen virkelig hjælp for dig personligt medmindre sind og hjerte er åbnet så sandheden kan finde indgang, og du gør en samvittighedsfuld afståelse af enhver vane og fremgangsmåde, og enhver synd der har lukket døren for Jesus. Lad lyset fra Kristus søge ind i enhver mørk krog af sjælen; tag med alvorlig beslutsomhed en rigtig den rigtige handlemåde. Hvis I bliver i en forket handlemåde, som mange af jer nu gør; hvis sandheden ikke arbejder i jer med omdannende kraft, så at I adlyder den af hjertet fordi I elsker dens rene principper; så kan I være sikker på at for jer vil sandheden miste dens livgivende kraft, og synd vil styrkes. ret\n(159) Det er derfor mange ikke er virksomme repræsentanter for Mesteren. De gør hele tiden underhold for at behage og forherlige dem selv, eller værner om lysten i hjertet. De samtykker sandt nok i ti buds loven, og mange lærer loven i teorien, men de tager ikke vare om dens principper. De adlyder ikke Guds bud for at være rene, elske Gud i højeste grad, og deres nabo som dem selv. Når der hele tiden lever en løgn, kan noget sådant have styrke, kan de have tillid, vil sådanne blive virksomme arbejdere for Gud? ret\n(160) Frelseren bad for sine disciple, »Hellige dem ved sandheden! dit ord er sandhed« Men hvis modtageren af Bibelkundskab ikke giver nogen mulighed i hans vaner eller udøvelse at svare på lysets sandhed, hvad da? Ånden er i strid med kødet og kødet med ånden; den ene af disse må sejre. Hvis sandheden helliggør sjælen, er synd hadet og afskyet, fordi Kristus er modtaget som en æret gæst. Men Kristus kan ikke tage del i et splittet hjerte; synd og Jesus er aldrig i kompagniskab. Han som tager imod sandheden i oprigtighed, som spiser kødet og drikker blodet af Guds Søn, har evigt liv. »De ord, som jeg har talt til jer,« sagde Jesus »er ånd og er liv.« Når troens modtager samarbejder med Helligånden, vil han gå betynget med budskabets byrde til sjæle; han vil aldrig blot være en prædiker. Han vil gå ind i hjerte og sjæl til det store arbejde med at søge og redde hvad der er tabt. Under udøvelse af Kristi religion, vil han udføre et stort arbejde i at vinde sjæle. ret\n(160) Under binding til Gud\nEnhver troende er under bånd til Gud for at blive åndeligt rettede, og tage sig selv i lysets spor, så han kan lade sit lys skinne til verden. Når alle dem som er i gang i det indviede prædikant arbejde skal vokse i nåde og i kendskabet af vor Herre og Frelser, vil de hade synd og al selviskhed. En moralsk fornyelse er hele tiden i gang; som de fortsætter med at se på Jesus, bliver de tilpasset hans billede, og er ét med ham, og har ikke deres egen retfærdighed, men den retfærdighed der er i Jesus Kristus vor Herre. ret\n(161) Den store fremgang i de forkyndende seminarer* er ikke (161) halvt påskønnet. De er rige på anledninger, men udretter ikke det halve af hvad de skulle fordi dem som var med i dem ikke udøvede sandheden som var blevet præsenteret for dem i klare linier. Mange som forklarer skrifterne til andre har ikke samvittighedsfuldt og helt overgivet sind og hjerte og liv til Helligåndens magt. De elsker synd og holder fast ved den. Jeg er blevet vist at urene vaner, stolthed, selviskhed, selvforherligelse, har lukket hjertets dør selv for dem som der lærer sandheden til andre, så at Guds misbilligelse er over dem. Kan en fornyene kraft ikke tage fat i dem? Er de blevet til et bytte for en moralsk sygdom som er uhelbredelig fordi de nægter dem selv at blive helbredt? Oh, enhver som arbejder med Ordet og læresætning ville tage agt på Paulus´ ord, »Så formaner jeg jer da, brødre! ved Guds barmhjertighed, til at bringe jeres legemer som et levende, helligt, Gud velbehageligt offer; dette er jeres åndelige gudsdyrkelse.« ret\n(161) Hvor mit hjerte dog hopper af glæde for dem der vandrer i sindets ydmyghed, som elsker og frygter Gud. De besidder, en kraft der er langt mere værdifuld end lærdom eller veltalenhed. »Herrens frygt er visdoms grundlag,« og hans kærlighed og frygt er som en guldtråd der forener dem menneskelige repræsentant med det guddommelige. Således er alle livets tilskikkelser forenklet. Når Guds børn kæmper mod fristelser, kæmper de mod det naturlige hjertes lidenskaber, forbinder de i tro sjælen med den eneste der kan give hjælp, får de bugt med det. ret\n(162) Må Herren arbejde med deres hjerter som har taget i mod det store lys, så de kan gå bort fra al misgerning. Se på Golgathas kors. Der er Jesus, som gav sit liv, ikke så mennesker kunne fortsætte i synd, ikke så de kunne have ret til at bryde Guds (162) lov, men at de gennem det grænseløse offer kan blive frelst fra synd. Kristus sagde, »Jeg helliger mig selv for dem, for at også de må blive helligede,« ved hans eksempel fuldkommenhed. Vil dem som prædiker sandheden til andre selv blive helliggjort ved sandheden? Vil de elske Herren af hjerte og sjæl og sind og deres næste som dem selv? Vil de møde den højeste norm for kristen karakter? Er deres smag ophøjet, deres lyst styret? Tager de vare på kun ædle følelser, stærk, dyb medfølelse, og rene hensigter, så de faktisk kan blive arbejdere sammen med Gud? Vi må have Helligånden til at støtte os i kampen; »thi den kamp, vi skal kæmpe, er ikke mod kød og blod, men mod magterne og myndighederne, mod verdensherskerne i dette mørke, mod ondskabens åndemagter i himmelrummet.« til videre studium: Evangeliets Tjenere -norsk- side 205, 214-217, (Gospel Workers, side 273, 284, 285, 288. ret


På vej til skolen ved ækvator - Better Globe\nPå vej til skolen ved ækvator\nHem / Nyheder / Okategoriserad / På vej til skolen ved ækvator\nEt af de første steder, vores kunder og ambassadører besøgte i Uganda, var skolen ved ækvator. Man begyndte at opføre skolen i 2009, og den drives i dag af velgørenhedsorganisationen (NGO) Child Africa, der har et tæt samarbejde med Better Globe.\nEn spændende detalje på skoleuniformerne er den gule kurve, der symboliserer, at det går op og ned i livet, men hvis man gør sig umage over tid, vil det altid gå op igen.\nAnna, en af vores kunders datter, med børnene fra Child Africas skole ved ækvator. 180703\nEn af vores kunder, Einar, modtager en gave i form af en høne fra hans sponsorbarns mor. 180703\nPå vej til skole gik alle i rækker. 180703\nDe yngste børn synger for de internationale gæster, 180703\nJohan fra Stockholm med børnene fra ækvatorskolen\nMalin og Elisabeth står lige på ækvator, bogstaveligt talt.


Ledende overlæge - Øjenafdelingen - Aarhus Universitetshospital, Øjenafdeling J | Ofir.dk\nDa Region Midtjylland løbende gennemfører besparelser og omorganiseringer, vil omplaceringsramte medarbejdere, der søger stillingen, have fortrinsret til samtale.2018-05-05T00:50:46.677 Er du overlæge i oftalmologi, og brænder du for ledelse og udvikling af dit fag, så se her! Øjenafdelingen på Aarhus Universitetshospital søger en visionær, engageret og dynamisk ledende overlæge, som sammen med den ledende oversygeplejerske ønsker og evner at stå i spidsen for den fortsatte faglige og organisatoriske udvikling af en højtspecialiseret afdeling med et stort patientflow og omfattende uddannelses- og forskningsaktivitet. OpgavenSom ledende overlæge får du, sammen med den ledende oversygeplejerske, ansvaret for afdelingens ydelser, aktiviteter og udvikling i et tæt samarbejde med afdelingens ledergruppe og hospitalets direktion. Det bliver din opgave at styrke afdelingens status som en moderne og højt kvalificeret afdeling. Samtidig skal du bidrage til at udvikle afdelingen, så den er en effektiv og attraktiv arbejdsplads for medarbejderne. Vores nye ledende overlægeDu er ambitiøs og kan stå i spidsen for udvikling og implementering af nye behandlingstiltag inden for alle grene af øjenfaget og være åben overfor og indstillet på udvikling af tekniske systemer til at understøtte det kliniske arbejde. Du skal evne og ville kliniknær ledelse, så målsætningerne om sammenhængende patientforløb, fælles ansvar og systematiske forbedringer kan indfries. Samtidig skal du skabe og formidle et troværdigt og inspirerende samarbejde med afdelingens medarbejdere, nære samarbejdspartnere på og uden for hospitalet samt i de faglige miljøer. Vi søger en leder, som er uddannet speciallæge i oftalmologi har en stærk faglig og ledelsesmæssig identitet og formår at bedrive ledelse af ledere - dette gerne suppleret af teoretisk lederuddannelse på masterniveau eller et ønske om at erhverve en sådan formår at samle og lede en stor speciallægegruppe og leder med et tværfagligt perspektiv har en involverende og åben ledelsesstil og formår at sætte mål og løse problemer i samspil med andre indgår i løsningen af strategiske udfordringer kan sikre at budget og aktivitetstal overholdes har et helhedssyn for Aarhus Universitetshospital som hospital og Øjenafdelingen lokalt med et regionalt og landsdækkende udsyn arbejder målrettet med at skabe resultater og bidrager til gejst og arbejdsglæde kommunikerer klart og ligefremt med alle har en tillidsvækkende personlighed, og som er anerkendende, lydhør og nærværende i sin omgangsform Vi forventer, at du har interesse og evner for ledelse, samt at du evner at koordinere og træffe beslutninger under hensyn til ressourcer, opgaveportefølje og uddannelsesbehov. Ved hjælp af dialog, dygtighed og dristighed kan du bevare overblikket samt sikre kontinuitet og fremdrift. Vi tilbyder en afdeling, der har opbygget gode relationer til samarbejdspartnere lokalt og nationalt en afdeling med stor sammenhængskraft, en uformel omgangstone med dedikerede og engagerede medarbejdere en ledergruppe, der er engageret i afdelingens drift og som er involveret i at løse organisatoriske, driftsmæssige og faglige udfordringer en stilling på et hospital, hvor værdierne patienten kommer først og vi skaber resultater gennem samarbejde efterleves en afdeling, hvor brugerinddragelse og patientoplevet kvalitet er vigtige parametre for vores arbejde en erfaren afdelingsledelseskollega i et ligeværdigt ledelsessamarbejde Funktionsbeskrivelsen for stillingen findes her. Kort information om ØjenafdelingenØjenafdelingen på Aarhus Universitetshospital er en højtspecialiseret afdeling, der varetager akut og elektiv udredning og behandling af øjenpatienter i alle aldersgrupper fra hele landet. Specialet rummer både medicinsk og kirurgisk behandling. Vi har årligt ca. 53.000 patientbesøg, og ca. 13.000 opereres i vores dagkirurgiske afsnit. Afdelingen er opdelt i subspecialiserede og højtspecialiserede faglige teams, der er ledet af en teamansvarlig over- eller afdelingslæge i tværfaglig funktionsledelse med den ansvarlige afdelingssygeplejerske. Afdelingsledelsen består aktuelt af den ledende oversygeplejerske, der arbejder tæt sammen med ledergruppen på 14 personer, og som supporteres af en række stabsfunktioner, herunder bl.a. IT og kommunikation. Sammensætningen af medarbejdere består af 11 faggrupper samlet set 130 ansatte. Den samlede lægestab udgøres af 12 overlæger (inkl. den ledende overlæge), 8 afdelingslæger samt ca. 20 yngre læger i uddannelse. Derudover varetager tre overlæger fra Regionshospitalet Randers specifikke funktioner i afdelingen fire dage om ugen. Afdelingen har ansvaret for Den Danske Hornhindebank. Læs mere på hjemmesiden her. Forskning og uddannelseØjenafdelingen har en omfattende forskningsaktivitet, der ledes af lærestolsprofessoren. Afdelingen har desuden en professor i refraktionskirurgi og i samarbejde med Institut for Biomedicin ved Aarhus Universitet, et professorat i eksperimentel okulær genterapi. Afdelingen varetager undervisningen i klinisk oftalmologi ved lægestudiet og er ansvarlig for Aarhus Universitets kandidatuddannelse i optometri og synsvidenskab. Løn og ansættelseLøn- og ansættelsesvilkår efter gældende overenskomst - aftale for lægelige chefer mellem Danske Regioner og Foreningen af Speciallæger. Ansættelsen er betinget af en tilfredsstillende børneattest samt en tilfredsstillende autorisation. Tiltrædelse 1. september 2018.AnsøgningDet er en forudsætning for ansættelse i stillingen, at ansøgeren vurderes kompetent i bedømmelsen af de lægefaglige kompetencer. Sammen med ansøgningen skal der således fremsendes et delvist udfyldt skema til at foretage denne bedømmelse. Skemaet kan hentes her. Ansøgningsfrist d. 4. maj 2018.1. samtale forventes afholdt i uge 22, 2. samtale forventes afholdt i uge 24. Kandidater kan blive bedt om at gennemføre en personlighedstest i forbindelse med ansættelsesprocessen mellem 1. og 2. samtale. Yderligere informationHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte ledende oversygeplejerske Lone Hauritz på lone.hauritz@aarhus.rm.dk, tlf. 2371 4733 eller Aarhus Universitetshospitals sygeplejefaglige direktør Inge Pia Christensen på tlf. 3092 2404. Ved specialerettede spørgsmål kan lærestolsprofessor Toke Bek kontaktes på tlf. 7846 3223. Da Region Midtjylland løbende gennemfører besparelser og omorganiseringer, vil omplaceringsramte medarbejdere, der søger stillingen, have fortrinsret til samtale.10Phoenix2eb1f0a4101000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2018-05-04T00:00:000010https://rm.emply.net/recruitment/vacancyApply.aspx?publishingId=597c026f-bb40-4700-a214-86d1eb43f3d50EuropaDanmarkJyllandØstjyllandAarhus3212353Øjenafdeling J11Nørrebrogade 448000Aarhus CDKDanmarkORS/2eb1f0a4_logo.gifORS/Small/2eb1f0a4_logo.gif0\nlone.hauritz@aarhus.rm.dkDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46Permanent552996EmplyMinimum pakken - 35 dage0001https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=2eb1f0a4https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=2eb1f0a4https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=2eb1f0a4&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=2eb1f0a4&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/Social_og_sundhed/Sundhed/4.jpgEr du en fagligt stærk Ledende overlæge?12008011Dansk3Læse/ tale935136Ledende overlæge10Sundhed354293399Lone Hauritzlone.hauritz@aarhus.rm.dkDKDanmarkDKDanmarkda-DK


Minister klar til at tvinge bæredygtigt byggeri igennem | fyens.dk\nMinister klar til at tvinge bæredygtigt byggeri igennem\nByggebranchen har vænnet sig til at bruge beton, og det skal der laves om på. Men de vil få en tilvænningsperiode på nogle år, oplyser boligminister Kaare Dybvad (S). Foto: Katrine Becher Damkjær\nBranchen vil få nogle år til at vænne sig til at bygge bæredygtigt, men så vil det blive gjort obligatorisk, oplyser boligminister Kaare Dybvad (S).\nI vil i regeringen have bygget mere bæredygtigt. Kan I få byggebranchen med på det?\n- Ja, det tror jeg godt, vi kan. I hvert fald et langt stykke hen ad vejen.\n- Jeg ved, at de almene boligorganisationer er meget interesserede i at bygge mere i træ, og blandt entreprenørerne, der bygger etagebyggerier, er der også en interesse. Men noget af det, vi diskuterer, er parcelhusbyggeri, og det er de store, der sidder på meget af det. Og spørgsmålet er, om man kan få dem med til at udfordre deres egne byggemetoder. Men på etagebyggeri tror jeg på, der kommer et gennembrud.\nKommer du til at tvinge det igennem?\n- I første omgang laver vi en frivillig bæredygtighedsklasse, der kommer til at være strammere end den, der har været hidtil. Det giver branchen nogle år til at vænne sig til det, og så bliver det obligatorisk at bygge bæredygtigt. Det er vores indstilling, og spørgsmålet er bare, hvor mange år der skal gå. Og her vil træbyggeri være attraktivt, fordi det vil være enormt nemt at dokumentere, hvad der kommer ind i byggeriet.\nKan man forestille sig, at I tvinger branchen til at bygge i træ?\n- Nej. Sidste gang en boligminister ville bestemme, hvilke byggematerialer man skulle bruge, var i 1962, hvor man indførte det, der hed montagecirkulæret. Det var det, der gjorde, at man fik byggerier som blandt andet dem i Vollsmose, fordi man sagde, at hvis det skulle have offentlig støtte, så skulle det bygges i betonelementer. Det har vi fået meget bøvl ud af siden, så jeg tror ikke, der kommer noget godt ud af at anbefale materialer. Men vi vil gøre det obligatorisk at bygge bæredygtigt.\nEr der nogen anden vej end at bygge i træ?\n- Det handler også om teknologi, og der er en udvikling. Aalborg Portland arbejder på at producere cement, som ikke skal brændes ved 1200 grader, og som er mere CO2-venlig. Og hvis det lykkes, skal jeg ikke stå her og sige, at det skal være træ. Jeg kan bare se nogle fordele ved det, som det er i dag.\nHvilke udfordringer er der, som du ser det?\n- Det er klart, at øget digitalisering i byggeriet er en barriere. Jeg er selv fra en landsdel, hvor mange er bygningshåndværkere, og jeg kender godt det dér med, at man lægger bestillingssedlerne op i forruden på sin Toyota Hiace, og så håber man på, at man får styr på dem på et tidspunkt. Det har en charme, men det går ikke ved bæredygtighed. Man skal have overblik over, hvilke materialer man bruger, og hvilke bygninger de kommer i. Så vi er nødt til at have større digitalisering, end vi har i dag.\n- Ja. Vi har en udfordring i, at uanset hvor vi er i landet, så skalmurer vi hele tiden, for hvis der er mursten på facaden, synes vi, det er kvalitet. Så vi har en opgave i at fortælle, at der er masser af kvalitet i træbyggeri. Der er for eksempel mange af de gamle ejendomme i centrum af Svendborg, der er lavet på et træskelet, men det er der bare mange, der har glemt, fordi vi i 1960'erne begyndte at bygge i beton. Jeg har set, at de i Norge har et højhus på 15 etager, som er bygget i træ. Der er ikke noget brandsikringsmæssigt eller konstruktionsmæssigt i vejen for det, men der er noget kulturelt i vejen for det. Og det er, at vi i Danmark har tradition for at betragte tegl som det gode byggemateriale.\nPå besøg på Tåsinge: Boligminister fik lynlektion i bæredygt...


1 SPAR PÅ ENERGIEN I DIN BYGNING - nye bygninger Energimærkningsrapport Amagerfælledvej København S Bygningens energimærke: Gyldig fra 11. september 2012 Til den 11. september Energimærkningsnummer\n2 ENERGIKONSULENTENS KONKLUSION Denne rapport indeholder konklusionen af den bygningsgennemgang, der er foretaget for at kontrollere om bygningen lever op til energikravene til nye bygninger i bygningsreglementet. Byggetilladelsen viser, hvilket bygningsreglement der er gældende for bygningen, det fra 2008 (BR08) eller det fra 2010 (BR10). Konklusionen er at BYGNINGEN LEVER OP TIL ENERGIKRAVENE I BYGNINGSREGLEMENTET Med venlig hilsen Bjarne Hansen Henrik Larsen Rådgivende Ingeniørfirma A/S Godthåbsvænget 4, 2000 Frederiksberg tlf ENERGIKONSULENTENS UDDYBENDE KOMMENTARER Bygningen skal i henhold til Bygningsreglementet 2010 leve op til krav om energiforbrug, dimensionerende transmissionstab og mindstekrav til varmeisolering af bygningsdele og installationer. Lavenergiklasse 2015 iht. Bygningsreglementet 2010 er overholdt. Bygningsgennemgangen og mine beregninger har vist, at bygningen overholder de gældende krav. Energimærkningsnummer\n3 ENERGIMÆRKET FORMÅLET MED ENERGIMÆRKNINGEN Energimærkning af nyopførte bygninger har til formål at kontrollere om bygningen lever op til energikravene i bygningsreglementet (BR08 eller BR10): Mærkningen udføres af en energikonsulent som måler bygningen op og undersøger kvaliteten af isolering, vinduer og døre, varmeinstallation m.v. På det grundlag beregnes bygningens om bygningen lever op til bygningsreglementets krav til energikravene i bygningsreglementet. Bygningsreglementet sætter krav til hvor meget energi, der skal tilføres bygningen udefra (energiramme) ved normal brug af bygningen. Derudover sætter reglementet minimumskrav til isoleringsstandarden af bygningen (transmissionstab) og til visse bygningskomponenter (vægge vinduer, varmeinstallationer mv. BYGNINGENS ENERGIMÆRKE Bygninger, der opfylder kravene i bygningsreglementet for 2010 (BR10), har energimærke A1 eller A2. A1 repræsenterer lavenergibygninger med et meget lille forbrug, A2 repræsenterer bygninger der opfylder bygningsreglements almindelige krav. På energimærkningsskalaen vises bygningens energimærke. Beregnet varmeforbrug per år: kwh fjernvarme 20,81 ton CO₂ udledning Energimærkningsnummer\n4 BAGGRUNDSINFORMATION BYGNINGSBESKRIVELSE Trekantsgrunden Almene boliger - Blok 1 Adresse... Amagerfælledvej 135 BBR nr Bygningens anvendelse Opførelses år År for væsentlig renovering... Ikke relevant Varmeforsyning... Fjernvarme Supplerende varme... Ingen Boligareal i følge BBR m² Erhvervsareal i følge BBR... 0 m² Boligareal opvarmet m² Erhvervsareal opvarmet... 0 m² Opvarmet areal i alt m² Heraf tagetage opvarmet... 0 m² Heraf kælderetage opvarmet... 0 m² Uopvarmet kælderetage... 0 m² Energimærke... A1 KOMMENTARER TIL BYGNINGSBESKRIVELSEN Der findes endnu små uoverensstemmelser mellem BBR meddelelses 6203 m² og byggetilladelsen er etagearealet 5940 m². Opmåling af det opvarmede etagearealet afviger under 1% i forhold til de 5817 m² benyttet i denne beregning hvorfor dette ikke ændres. KLAGEMULIGHEDER Du kan som ejer eller køber af ejendommen klage over faglige og kvalitetsmæssige forhold vedrørende energimærkningen. Klagen skal i første omgang rettes til det certificerede energimærkningsfirma der har udarbejdet mærkningen, senest 1 år efter energimærkningsrapportens dato. Hvis bygningen efter indberetningen af energimærkningsrapporten har fået ny ejer, skal klagen være modtaget i det certificerede firma senest 1 år efter den overtagelsesdag, som er aftalt mellem sælger og køber, dog senest 6 år efter energimærkningsrapportens datering. Klagen skal indgives på et skema, som er udarbejdet af Energistyrelsen. Dette skema finder du på Det certificerede energimærkningsfirma behandler klagen og meddeler skriftligt sin afgørelse af klagen til dig som klager. Det certificerede energimærkningsfirmas afgørelse af en klage kan herefter påklages til Energistyrelsen. Dette skal ske inden 4 uger efter modtagelsen af det certificerede energimærkningsfirmas afgørelse af sagen. Klagen kan i alle tilfælde indbringes af bygningens ejer, herunder i givet fald en ejerforening, en andelsforening, anpartsforening eller et boligselskab, ejere af ejerlejligheder, andelshavere, anpartshavere og aktionærer i et boligselskab, samt købere eller erhververe af energimærkede Energimærkningsnummer\n5 bygninger eller lejligheder. Reglerne fremgår af 41 og 42 i bekendtgørelse nr. 61 af 25. juni Energistyrelsens adresse er: Energistyrelsen Amaliegade København K Energimærkningsnummer\n6 Energimærke for Amagerfælledvej København S Energistyrelsens Energimærkning Gyldig fra den 11. september 2012 til den 11. september 2022 Energimærkningsnummer


At gå barfodet kan mindske smerte, inflammation samt meget mere!\nSkrevet 08-05-2016 af Alun Biggart - Print - Send til en ven -\nJeg har fundet noget, der vil interessere dig: At gå barfodet kan mindske smerte, inflammation samt meget mere!, som jeg synes du skal kigge på.\nHvornår tog du sidst dine sko af, gik barfodet i græsset, eller lod sandet varme dine fødder på stranden? At gå barfodet hjælper med at styrke dine fødder og lægge og styrker samtidig din ledsans og balance. At gå barfodet giver dig mulighed for at blive mere forbundet med Jorden, og dette har vist sig at kunne lindre kroniske smerter, dæmpe inflammation, forbedre søvn og meget mere!\nEr du klar over, at dine fødder har mere end 200.000 nerveender? Ja, de er utrolig følsomme, og derfor er der også noget virkelig behageligt ved at mærke den jord, du går på. Du bliver mere forbundet med verden omkring dig.\n“Menneskets fod er et kunstværk og en ingeniørs mesterværk.”\nHvordan skader sko vores fødder?\nDine fødder er kroppens fundament, og med 26 knogler (25 % af kroppens samlede antal knogler) og 33 led i hver fod kan noget nemt gå galt, især hvis du vælger sko med dårlig pasform eller usundt fodtøj.\nVisse typer fodtøj såsom klipklappere, smalle og højhælede sko kan skade din fods struktur og ændre din gangs naturlige dynamik.\nHøje hæle ændrer f.eks. din fods naturlige stilling med øget vægt på tæerne.\nNår kroppens stilling vippes fremad, må man læne sig bagud og overstrække ryggen for at kompensere. Denne kropsholdning ændrer den naturlige gangart og lægger et stort pres på hofter, lænd og knæ.\nMed tiden kan høje hæle være utrolig skadelige for kroppen!\nDet er meget vigtigt at vælge sko, som passer fodens naturlige form og føles komfortable. De fleste sko er for smalle og maser foden og tæerne sammen. Skomærker som f.eks. Lems er heldigvis dukket op, og de er et meget sundere og mere behageligt valg!\nHvis du ejer et par løbesko, så er dette vigtigt!\nMere og mere forskning peger på, at moderne løbesko udstyret med kraftigt polstrede, forhøjede hæle og alt for meget støtte kan forårsage øget risiko for skader ved at opmuntre løberen til at sætte hælen i først, en bevægelse, der genererer større kollision med jorden.\nDen naturlige løbestil for os mennesker består i at sætte forfoden eller midten af foden i jorden først, og derved beskyttes fødderne og benene mod nogle af de skader, som et højt antal løbere i dag oplever.\nEndvidere antyder en undersøgelse i The British Journal of Sports Medicine, at jo dyrere en løbesko er, jo større er risikoen for at blive skadet!\nChris McDougall, som ses i videoen ovenfor, og som er forfatter til den meget inspirerende bog Born to Run, siger det meget rammende:\n”Foden er utrolig pålidelig. Man kan ikke lave en forkert bevægelse, uden at foden vil fortælle en, at det skulle du ikke have gjort. Men sko er som morfin: Et beroligende middel, som dæmper smerten.”\nDaniel Lieberman, professor i human udviklingsbiologi på Harvard, siger endvidere:\n“Mennesket har løbet på bare fødder i millioner af år, og det er ikke længere siden end 1972, at folk begyndte at løbe i sko med tykke, syntetiske hæle.”\nHvis dine løbesko har en forkert pasform og enten har for meget polstring eller for meget støtte, risikerer du:\nForkert løbestil ved at lande på hælen først\nSvækkede muskler i fødder og lægge\nAlt dette øger din risiko for at ende med at blive skadet, som det sker for flertallet af løbere i dag.\nHeldigvis er der de seneste ti år dukket flere naturlige løbesko op på markedet såsom FiveFingers.\nNår du går over til at løbe i FiveFingers eller andre naturlige løbesko, er det meget vigtigt, at du gør det gradvist, så du vænner dine fødder, ankler og ben langsomt til en naturlig løbestil. Gå ikke for hurtigt frem!\n“Grounding” er en af de mest undervurderede helsepraksisser!\nNår du tager dine sko af og går barfodet, vil du opleve elektrisk ledende kontakt mellem din krop og Jordens overflade, et fænomen som kaldes earthing eller grounding.\nDe fleste mennesker er ikke klar over det, men Jorden har en enorm sundhedsstyrkende, negativt ladet kraft. Den er rig på elektroner og giver et kraftfuldt tilskud af sunde antioxidanter.\nNår du sætter foden på jorden, absorberer du store mængder negativt ladede elektroner gennem fodsålen. Dette er nok til at give dig tilstrækkelige forsyninger af Jordens helbredende, negativt ladede kraft.\nDenne enkle proces er en af de mest potente antioxidanter, vi kender. Grounding har vist sig at kunne lindre smerter, mindske inflammation og stress, forbedre søvn, øge velvære og meget mere.\nKonklusion: Er det på høje tid at smide skoene?\nNoget af det sundeste, du kan gøre for dig selv, er at gå ud i naturen, tage dine sko og sokker af og røre Jorden med dine bare fødder for på denne måde at kunne absorbere Jordens healende energi!\nJa, lad naturen hjælpe dig til at formindske den stress, som uafladeligt påføres kroppen.\nKom i gang ved at gå på græs eller på sandet på stranden, eller hvor som helst du kan gå på et blødt underlag uden skarpe genstande.\nNår du er nødt til at have sko på, så vælg sko med god, naturlig pasform, og køb ikke løbesko, der kan gøre mere skade end gavn!\nNyd at bevæge dig i pagt med naturen og at blive genforenet med Moder Jord!\nDitte skrev denne kommentar:\nHvis man går på et løbebånd, for at få en hældning på, for større forbrænding, kan man så med fordel gå på bare fødder eller i strømper?\nMest læste i Livsstil\nBør du bruge solcreme? Eller er solcreme i virkeligheden farlig?\nDin hjerne. Bruger du højre eller venstre hjernehalvdel?\nHvad betyder epigenetik for dit helbred og din lykke?\nSådan signalerer dit kropssprog selvsikkerhed, intelligens osv.\nLev dine drømme: Hvordan finder du dine drømme og får dem ALLE opfyldt?


DF-ordfører om rødt medieforlig: ”Det er jo helt gakket” - Ditoverblik.dk\nForside Kultur Medier DF-ordfører om rødt medieforlig: ”Det er jo helt gakket”\nDF-ordfører om rødt medieforlig: ”Det er jo helt gakket”\nRegeringen og venstrefløjen vil pålægge DR at optælle, hvor mange mandlige og kvindelige musikere, der afspilles i DRs proframmer. Her er det Chief1 og Thomas Buttenschøn, der er på scenen til Dansk Melodi Grand Prix 2021 i DR Byens Studie 5 i København. foto: Martin Sylvest/Ritzau Scanpix 2021\nDansk Folkepartis medieordfører Dennis Flydtkjær mener, at regeringen ”fedter for venstreorienterede i storbyerne”, når den blandt andet vil indføre krav til medievirksomheder om ”køns-selvangivelser” med tre slags køn\n”Det er jo helt gakket”.\nDansk Folkepartis medieordfører Dennis Flydtkjær ryster på hovedet af et af de påfund, som regeringen og venstrefløjen har kastet ind i forhandlingerne om en medieaftale, og som er en af grundene til, at DF fredag valgte at forlade forhandlingerne sammen med Venstre og Konservative.\nKravet lyder på, at Danmarks Radio skal lave opgørelser over, hvor mange mandlige og kvindelige musikere, der afspilles i DR.\n”Skal man så tælle, hvor mange mænd og kvinder, der er i hvert orkester? Hvad gør man til juletid, når der spilles en sang med DRs pigekor? Skal der så kun spilles mænd bagefter? Det er jo helt gakket,” siger Dennis Flydtkjær til ditOverblik.\nKravet er et led i regeringens ønske om ”skærpelse af krav om mangfoldighed” i DR og TV2. Et andet krav lyder på, at medievirksomheder for at få del i public service-puljen skal lave en ”køns-selvangivelse” med oplysninger om, hvor mange ”mand/kvinde/andet”, som er ansat som chefer, mellemledere, manuskriptforfattere, skuespillere og instruktører – og hvor meget de tjener.\n”Vi vil ikke være med til, at en medieaftale skal fyldes med kønspolitik og kønskvoter. Regeringen har købt storby-venstrefløjens seneste påhit: At der findes mere end to køn. Det er svært nok at indgå et medieforlig, men det bliver kun værre af, at regeringen vil fedte mere for de venstreorienterede i storbyerne. Det bliver bare uden Dansk Folkeparti,” siger Dennis Flydtkjær.\n“Regeringen har købt storby-venstrefløjens seneste påhit: At der findes mere end to køn”\nHan frygter, at listerne vil blive misbrugt til at lægge pres på virksomheder, der leverer til DR og TV2.\n”Det hører slet ikke hjemme i en medieaftale. De enkelte arbejdspladser må selv finde ud, hvem de vil ansætte. Det her rammer helt ved siden af skiven,” siger Dennis Flydtkjær.\nDFs skatte-, kultur og medieordfører Dennis Flydtkjær. Foto: Carsten Lundager\nNej til at poste flere penge i DR\nDer er andre grunde til, at DF har valgt at forlade forhandlingerne. Størst på minuslisten er regeringens ønske om at poste yderligere 30 millioner kroner årligt i DR. Penge, som skal gå til et nyt onlineunivers for børn. I forvejen modtager DR 3,6 milliarder kroner fra skatteyderne.\n”Hvorfor skal DR have flere penge? De må da kunne prioritere indenfor de 3,6 milliarder kroner. Der er andre, der står foran DR i køen,” siger Dennis Flydtkjær.\nDF vil heller ikke være med til at omdanne DRs bestyrelse til en professionel bestyrelse uden repræsentanter fra partierne. Det vil fjerne den folkelige forankring, mener Dennis Flydtkjær.\nSkidt for branchen med smal aftale\nDesuden er DF modstander af et krav om kædeansvar til virksomheder, der får mediestøtte, dvs. at eksempelvis et lokalt dagblad får ansvar for at sikre, at underleverandører og samarbejdspartnere har ordnede forhold for ansatte.\n”Det bliver fuldstændig uoverskueligt for de enkelte virksomheder og er en utidig indblanding i den danske model,” siger Dennis Flydtkjær.\nPå branchens vegne ærgrer han sig over, at det nu ender med en smal, rød medieaftale:\n”Der er da også positive ting i den aftale, der forhandles. Men minusserne oversteg plusserne for os. At det ender med en smal aftale er skidt for branchen, for det skaber usikkerhed,” siger DFs medieordfører.\nDF, V og K har forladt forhandlinger: Vil ikke give flere penge til DR\nTidligere artikelDF, V og K har forladt forhandlinger: Vil ikke give flere penge til DR\nNæste artikelEU udvider krigen mod London\nDF, V og K i fælles medieudspil: Privatisér P3 og drop plan om streamingskat\nRegeringen vil fjerne de politiske vagthunde fra DRs bestyrelse


Vi har ofte et sted i haven, hvor lidt eller ingen sol kommer, især til dette sted har vi sammensat en pakke på haekplanteronline.dk. Denne pakke indeholder alle skyggeelskende stauder, der forvandler det mørkere sted i din have til et fint og blomstrende bed. Planterne i denne pakke er tilstrækkelig til ca. 3 kvadratmeter og består af følgende sorter: - 3 x Høstanemone, Anemone hupehensis "Prinz Heinrich" - 3 x Kærmindesøster, Brunnera macrophylla - 2 x Mangeløv, Dryopteris filix-mas - 2 x Vortemælk, Euphorbia amygdaloides "Purpurea" - 3 x Kodrivere, Primula veris - 3 x Hvidplettet lungeurt, Pulmonaria longifolia "E.B. Anderson " - 4 x Bishophat, Tellima grandiflora Skyggehaven er hovedsagelig forårsblomstrende, men dens mangfoldighed i højder og vækstformer skaber en interessant helhed.\nBlågrå, Hvidbroget, Grøn\nFølgende typer kan tjene som ægte bunddække;\nBrunnera macrophylla med store hjerteformede blade, blomstrer med lyseblå blomster i maj-juni. Pulmonaria longifolia, som kommer i april-juni med blå blomster, der senere bliver lyserøde. Den har også yndefulde, smalle og hvidplettede blade, der giver planten ornamental værdi, selv efter blomstringen. Det sidste ægte bunddække er den stedsegrønne Tellima grandiflora. Denne plante danner et tæppe af smukke grønne blade, hvor en tynd stilk med grøn-røde blomster, der i maj-juni står til en højde på ca. 40 cm. Primula veris er en flerårig plante, der kommer i april-juni med bløde gule blomster i en klynge af stilke på 20 cm højde.\nLidt højere bliver Euphorbia amygdaloides. Denne sort blomstrer med grøn-gule blomster over lilla-røde blade og vokser til ca. 30 cm høj, og i en normal vinter beholder dets smukke bladfarve.\nDrypoteris filix-mas med friske grønne blade op til ca. 110 cm højde samt Anemone hupehensis der også giver mere højde i bedet. Sidstnævnte plante blomstrer i slutningen af sommeren på smukke slanke stængler med slående lyserøde blomster. Bladene danner store klumper lavt mod jorden, der næsten kan beskrives som dækkende jord.\nAlle planter i denne pakke foretrækker et sted i delvis skygge frem for skygge. Lidt sol tolereres, men ikke den varme middagssol.\nDe skal stå på en fortrinsvis næret jord, der er noget fugtig, med meget organisk stof i form af pottejord eller gødning osv. Anbefales under plantning, men også som regelmæssig opfyldning. Kompost eller bladjord (fra din egen have) er selvfølgelig også fint, hvis komposten ikke er for kalkholdig.


Humoristisk og vedholdende instruktør kan stå foran sit store gennembrud - sn.dk - Næstved\nHårdt arbejde har banet vejen for Tanne Sommer. Privatfoto\nArtiklen: Humoristisk og vedholdende instruktør kan stå foran sit store gennembrud\nHumoristisk og vedholdende instruktør kan stå foran sit store gennembrud\nNæstved - 06. august 2021 kl. 17:24\nTanne Sommer skulle egentlig være ankommet med et fly fra Heathrow i London, da avisen ringer til hende.\nI lørdags var hun inviteret til prisuddeling ved London International Film Festival, hvor hendes film, Hellige Høne, netop har vundet prisen for Best Comedy.\nMen desværre foregik prisuddelingen i år på Microsoft Teams, en foranstaltning som skyldtes de mere stramme coronarestriktioner i England.\n- Der var ikke meget awardshow-glamour over at sidde hjemme ved køkkenbordet og følge med på en computerskærm, men derfor var det alligevel en kæmpe ære, siger Tanne Sommer fra Fensmark ved Næstved fra telefonforbindelsen.\nHellige Høne er kulminationen på en trilogi af kortfilm med temaet dyr, som hun har arbejdet på, siden hun først instruerede kortfilmen Hestetraileren i 2016, der delvist er optaget i og omkring Næstved.\nHer forsøger tre unge venner at leve som fortidens hippier: afslappet, alternativt og med en politisk bevidsthed.\nDe arbejder for at redde verdens babysæler, men bliver smidt ud af aktivistgruppen, fordi de ikke har råd til at betale kontingent.\nDet humoristiske og jordnære går igen i Tanne Sommers univers, som med ikke mindre end syv film på filmmagasinet Ekkos Shortlist, har udviklet sig i en både produktiv og succesfuld retning. Det vidner både prisen i London og en prestigefuld aftale med en amerikansk streamingtjeneste om, men den aftale vender vi tilbage til lidt senere.\nDet, man ofte ser, er, at unge instruktører laver én kortfilm, søger ind på filmskolen, og bliver de ikke optaget, hører man sjældent fra dem igen.\nSådan lyder det fra Claus Christensen, der har været chefredaktør på filmmagasinet Ekko siden 2002. Han har bemærket Tanne Sommers udvikling, siden hun i 2016 med Hestetraileren blev optaget på magasinets liste over kortfilm første gang.\n- Hun har markeret sig med sin egen sprælske humor og personlighed, kombineret med en fightervilje, jeg sjældent har set lige. Jeg vil virkelig fremhæve hendes stamina, for syv titler på så få år (snart otte titler med Hellige Høne red.) vidner om, at hun er vedholdende, siger Claus Christensen.\nTanne Sommer har ikke søgt ind på filmskolen, men har i stedet valgt en mere akademisk tilgang. Hun har netop afsluttet sin bachelor i film- og medievidenskab på Københavns Universitet, men filmuniverset begyndte for alvor for hende hjemme i Fensmark, hvor hun er vokset op.\nDengang var det ikke muligt at vælge mediefag på Næstved Gymnasium, men det stoppede ikke Tanne Sommer, som i stedet startede på Station Next i filmbyen i Avedøre.\nDa hun kom hjem til Næstved og havde lært, hvad hun kunne med et kamera, kontaktede hun som 18-årig Næstved Ungdomsskole og startede en ny filmlinje, hvor fem unge fra Næstved med sans for film tilmeldte sig.\n- Det gik meget fedt, det blev et slags andet hjem for os, og de blev alle hængende i fem år, husker Tanne Sommer.\nDe unge, der startede på filmholdet, er nu engagerede i JV10 i Næstved, og generelt tilbyder Næstved i dag langt bedre muligheder, hvis man vil noget kreativt, lyder det fra Tanne Sommer.\nSommer og høns\nI Hellige Høne bor et ældre kristent ægtepar ude på landet. Manden Gert kan ikke leve uden sin daglige dosis kød fra et selv-slagtet dyr.\nMen Guds veje er uransagelige, og Gert bliver lam efter et forsøg på at slagte endnu en høne.\nHans kone Bodil er overbevist om, at hønen er Guds talerør, og hun forsøger at overbevise Gert om dette, men det ender i et voldeligt sammenstød mellem ægteparret, da Gert skyder sin kone.\nMed i filmen er Kirsten Lehfeldt, Stig Hoffmeyer og Anders Bircow fra Linie 3. Tanne Sommer beskriver selv filmen som et humoristisk og lidt skørt punktum på dyre trilogien - inspireret af Anders Thomas Jensen, der står bag danske film som Blinkende lygter, De grønne slagtere og Adams æbler.\nNu venter et udenlandsk eventyr med streamingtjenesten Netflix, hvor Tanne Sommer har vundet muligheden for at instruere et pilotafsnit af en fantasyserie, der skal foregå i Grønland, foran 300 ansøgere.\nNetflix bidrager med 100.000 kroner til pilotafsnittet, som forhåbentligt bliver købt og lavet til en tv-serie med otte afsnit på hver 50 minutter, fortæller Sommer.\nSerieuniverset hedder Sila, og bygger på gamle grønlandske sagn- og myter samt moderne grønlandsk kultur.\nDen determination, som Tanne Sommer de sidste år har vist, kommer ifølge Claus Christensen den unge filminstruktør til gode nu.\n- Det er lige nu, det for alvor rykker for hende, og hun får valuta for den vedholdenhed, som hun har vist de sidste fire-fem år, siger han.


Nordiske erfaringer skal udvikle bæredygtig tekstilbranche\nDen nordiske modebranche skal være verdens førende inden for bæredygtighed. Derfor igangsatte Nordisk Ministerråd seks løsningsorienterede projekter, der skulle køre i to år. De to år er nu gået, og udfaldene er netop blevet fremlagt. Læs med her.\nDen nordiske modebranche skal være verdens førende inden for bæredygtighed.\n02. marts 2018 Af Olivia Lynglund , obl@dmogt.dk\nMode- og tekstilbranchen er ressourcekrævende og bruger store mængder af vand, energi, kemikalier og sprøjtemidler. Derfor er de nordiske lande gået sammen om at finde bæredygtige løsninger, der skal udvikle en mere miljøvenlig tekstilindustri.\nIfølge Nordisk Ministerråd skal den nordiske modebranche være verdens førende inden for bæredygtighed. Derfor præsenterede de i 2015 en ny handlingsplan, der én gang for alle skulle konfrontere de miljøproblemer, tekstilbranchen kæmper med. Målet er, at mode og tekstiler skal indgå i en cirkulær økonomi, hvor produkternes levetid forlænges og tekstilfibre bruges igen og igen.\nHandlingsplanen, der bestod af seks konkrete projekter, har kørt til og med år 2017, og nu er resultaterne af de bæredygtige initiativer netop blevet fremlagt ved konferencen ’Taking the Pulse of the Nordic fashion and textile Industry 2018’, der i år blev afholdt i København.\nBæredygtighed kan fremmes gennem uddannelse\nIfølge Anne-Mette Bendsen fra Miljøstyrelsen skulle de seks projekter favne bredt og fokusere på forskellige dele af tekstilkæden. Et af fokusområderne var blandt andet at fremme bæredygtigt nordisk design gennem uddannelse:\n”Uddannelsesinitiativet fokuserer på designfasen, da det er her, mange af beslutningerne, der afgør produktets miljøbelastning, bliver taget,” siger hun.\nDer er for eksempel blevet udviklet en digital platform, som skal give designstuderende og designere overblik over kurser, hvor man kan lære om bæredygtigt tekstildesign.\n”At designuddannelsen nu vil fokusere endnu mere på bæredygtighed vil være afgørende for at forberede nuværende og fremtidige tekstil- og modedesignere på den bæredygtige omdannelse,” siger Anne-Mette Bendsen.\nSlidte tekstiler skal genbruges\nDer er mange gode grunde til, at vi her i Norden skal reducere tekstilernes miljøbelastning. Ifølge Nordisk Ministerråd køber vi store mængder af tekstiler hvert år – mellem 13 og 16 kilo per person – og mode- og tekstilbranchen er fortsat en vigtig sektor i Nordens økonomi. Derfor har et af projekterne også haft fokus på, hvordan virksomheder kan genbruge tekstiler.\nDer blev for eksempel udviklet et større projekt, hvor 10 nordiske brands engagerede sig i en bæredygtig omlægningsproces. De skulle begynde at anvende brugte tekstiler i produktionen, at designe produkter med genbrug i tanker og etablere et slags ’take-back system’, hvor virksomheden havde mulighed for at indsamle brugte tekstiler.\nArbejdsgruppen bag projektet har efterfølgende lavet en detaljeret analyse af de udfordringer, virksomhederne oplevede, og hvilke strategier de indførte for at løse udfordringerne.\n”Vores mål bør være at forlænge tekstilproduktionernes aktive levetid så meget som muligt,” siger miljøanalytiker og seniorkonsulent David Watson fra PlanMiljø, som har været i tæt samarbejde med de virksomheder, der har forsøgt at indføre den cirkulære forretningsmodel.\nNyt værktøj skal overvåge kemikalier\nEn mere gennemsigtig information om forsyningskæden og over for forbrugerne har været et fælles træk for alle handlingsplanens initiativer. Én af arbejdsgrupperne har for eksempel udviklet et nyt forbrugervenligt, trin-for-trin værktøj, der hedder Safer Textiles.\nVærktøjet skal hjælpe producenterne med at overvåge brugen af kemikalier i deres forsyningskæde. Ifølge Anna Lyster fra Compliance House, som er det firma, der har udviklet Safer Textiles, er det baseret på EU-lovgivningen og national lovgivning i de nordiske lande:\n”Værktøjet skal danne overblik over de kemiske stoffer, der anvendes i tekstiler, materialer og produktionsbehandlinger. Udfaldet viser de maksimalt tilladte grænser for hvert kemikalie, og derudfra kan producenterne indgå i dialog med deres leverandører om deres kemikaliebrug og dets miljøbelastning,” siger hun.\nOmkring 2.500 kemikalier anvendes til tekstilproduktionen, hvoraf 1.150 betragtes som farlige. Det gør det vanskeligt for producenterne, især små og mellemstore virksomheder, at sikre, at deres produktion lever op til kemikaliekravene.\nUdvide rækkevidden af miljømærker\nRækkevidden af miljømærkede tekstiler er stadig begrænset. Derfor har et andet af initiativerne i handlingsplanen fokuseret på at demonstrere markedsfordelene ved miljømærkning, sikre øget synlighed af miljømærkede produkter og komme med inputs til revisionen af Svanemærket og EU’s miljømærke.\n”Der er behov for at forbedre industriens ressourcer og miljømæssige ydeevne og tage fat om de mange sociale spørgsmål, der er i forbindelse med tekstilproduktion. At hjælpe forbrugerne med at vælge produkter, der opfylder strenge miljømærkningskriterier, kan føre til ændring,” siger Anne-Mette Bendsen.\nHandlingsplanen blev ikke kun lanceret for at influere den nordiske tekstilindustri, den havde også til formål at influere på globalt plan. To arbejdsgrupper fra Nordisk Ministerråds Sekretariat planlægger nu at indsende projektets resultater som input til et 10-årigt FN-initiativ, der skal styrke samarbejdet på tværs af landegrænser og fremskynde skiftet til bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre.


Dommere afviser etiske regler | Information\nLandets dommere siger nej til et etisk regelsæt for god moral og opførsel.\nMens deres norske kolleger og den internationale dommerforening netop har indført etiske standarder, så er et tilsvarende dansk regelsæt ikke nødvendigt, mener dommerne:\n»Fordi vi har fundet, at der ikke er udtalt behov for etiske retningslinjer. Vi følger almindelig konduite i retten og det, der er nævnt i Retsplejeloven,« siger Anette Rahr Codam fra Dommerforeningens bestyrelse.\nMen dommernes afvisning af etiske regler vækker opsigt i Folketinget.\nHer mener formanden for Folketingets retsudvalg, Peter Skaarup (DF), at dommernes holdning kombineret med øget bijobberi, lange ventetider og deltagelse i det private erhvervslivs selskabsloger sender et skidt signal:\n»Vi er ikke i tvivl om, at der bør været et etisk regelsæt for dommerne, som er klart formuleret. Det skal være mere forpligtende, end tilfældet er i dag,« siger Peter Skaarup. I dag er f.eks. advokater og journalister udstyret med etiske retningslinjer, og det krav bør også gælde dommerne, mener han.\nOgså formanden for Retspolitisk Forening, advokat Bjørn Elmquist, kritiserer dommernes ulyst til etiske regler:\n»Deres svar skuffer mig. Og jeg er ikke sikker på, at det er dækkende for alle danske dommere. Men man kan håbe på, at det her får bægeret til at flyde over og Folketinget til at lovgive,« siger han.\nDommerforeningens Anette Rahr Codam, der er administrerende dommer i Frederikssund, vil dog ikke udelukke, at dommerne i fremtiden vil overveje et etisk regelsæt. Dommerne er netop nu til bedømmelse i en stor brugerundersøgelse foretaget af Domstolsstyrelsen.\nHer bliver publikum bedt om at tage stilling til bl.a. dommernes opførsel.\n»Jeg tror sådan set, at det går godt nok. Og derfor er der for nærværende ikke behov for nye regler for, hvordan vi skal opføre os. Men det er da klart, at hvis brugerundersøgelsen viser, at vi har en helt anden opfattelse af virkeligheden end publikum, så må kaste et nøjere blik på os selv,« siger Anette Rahr Codam.\nPeter Skaarup fremhæver især omfanget af dommernes lønnede hverv, de såkaldte bijob, som et problem, der kalder på etiske retningslinjer.\n»Det har jo netop været en sag så længe, jeg har siddet i Folketinget. Uden at der er sket væsentlige ændringer  på nær i opadgående retning med mere bijobberi,« siger retsudvalgets formand.\nHan er enig med formanden for Retspolitisk Forening:\n»Det er et emne, som man har gået uden om som katten om den varme grød. Jeg synes, når nu politikerne ikke vil lovgive om det, at dommerne burde klare sagen indenbords,« siger Bjørn Elmquist.\nDommernes indtægter fra bijob steg sidste år med 5,1 millioner kroner, til i alt 48,9 millioner kroner. Højesterets 18 dommere tjente i gennemsnit 773.221 kroner sidste år oven i den almindelige løn.\nTidligere har dommernes engagement i Selskab for Virksomhedsledelse, de såkaldte VL-grupper, været kritiseret. Dommerne har nu, med en enkelt undtagelse, forladt VL-grupperne.\n*Etiske regler for dommere er netop blevet nedfældet af den internationale dommerforening, International Association of Judges (IAJ).\nReglerne betoner særligt, at dommerne skal fremstå upartiske i forhold til offentligheden.\nSamtidig bør dommernes integritet være hævet over enhver mistanke for ikke at så tvivl i offentligheden om dommerstandens hæderlighed.\nRegelsættet findes på: http://www.iaj-uim.org/ENG/frameset_ENG.html\nBjørn ElmquistPeter Skaarup


Du taler da meget godt dansk // Psykiatrien i Region Syddanmark\nPsykiatrien i Region Syddanmark OM OS Presse Nyheder fra psykiatrisygehuset Udenlandske læger til Esbjerg Du taler da meget godt dansk\nSom udenlandsk speciallæge vil det faglige stort set være på plads i forvejen, og den største udfordring vil være at få lært det danske sprog. Derfor vil de nyansatte komme på et intensivt sprogkursus, både før og under ansættelsen i Danmark. Man bliver lovet fast job, såfremt sprogmodul 3.5 er bestået indenfor 2 år.\nDet er vigtigt som læge, at man kan tale samme sprog som patienten, og især som psykiatere kan sprogfornemmelsen være altafgørende for behandlingen. Netop fordi samtalen er så vigtig, og fordi der ofte tales om følelser og stemninger – sproglige dimensioner, der kan være svære at fange for en, der ikke mestrer sproget.\nSprogkundskabet er vigtigt\nKrzysztof Mateusz Siwiec kom til Danmark i 2006 og arbejder nu som psykiater i Esbjerg. Han var inviteret med til introdagen for de ni udenlandske ansøgere, og kunne blandt andet fortælle, hvordan det er at arbejde i Danmark. Han lagde stor vægt på den sproglige udfordring:\n- Sproget er svært og vær forberedt på, at du vil have hovedpine de første to måneder, fordi du taler dansk hele tiden. Men danskerne er meget hjælpsomme, så spørg om hjælp og bed dem om at rette dig, hvis du siger noget forkert.\n- Danskerne er meget flinke, men når de i starten siger; ”Du er meget god til dansk”, så tag ikke fejl. Det betyder, at du stadig har meget at lære! Når de ikke længere kommenterer dit dansk, så er det fordi, at du er blevet rigtig dygtig.\n- Husk at vær social, både på arbejdet og efter arbejde. Deltag i frokostpauserne. Dine kolleger er interesserede i dig, og vil gerne snakke. Det tager et stykke tid at komme ind på danskerne, men det kommer. Og tal så ikke kun dansk på arbejdspladsen – se tv, bland dig og hør danskerne tale, fortalte Krzysztof Mateusz Siwiec.


⇒ Bestil At Sætte » Fri fragt\nAdskillige e-shops tildeler nu om dage en lang række forskellige fragtmuligheder. En af favoritterne er for nærværende afhentningssteder, hvor du selv henter dine nye produkter når du har lyst. Løsningen er altså særdeles uproblematisk, og endda også den mest betalelige mulighed for fragt ved køb af At Sætte.\nDu burde ligeledes forsøge at vælge levering til din lejlighed eller hus eller til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden bliver undertiden en anelse mere pebret, men omvendt super hensigtsmæssig. Den mest betalelige form for fragt kan ikke modsiges at være at du selv henter produkterne, hvilket dog kræver at du lever tæt på webbutikkens lager.\nAntal dages levering på kan være ekstremt relevant såfremt vi står og skal bruge dine nye varer nu og her, så derfor er det fuldt ud meningsfuldt at du dobbelttjekker den forventede leveringsdato på den vedkommende vare.\nMange online outlets reklamerer med levering på næste hverdag på en lang række af deres produkter, eksempelvis At Sætte, som alligevel er underforstået at transaktionen gennemføres inden et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få varerne afsted forud for at de pakkeansatte har fri.\nFlere online varehuse præsterer fragt uden betaling, men oftest forudsætter det at du indkøber for en fastsat pris. Som alternativ må du gribe den prisbilligste leveringsmåde, der oftest – uafhængig om man opholder sig ved Holstebro, Brønderslev eller Lystrup – vil være at få dem til at levere varerne til et afhentningssted.\nDet er ret problemfrit for os alle at søge sig frem til priser i blandt flere online virksomheder, og til gengæld har flertallet af forretninger på nettet ikke kunne lade være med at presse prisniveauet på mange af deres varer – til børn og babyer, og samtidig også til voksne – markant, og endda nogle gange frembyde gratis levering.\nDog kan det ikke desto mindre være indbringende at kigge forbi indtil flere online shops efter rabat på At Sætte forud for at du bestiller, så du er tryg ved at få den mindst kostelige pris.\nMan skal lige meget hvad ikke overse, at ifald en e-shop annoncerer deres produkter for en salgspris der er ufattelig fordelagtig, kan det i nogle tilfælde være et symbol på en uoprigtig e-handler. Køb med betalingskort er trods alt inkluderet i Indsigelsesordningen, som værner køber imod uægte online forhandlere.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kan du anvende en løsning på afbetaling fra for eksempel ViaBill, hvis du agter at honorere prisen over en periode.\nInden folk handler på en internet butik behøver de på en vis måde sætte sig ind i webshoppens handelsaftale, det er dog uden tvivl ikke specielt ophidsende.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at finde ud af hvorvidt online firmaet er e-mærket medlem, grundet at det kan være et kendetegn for at internet shoppen efterlever gældende dansk lovgivning, tillige med at internet shoppen ofte revideres af jurister som har ekspertise inden for de gældende vilkår. Desuden giver det dig lejlighed til støtte, når du oplever dilemmaer som følge af din shopping.\nDertil er det anbefalelsesværdigt at du er oppe på mærkerne omkring de primære retningslinjer der spiller ind i forbindelse med transaktionen, til eksempel den returneringsret e-shoppen garanterer. På grund af dette er det ligeledes relevant, at man stadig gemmer ens faktura, så man når som helst kan vidne om handlen af At Sætte, ligegyldigt om du leder efter en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer uden sammenligning passende genveje til at besigtige en lang række andre brugeres tanker og derfor er det fornuftigt, at du gennemgår e-forretningens anmeldelser af At Sætte før du placerer din ordre.\nFacebook leverer desuden ret så habile metoder til at få indblik i internet forhandlerens troværdighed. Her er der nogle online virksomheder hvor kunder kan skrive en evaluering af deres køb, som tillige kan udnyttes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder sammen med et hold af online forretninger hvor vi promoverer virksomhedernes tilbud, og tjener provision om du fuldfører en ordre.\nAnvisninger om produkter og forhandlere på nettet opdateres rutinemæssigt, men vi tager ikke ansvar for korrektioner der måtte være realiseret siden vi sidst opdaterede vores oplysninger.


Umates TopBackPack | rygsæk til bærbare PC | laptop rygsæk | 17 tommer\nFunktionel rygsæk til større bærbare\nmed meget plads og god rumfordeling\nModel: Umates TopBackPack\nDKK. 545,00 (ekskl. moms)\n"Umates TopBackPack" er den mest alsidige rygsæk og i klassisk design til bærbare computere med skærmstørrelse op til 17 tommer.\nRygsækken har masser af plads i forskellige lommer og rum til bærbaren, strømforsygning, andet IT-tilbehør, dokumenterne og personlige genstande. Materialet er i slidstærkt teflon-behandlet nylon, som er vand- og smudsafvisende og beskytter overfladen mod olie, fedtstoffer eller andet snavs, der nemt kan tørres af.\nDenne computer rygsæk 17 er med sine ergonomiske skulderstropper behagelig at bære på ryggen, uanset vægten og sidder sikkert og stabilt på ryggen. Perfekt på flyrejsen, cyklen og til fods  du få begge hænder fri.\nDet patenterede elastiske ophæng beskytter den bærbare PC optimalt mod fysiske skader under transporten og gør det hurtigt, let og sikkert at få den bærbare ind og ud af rygsækken. Ophænget kan også tages ud, når den bærbare ikke skal med på rejsen.\nEt aftageligt regnslag i en separat lomme sørger for, at det følsomme udstyr ikke bliver vådt.\nMateriale Nylon, teflon-behandlet\nMaterialebeskrivelse Sort, teflon-behandlet nylon - smud- og vandafvisende, slidstærkt\nElastisk ophæng Det indbyggede elastiske ophæng (kan tages ud af rygsækken) - beskytter den bærbare optimalt mod stød og slag.\nSkulderstropper Ergonomisk formede skulderstropper i ekstra blødt skum.\nPolstret ryg Specialfremstillet ryg med luft, så du ikke sveder og computerrygsækken føles behagelig på cykelturen\nIndvendige lommer Indvendige lommer til pas, flybilletter, mønter, pc card, tidsplan, visitkort, kuglepenne og mindre ringbind\nPlads til A4 blok & bredt ringbind\nSelvreparerende lynlås Umates PC rygsække og tasker er forsynet med selvreparerende lynlåse - rygsækken/tasken holder længere.\nNøgleophæng Inkl. nøgleophæng\nAntal hovedrum 2\nAntal lommer i alt 13\nMulighed for firma logo Ja, ring til os +45 7022 7005\nMaks. mål på bærbar PC B40 x D29 x H5 cm


6 fantastiske og gratis apps til ferien i udlandet | Lykkeglimt\n6 fantastiske og gratis apps til ferien i udlandet\nDer findes mange gode apps , som kan være til stor hjælp på udlandsrejsen. Her er mit bud på 6 næsten uundværlige apps, som selvfølgelig alle er gratis og kan søges frem i app store.\n1. Google Translate / Google oversæt\nDenne app kan oversætte 90 forskellige sprog og har bl.a været nyttig for os, når vi i udlandet ikke helt har forstået et menukort, en tekst på et vejskilt eller på et kort.\nMan kan oversætte på flere måder med denne app. Man kan tage et billede og scanne teksten (fx et menukort) og få en komplet oversættelse. Oversættelsen kan nogengange godt være lidt klundet og ikke 100 procent korrekt – men som regel er resultatet brugbart.\nApp’en kan også oversætte almindelig tale eller ord skrevet som håndskrift (med en finger på tastaturet) – eller blot enkelte ord, som man ikke forstår. Man kan desuden få oplæst og udtalt ønskede ord.\n2. Maps and walks Lite – af GPSmyCity.com\nDenne app indeholder som udgangspunkt forslag til selv guidede ture i alverdens byer i hele verden. Hver by har sin egen app – så i app store skal du søge på GPSmyCity og den by du specifikt gerne vil vide mere om (fx Gpsmycity London eller som i ovenstående eksempel Siena i Italien)\nApp’en er på engelsk og kommer med forslag til ture til fods rundt i den pågældende by. Turene er i gode længder – ofte af en varighed på 1-2 timer og max 2-3 km og vises både visuelt på et kort samt i en oversigt med fotos.. Turene er inddelt i kategorier – fx en rundtur til:\nI hver rute er der fine billeder og en grundig beskrivelse af de forskellige seværdigheder. Det er også muligt at lave sin egen guidet tur ved at vælge de seværdigheder ud, man gerne vil se. (kræver opgradering til betalingsversion). Adresserne på de pågældende steder er også oplyst.\n“Must see” er anført ved de seværdigheder, som man bør unde sig selv at se.\nVi har primært brugt app’en som inspiration til ting at opleve og vi har plukket forskellige seværdigheder eller butikker ud fra de angivne ture. Den har været rigtig god, hvis vi har været i en by og har villet finde seværdigheder, som vi ikke havde tænkt på i forvejen.\n3. Triposo Travel guide\nTriposo har travel guides til alverdens lande og byer. Du kan hente en app for et helt land – fx Spanien eller en specifik by i det pågældende land fx Madrid eller Barcelona.\nHar du hentet en app for et helt land, skal du først i app’en angive, hvilken by du gerne vil se mere om. Der vises forslag på diverse sightseeing og steder, som er værd at se – både på egen hånd men også ture, som kan bookes via app’en. Under de forskellige seværdigheder kan man se adresse (directions) og eventuel hjemmeside eller et kontakt telefonnummer.\nApp’en er rigtig god som inspiration. Bl.a indeholder den mange forslag til restauranter, hvor der er angivet, hvad for en type mad der tilbydes og vi har bla brugt den til at finde et godt sted at spise, når vi har været i forskellige byer i Italien\nDenne app er genial og nok en af de bedste Google apps. App’en hjælper dig med at navigere rundt i verden. Få rutevejledning eller information om afstanden og estimeret køre eller gåtid til de destinationer eller seværdigheder du ønsker at se.\nApp’en giver mulighed for at downloade et offline kort, så den kan benyttes, hvis du ikke har tilgængeligt wifi.\nApp’en tager desuden hensyn for trafikforhold i realtid, så du er opdateret om eventuelle forsinkelser og får oplyst mulige alternative ruter.\nDenne app har jeg hørt rigtig meget godt om, men endnu ikke afprøvet selv (man skal give tilladelse til adgang i ens mail indboks, og det kan jeg ikke helt afgøre, om jeg er så vild med). Hvis du kender til app’en og har prøvet den, må du meget gerne lægge en kommentar.\nTripIt er en app, som organiserer dine rejseplaner. Når du modtager bekræftelser på mail i Gmail på flyreservationer, hotelreservationer , bekræftelse af billeje og booking af restaurant kan app’en enten genkende disse og hente dem automatisk over i en samlet rejseplan eller du kan selv videresende dem til app’en. Dine data kan synkroniseres med diverse elektroniske kalendere.\nDenne app skulle være et super godt værktøj til at samle alle dine rejsedokumenter og give et overblik over de dokumenter du har til hver af dine rejser.\nSom sagt har jeg endnu ikke selv afprøvet denne app – selvom jeg nok snart må overgive mig og få afprøvet den. Kender du til den må du meget gerne lægge en kommentar til dette indlæg.\nVerdens største vin app. App’en giver dig mulighed for at scanne en vinetiket eller vinlisten på et menukort – og derefter får du vist anmeldelser og bedømmelser af vinen på Vivino.\nDenne app har vi brugt flittigt, når vi har skulle købe vin i udlandet. I supermarkeder har vi scannet vin direkte fra hylderne for at se, om vinen er bedømt på Vivino og om den har fået gode anmeldelser. Det har været en stor hjælp og ofte har vi fundet super gode vine – også til billige penge.\nRigtig god app’ing på ferien\nGuide til billig Outlet-shopping i Europa »\nSe mine rejseguides\nGuide: Moesgaard museum i Århus for voksne og børn\nFantastiske og fortryllende børnefotografier\nMuseumsbesøg med børn\nOrdsprog og quotes\n© Copyright Lykkeglimt 2018. Powered by WordPress. Designed by BluChic


Klavs har demens: Vi har valgt at være helt åbne om min sygdom | Familie Journal\nKlavs Hjort Kristensen og hans kone Mona Bjørknæs er på alle måder ved at forberede sig på en fremtid, hvor alt bliver anderledes. De har erkendt, at sådan er det, og det indretter de sig efter. Den 11. januar 2018 fik Klavs diagnosen Lewy Body Demens\nOnsdag, 22. august 2018 - 13:00 - Af Kurt Balle Jensen Foto: Jørgen Ploug\nSandet på stranden er hvidt, og der ligger tang i sorte bræmmer. Vinden er skarp, og bølgerne er der som en sang fra evigheden. Klavs Hjort Kristensen og Mona Bjørknæs går og snakker, mens de ser ud over havet. De går en tur, som de har gjort det så tit i de 22 år, de har boet i huset et par hundrede meter fra vandet. Alt er, som det plejer, og alligevel er alt anderledes. Klavs har fået demens, og de ved det begge: Med tiden vil livet på alle måder ændre sig mere og mere.\n– Jeg er nærmest født logiker, så jeg har en realistisk og logisk tilgang til min sygdom. Jeg ved, hvad der vil ske, siger Klavs.\n– Ja, og vi er så åbne om det, som vi kan være. Det er det vigtigste for os: åbenhed og erkendelse, tilføjer hans kone Mona.\nPuks brevkasse: Jeg er ikke i tvivl om, at min mor er dement, men…\nVi går ind i deres hyggelige hus, som nu er sat til salg som én af konsekvenserne af den sygdom, der har ramt Klavs. Parret har et budskab, de gerne vil have ud. De ved fra deres eget liv, hvor vigtigt det er at forberede sig på det, der er på vej, mens tid er.\nDerfor mener de, at andre kan lære af deres historie og deres måde at forholde sig til sygdommen på. Men hvordan begyndte det alt sammen?\nKlavs Hjort Kristensen har haft et arbejdsliv som civilingeniør og er i dag pensionist og 71 år. For to et halvt år siden begyndte der at ske noget med ham. Det påvirkede hans personlighed, som den to år yngre, tidligere bioanalytiker Mona Bjørnnæs siger.\n– Ja, du tog ikke rigtig initiativer mere. Jeg kunne se i dit blik, at noget havde ændret sig. Det var, som om, en gnist var forsvundet, siger Mona og ser på sin mand.\nHan nikker. Han ved det godt, og han ved også, at han følte afmagt, mistede initiativ og at hukommelsen begyndte at svigte.\n– Og så fik jeg mareridt. Altså meget voldsomme mareridt, hvor jeg sparkede og slog omkring mig. Jeg råbte og skreg, og selv vidste jeg udmærket, hvad det her handlede om, siger Klavs.\nMåtte flytte sengene fra hinanden\nDet var så slemt, at ægteparret måtte flytte deres senge fra hinanden. De var simpelthen bange for, at Klavs i sine mareridt skulle komme til at skade sin kone. De voldsomme mareridt på et tidligt tidspunkt i sygdomsforløbet kendetegner netop den type demens, Klavs har.\nÆgteparret havde længe haft demens inde på livet, fordi Monas nu afdøde mor havde Alzheimers. De kendte symptomerne og var ikke i tvivl.\n– Jeg opsøgte min læge og sagde det, som det var. Hun lavede en ”husmandstest” og konstaterede, at jeg ikke havde demens, men jeg holdt fast i mit og krævede en henvisning. Til sidst lykkedes det også, fortæller Klavs.\nDet er et af ægteparrets budskaber: Hold fast og kræv en henvisning til grundig undersøgelse, hvis I selv mener, der er tale om demens. Det kan spare både den demensramte og de pårørende for måneder med dårlige oplevelser. Da Klavs omsider blev henvist til Demensklinikken i Aarhus og blev scannet, var der ingen tvivl:\n– Den 11. januar 2018 fik jeg diagnosen Lewy Body Demens. Da havde vores demenskoordinator her i kommunen allerede sagt, at det er den sygdom, jeg har, fortæller han.\nOmgivelserne ved, hvordan jeg har det\nKlavs fik herefter omsider medicin, der hjælper mod de voldsomme mareridt. Mens han før kunne have tre hver nat, har han nu et par stykker eller tre om ugen. Men vigtigst: Nu kan ægteparret for alvor melde ud:\n– Jeg er helt åben om det, og det hjælper, at omgivelserne ved, hvordan jeg har det. Når vi sidder fire sammen og snakker, skal der være plads til, at jeg kan komme med i samtalen. Det tager tid at få begyndt, og får jeg ikke den tid, snakkes jeg af banen, siger Klavs.\n– Ja, og jeg ved jo også, at du ikke taler sammen med mig mere, når vi sidder og spiser. Du kan kun koncentrere dig om én ting, tilføjer Mona.\nForbereder sig på de kommende år\nHun er helt ærlig om, hvor barsk det er for den pårørende at se personligheden ændre sig hos den, man elsker. Og hun ved godt, at hun kan blive irriteret, når hun kommer hjem og ser, at hendes mand har siddet uvirksom hen, mens hun har været væk. Hun ved imidlertid også hvorfor, og på en lang række områder er parret godt i gang med at forberede de kommende år.\n– Jeg kender min fremtid, siger Klavs. Han ved, at hans demenssygdom ikke nødvendigvis vil udvikle sig hurtigt, men at den ender som Alzheimers.\nVi skal skynde os …\nÆgteparret i Hou er glade for at rejse til Málaga i Spanien, hvor Monas søn fra et tidligere ægteskab bor og er spansk gift. De er endda begyndt at læse spansk, og det er endnu et budskab: Bliv ved med at udfordre dig selv intellektuelt, selv om du har demens under udvikling.\n– Vi har altid rejst meget, men vi kan ikke tage de lange ture mere. Vi kan imidlertid rejse til Málaga, for den by kender vi begge. Til gengæld sørger vi for ikke at have nogen form for stress på, for det kan Klavs ikke rumme. Vi tager en overnatning i Billund, så vi på alle måder har god tid, siger Mona.\n– Ja, og vi sørger for stille og roligt at opleve nyt sammen. Tager for eksempel på udflugt fra Málaga til steder, ingen af os har oplevet før. På den måde kan vi stadig få gode oplevelser under trygge rammer, tilføjer Klavs.\nVi er sammen med dig – ikke din sygdom\nUnder vores samtale er der helt ro på, intet forceres. Det er tiden, der er så vigtig, og begge ægtefæller byder lige meget ind med kommentarer.\n– Jeg har en barndomsven, jeg har kendt i mere end 65 år. Han er rigtig god til det, for han vil jo gerne fortsat kunne tale med mig, siger Klavs.\nDet værste, han ved, er, hvis der ses igennem ham, eller der tales til ham gennem Mona. Han er i høj grad til stede og vil deltage.\n– Vi har kun oplevet det som positivt at være åbne om sygdommen. Som min svigerdatter i Spanien siger: ”Det er ikke din sygdom, vi er sammen med, det er dig”. Men selvfølgelig ved vi, at vi skal skynde os at opleve sammen, siger Mona.\nKører ikke længere bil\nHendes mand tænker så logisk og realistisk omkring sin sygdom, at han selv sagde fra, da det handlede om at køre bil. Han kunne have valgt en test, der måske gav ham endnu en periode bag rattet, men det ønskede han ikke. Klavs har desuden selv besluttet at oplære Mona i den styring af diabetes, han altid selv har klaret. Han ved, at der kommer en dag, hvor han ikke selv kan styre det, og så skal Mona være parat.\n– Jeg har også valgt at træde et skridt ned og blive suppleant i Diabetesforeningens bestyrelse. På den måde er jeg stadig med men skal ikke træffe beslutninger, siger Klavs.\nVi bliver her, hvor vi har vores netværk\nHuset skal byttes ud med en lejlighed uden trapper, for synet og sikkerheden på trapperne påvirkes. Og Klavs vil gerne flytte på et tidspunkt, hvor han stadig kan være med til at beslutte indretningen.\n– Vi vil blive her, hvor vi har vore netværk. Odder Kommune er en god demenskommune med tilbud til både de demente og de pårørende. Jeg er med i pårørendegruppe, og Klavs går til træning for demente med fysioterapeut tilknyttet. Og så har vi en demenskoordinator, som vi er rigtig glade for, siger Mona.\nDer er en varme og en hengivenhed i stuen mellem et ægtepar, der har valgt erkendelsen og åbenheden omkring det, de alligevel ikke kan forhindre. Der er mørke stunder, og de er kede af, at det er, som det er. Men de ved også, at de ikke er alene, og at de fortsat har gode år og glade oplevelser foran sig.


Stationen forstår de unge - Haderslev kommune\nDe fem kendetegn\nVores to huse\nDerfor kan vi de unge\nForside > Anbefalinger > Kommune B\n”Stationen forstår at kombinere, hvad de unge har brug for, og hvad kommunerne efterspørger”\nDenne kommune er én af de kommuner, der har valgt at samarbejde med Stationen. Og det er der flere gode grunde til, mener kommunens leder og sparringspartner for en gruppe på 6 socialrådgivere.\n- Blandt mine ledelsesopgaver er at fungere som sparringspartner for afdelingens socialrådgivere, når vi dels skal træffe beslutning om anbringelse, og dels om hvor det så skal være. I forhold til Stationen er det især unge med psykiske udfordringer, feks de såkaldte bogstav-diagnoser. Men de er også åbne i forhold til unge med spiseforstyrrelser, eller unge med angst og depressioner. Desværre har disse sårbare unge ofte kombinationer af flere diagnoser.\n- Én af tendenserne i vores sektor, er at kommunerne oftere efterspørger ambulante tilbud. Altså, hvor institutionen kommer ud til familierne, og bruger deres viden dér uden, at den unge bor på institutionen. Og igen må vi sige, at Stationen har vist sig at være villige til at indgå i et samarbejde om, at tilpasse sig udviklingen. De er meget fleksible i deres struktur, og med fremme, når det gælder ny viden og nye metoder i hjælpen til de sårbare unge.\n- Vi har benyttet Stationen som opholdssted gennem ca. seks år. Noget af det, jeg rigtig godt kan li´ dem for er, at de ikke holder fast på den unge, men selv siger til, når de kan se, at den unge er klar til at flytte i egen bolig eller hvis en ung ikke får noget ud af at være på stedet. De er meget ærlige, og har fokus på de unge, og hvad der er bedst for dem – og ikke på dem selv som institution og virksomhed.\n- Noget, der også er særlig positivt i forhold til stationen, er deres bevidsthed om egen faglighed. De er dygtige til at beskrive deres metoder. De ved, hvad de gør, og hvorfor det passer til netop den enkelte unge. Og så gør de meget ud af at efteruddanne og opdatere personalet. Det giver os i kommunen en tryghed for, at vores sårbare unge får den seneste viden og erfaring med i deres behandlingsplan. Når det gælder samarbejdet og dialogen med de unges forældre, er Stationen også virkelig dygtige.\n"Jeg må sige, at vi har et rigtig godt samarbejde. Og det er værd at fremhæve, for det er meget vigtigt for de unge, at socialrådgiveren og pædagogen er enige om, hvad der skal ske, og hvorfor."\n- Overordnet handler det for os om, at forløbet på institutionen bygger på motivation, og at den unge får noget ud af at være der. Vi tror fx ikke på udpræget sanktionspræget pædagogik, hvor straf og/eller konsekvens bruges som styring.\n- Som andre kommuner, har vi ind i mellem brug for akutpladser. Og hér har vi også valgt Stationen, som vores samarbejdspartner i forhold til akutmodtagelse. De har et meget fleksibelt personale, der kan mobiliseres med meget kort varsel, samt de fysiske rammer, der giver ro og fred i dén situation. At Stationen også har et personale, som på denne måde stiller op, når det hele brænder på for et ungt menneske, siger meget om stedet.\nLeder og sparringspartner, Kommune B\n(anonym anbefaling, idet offentlige instanser ikke må fremgå med navns nævnelse)\nSe mere om opholdsstedet og hvad vi kan gøre for dig:\nTlf.: 74 56 75 22\nHVAD SIGER ANDRE OM STATIONEN ...\nKunne du tænke dig at høre, hvad andre siger om Stationen, så kan du her læse flere forskellige fortællinger.\nFjelstrupvej 129, 6100 Haderslev\n74 56 75 22\nVonsbækvej 7, 6100 Haderslev\n74 57 91 27\nAvnøvej 17, Fjelstrup, 6100 Haderslev\n74 56 62 85\nAnbringelse af unge under 18


Tjekliste til årsopgørelsen for 2020 - BDO\nHjem > Faglig info > Skat og Moms > Tjekliste til årsopgørelsen for 2020\nTjekliste til årsopgørelsen for 2020\nAlt for mange kigger kun på, om de skal have penge tilbage i skat, eller om de skal betale restskat. Det er lidt ærgerligt. For flertallet vil det give god mening at bruge bare 10 minutter mere på årsopgørelsen. Nedenfor følger nogle gode råd til forberedelsen.\n1. Skat er dit eget ansvar\nHusk, at det er dit eget ansvar, at du får alle tal med på årsopgørelsen.\nOverser du en fradragsmulighed på grund af glemsomhed eller som følge af ukendskab til reglerne, gælder der ingen kære mor, hvis skatteansættelsen er forældet. I øjeblikket er skatteansættelsen for 2017 det ældste år, du kan få ændret.\nHar du haft indkomst, som ikke er indberettet og fortrykt på årsopgørelsen, skal du selv tilføje beløbet. Gør du ikke det, kan det koste dig en bøde. Normalbøden er 1 x den unddragne skat op til en beløbsgrænse på 60.000 kr.\n2. Læs nu, hvad der står\nØverst på årsopgørelsen er der et afsnit med overskriften ”Vær opmærksom på”. Her giver Skattestyrelsen dig besked, hvis der er særlige forhold, som du skal være opmærksom på. Det gælder fx, hvis de har slettet et fradrag for indbetaling til en ratepension, fordi din samlede indbetaling overstiger fradragsloftet.\n3. Særlige forhold for 2020\nFor første gang i mange år vil der ikke være noget fortrykt befordringsfradrag på årsopgørelsen for de af landets mange pendlere, der har været vant til dette. Denne service er ophørt. I år skal alle de omkring 1,2 mio. borgere med ret til befordringsfradrag derfor selv indtaste fradraget på årsopgørelsen.\nEn anden nyhed er, at adgangen til fradrag for renter af gæld til det offentlige er ophævet med virkning fra 2020. Er du blandt de omkring 1 mio. borgere, der skylder penge til Gældsstyrelsen, og har du været vant til at indtaste de renter, du har betalt i løbet af året – hvilket man typisk selv har skullet gøre – så er det ikke længere muligt.\nAktiehandel er blevet vores nye nationalsport i løbet af 2020. Har du handlet med aktier via en udenlandsk fondshandler, skal du selv stå for indberetningen. For at motivere investorer til at huske deres udenlandske beholdninger findes der en særlig regel om, at tab på sådanne aktier kun giver ret til skattefradrag, hvis købet af aktierne er indberettet til Skattestyrelsen inden den 1. juli i året efter købsåret.\n4. Sådan undgår du at glemme fradrag\nDer er ingen tvivl om, at en del danskere hvert år går glip af fradrag på deres årsopgørelse. Som oftest skyldes det glemsomhed eller manglende energi til at finde den nødvendige dokumentation. Den bedste måde, du kan forberede dig på årsopgørelsen på, er ved at gennemgå posteringsoversigten for din bankkonto for hele sidste år. For at se, hvor du har været henne, og hvad du har brugt penge på.\n5. Årets første juleaften falder fredag den 9. april\nSkattestyrelsen udbetaler overskydende skat til lønmodtagere, pensionister, studerende og andre med enkle indkomstforhold den 9. april 2021. Hvis du indtaster dine rettelser eller tilføjelser til årsopgørelsen senest onsdag den 31. marts 2021, kan Skattestyrelsen nå at tage højde for ændringerne inden udbetalingen.\n6. Ingen rentegodtgørelse til overskydende skat\nDu får ingen rentegodtgørelse sammen med din eventuelle overskydende skat, men der er trods alt ikke indført negative renter på den slags.\n7. Rentetillæg til restskat\nFår du restskat, skal du frem til og med den 1. juli betale en såkaldt dag-til-dag-rente på 1,8 % p.a. En restskat på fx 5.000 kr. koster dermed lige under 20 kr. i renter, hvis den betales midt i marts. Det er altså ikke de store beløb, vi taler om.\nHvis du venter med at betale til efter den 1. juli – eller lader restskatten indregne i forskudsskatten for 2022 – kommer du til at betale et fast rentetillæg på 3,8 %. I så fald vil renten af en restskat på 5.000 kr. stige til små 200 kr.\n8. Indregning af større restskatter\nRestskat på op til 21.798 kr. inklusive rentetillæg, der ikke er betalt senest den 1. juli 2021, bliver automatisk indregnet i din forskudsskat for 2022.\nRestskat over 21.798 kr., der ikke er betalt senest den 1. juli 2021, opkræves i tre rater, der skal betales i august, september og oktober måned 2021.\nDu kan blive endnu bedre forberedt til årsopgørelsen ved at tage vores lille quiz og teste din viden om skat. Se, hvor mange rigtige du kan få – måske bør du overveje at søge job i vores skatteafdeling.


Skrevet af Katalin , d. 29-11-2012\nHar du ikke billeder fra din mors fødselsdag ?.\nSkrevet af Jette Hald, d. 09-06-2012\nHar lige siddet og hygget mig med at se på billeder fra "de gode gamle dage". Hvor er det dog dejligt, at du gemmer og husker... for os, som er blevet lidt sløve i betrækket.. Knus!!\nSkrevet af Jan, d. 28-08-2011\nTak for jeres mails til siden.\nJa det er sjovt at finde "de gamle" igen, og ligeså følge med i, hvordan den næste generation har det.\nBare rolig Susanne, det gør ikke ondt at fylde 50 år, har prøvet og lever endnu i bedste velgående ;-)\nOg en hilsen også til Hermann og Hanserak. Det er jo unægteligt nogle år siden vi gik i Hårslev Skole, hvor I skulle prøve at føre samtale på grønlandsk, og oversætte for lærer Smith.\nHav det godt alle sammen. Jeg skal nok finde nyt til Natposten også fremover.\nSkrevet af Sara Paulsen, d. 17-08-2011\nDu har slet ikke opdateret min "biograf" :D hehe.\nJeg er jo flyttet til sønderborg nu, og bor med min lille kat Pucca (billed) også arbjeder jeg ved hjemme plejen i guderup og skal starte på SoSu til november som Social og sundheds hjælper:D\nVille lige give dig lidt info\nSkrevet af Susanne Ernst, d. 29-07-2011\nHvor blev jeg nostalgisk da jeg læste beretningerne fra hårslev og de forskellige fester vi holdt i slutningen af 70'erne :-)\nJeg ville i bakspejlets klogskab ikke ha undværet en eneste oplevelse..\nJeg håber I alle sammen har det fortrinligt, jeg klager ikke selvom det er 50 år næste gang jeg skal fejres :p\nKnus & kram til Jer alle- Susanne fra Jullerup\nSkrevet af Hermann Ingemann Petersen, d. 10-06-2011\nJeg fik snak med Hansêraq hertil formiddag, som fortalte om denne hjemmeside, hvor der var nogle billeder fra jeres fest. Det er flotte billeder og ja, man kan se, at man ikke længere er 10 år - længere - da jeg kom til Gamby første gang i 1967 og senere i 1972-1973.\ndu få mit navn adresse mm.\nSkrevet af Connie Jensen, d. 20-03-2010\nHej Jan :-) Sikke flot en hjemmeside du har, og meget oplysende...skønne fotoes. tillykke med dit nye hjem i smukke omgivelser.kigger forbi en dag jeg har fri, skal desværre arbejde alle dage i påsken. men der er en change derefter..hyg hyggeligt/ kh Connie.\nSkrevet af Katalin , d. 11-03-2010\nHej Jan ! Har set billederne at dit nye hjem. Det ser rigtig hyggeligt ud og kan osse se, at det er ved at tage form med indretningen,det skal nok blive et dejligt hjem. Tak for kigget, vi tales ved. K.H. Katalin\nSkrevet af ejvind holgersen, d. 18-12-2009\ndet var sjovt at se dine billerd fra gamle dage\nhils dem alle fra mej\nSkrevet af mogens ormhøj, d. 08-12-2009\nnu må jeg vist komme med en rettelse.\nflytterupgyden 1 på højre side,\nboede gunner erna alf og jonna, ikke på rugårdsvej.\nog det er her jeg bor nu med min kone bente og før også vores børn trine og rikke er flyttet hjemme fra.\npå rønnemose boede jesper og merete og børnene susanne og jakob.\nSkrevet af Pierre Dahl, d. 19-11-2009\nSkrevet af Jan Hesteng, d. 04-07-2009\nTak for indlæggene på siden. Og ja Preben, jeg har rettet siden til - så vi får Valborg gift med den rigtige\nSkrevet af Preben, d. 27-06-2009\nHej Jan,må jeg komme med en rettelse til Ruggårdsvej.Det er hos vognmanden,det var Egon der boede hos Valborg det var vist hende der var i familie med Ove,Valborg havde også stort kørekort,kan huske hun endgang kom kørende med hele vogntoget,sågar med hvidt forklæde på.\nSkrevet af Preben, d. 22-06-2009\nHej Flemming fra Lybæk har en bror der hedder Poul Henning, der kommer nok mere det skal lige dukke op i hukommeren.