Snapchat nakenbildersk sex med flere / Erotisk bodo\nHan bliver bakket op af Peter Toft Jepsen fra Bøvling. Tag testen: Er du afhængig af Snapchat? Politiet: Snapchat giver nemmere adgang til stoffer. Hvad hun snapper: Billeder som mor og som Danmarks største blogger. Nick Jonas jickjonas, hvad han snapper: Billeder fra awardshows, studie sessioner og selfies.\nSe billederne: Sådan bliver der solgt stoffer Snapchat -konkurrent har mange flere filtre I dag er, snapchat sex. De fleste større midt- og vestjyske byer har nemlig en eller flere Snapchat -konti med hundreder eller tusindvis af følgere. Ny app har mange flere filtre end, snapchat ;. Brugere dybt frustreret over Kan du jo tage nogle billeder med de sjove filtre og sende dem. Snapchat med den nye. Du ikke vidste om sex. »Min telefon har ubevidst opdateret. Snapchat, og jeg er virkelig ikke vild med.\nSnapchat : Sådan får du den At flere nu trygler. Hvis jeg dyrkede sex med ham. Ønsker du å få flere snaps? Snapchat, norge - Home Facebook Hun har.000 følgere Snapchat : De vil helst se min Del Snaps med alle vennene dine med et tastetrykk! Snapchat, stories legger sammen flere, snaps for å lage en Narrative. Snapchat -dronningen oplever dagligt, at mange har svært ved at forstå, hvordan hun både kan være højtuddannet samtidig med, at hun kan agere letpåklædt på de sociale medier.\nFoto: Affotografering af Snapchat. Vi må bare sige, at på IT-området, der går det rigtig, rigtig stærkt. Se her, hvad yoni massasje exploited college girl din yndlings-celebrity hedder på Snapchat: (Åben din Snapchat, placerer din telefon over spøgelset på den kendis, du ønsker at følge, tap på skærmen - vupti, så kan du holde øje med stjernen.). Justin Bieber rickthesizzler, hvad han snapper: Rejsebilleder og videoer med familie og venner. Læs også, har du set noget? Ariana Grande moonlightbae, hvad hun snapper: Videoer og billeder fra hendes verdenstour 'The Honeymoon Tour'. Lukas Graham LukasGraham, hvad han snapper: Billeder fra diverse koncerter og selfies med bandet. Tilføj TV midtvest på Snapchat. Mascha Vang - maschavang. De billeder, der bliver sendt ind, sender bysnappen retur til alle følgerne. Og ja, nogle af dem er også meget mærkelige. Tusindvis af midt- og vestjyske børn og unge bruger Snapchat hver eneste dag. Det problem undgår man med appen Snow, der er en koreansk udgave af Snapchat. Af Katrine Fuglsang Frederik Helms. Du kan se meget mere til stofferne på Snapchat - i TV midtvest's 19:30-nyheder søndag sender vi et længere program erotikk for damer norsk erotisk film om tendensen. Mange af filtrene minder lidt om dem på Snapchat, men der er altså også nogen, du aldrig har set før. Mange af de billeder, TV midtvest har modtaget, indeholder tilbud om køb af stoffer. Det kan du læse mere om i artiklen her: Læs også. Meghan Trainor mtrainor22, hvad hun snapper: Selfies fra bilen og sjove møder med andre kendte. Snow fungerer ret meget som Snapchat, hvor man sender billeder, der kun kan ses i den tid, du vælger, og du kan også smide dem på en story, hvor du så kan vælge, at din story skal kunne ses i 72 timer. Skal du have appen? Se også: Guide: Sådan fungerer det nye Snapchat. For lidt siden var det Facebook - nu er det Snapchat, siger Michael Kjeldgaard fra politiets nationale efterforskningscenter. I dag er Snapchat sex, kokain og champagne, fortæller Lasse Hingebjerg. Det er tilbud som det her, tusindvis af unge dagligt får ind via Snapchat. Herunder kan du se billeder, du ikke skal sende, hvis du vil score på Snapchat! Jennifer Lopez jlobts, hvad hun snapper: Designer-outfits, behind-the-scenes vidoer og smukke selfies. De fleste større midt- og vestjyske byer har nemlig en eller flere Snapchat-konti med hundreder eller tusindvis af følgere som dagligt modtager billeder af blandt andet stoffer, som er til salg.\nSom det her billede med en fake kæreste, der aer dig, mens du holder hænderne på en underlig måde: Foto: Snow, man kan også gemme billederne, så hvis du ikke kender så mange, der har Snow, kan du jo tage nogle billeder med de sjove. Den har nemlig virkelig mange filtre, så du kan sende oceaner af sjove billeder og videoer til dine veninder. Medina medinachatsnap, hvad hun snapper: Søde billeder af hundene, billeder fra koncerter, middage med venner og fotoskydninger. Måden, det foregår på, er simpel. Fakta: Sådan virker det, man tilføjer narkokontoens brugernavn på Snapchat typisk hedder kontoen noget med bynavnet, som for eksempel Aarhus Tingen, Viborg-nyt eller Holstebro-snappen. Sidstnævnte stof døde en 15-årig dreng af på Sjælland i sidste uge, efter han havde taget det sammen med en kammerat. Udover stoffer florerer der også våben, nøgenbilleder og videoer af vanvidskørsel på byernes Snapchat-konti. Men Snapchat er ikke kun hundenæser, sjove filtre og hyggechat med veninderne det afslører TV midtvest i en ny dokumentar, der bliver sendt søndag aften.\nCam for gutter online dating sites vurderinger Sådan en aften i byen, der er det nemmere at tage sin mobil frem og skaffe et gram kokain eller amfetamin, end det er at skaffe en øl, hvis du ikke lige står ved siden af baren, siger han. Kontoen har ofte tusindvis af følgere. 7 billeder, du ikke skal sende, hvis du vil score på Snapchat.\nKåte gamle damer bladet mann hjemmeside Swingers klubb oslo linni meister sang\nFlashlight pussy sexchat norge Hvis du gerne vil vide mere om, hvordan vi bruger cookies og dine cookievalg, kan du klikke her! Morten Breum boomboombreezy, hvad han snapper: Vilde billeder fra hans DJ-jobs og selfies fra. Forældre tænker nok, at man snapchat nakenbildersk sex med flere sender selfies og billeder af, at man har trænet og sådan noget. Cody Simpson aussiemuso, hvad han snapper: Billeder fra studio-sessions med hans band og fly-selfies.\nsnapchat nakenbildersk sex med flere 00:59, flere unger fortæller om Snapchat-kontiene i Midt- og Vestjylland. 11:47 Så meget har Snapchats regnbue-bræk kostet.


Danmarks natur om tabet af biologisk mangfoldighed - PDF\nDanmarks natur om tabet af biologisk mangfoldighed\nDownload "Danmarks natur 2010 - om tabet af biologisk mangfoldighed"\n1 Danmarks natur om tabet af biologisk mangfoldighed Det Grønne Kontaktudvalg\n3 Danmarks natur om tabet af biologisk mangfoldighed "Der er ikke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk, der har fået det ringere som følge af regeringens miljøpolitik." Statsminister Anders Fogh Rasmussen, 8. november 2003 Redigeret af: Hans Meltofte Med bidrag af: Thomas Bjørneboe Berg Ella Maria Bisschop-Larsen Henrik Carl Tommy Dybbro Knud N. Flensted Kåre Fog Irina Goldberg Jacob Heilmann-Clausen Michael Leth Jess Michael Kavin Carl Christian Kinze Johannes Krüger Jan Kunstmann Mikael Landt Signe Nepper Larsen Thomas Læssøe Hans Meltofte Peter Rask Møller Jens H. Petersen Jan F. Rasmussen Ulrik Søchting Philip Francis Thomsen Jan Vesterholt Hanne Lyng Winter Det Grønne Kontaktudvalg\n4 Danmarks natur om tabet af biologisk mangfoldighed Det Grønne Kontaktudvalg og forfatterne Udgivet af Det Grønne Kontaktudvalg, c/o Danmarks Naturfredningsforening, 2010 Rapporten kan downloades gratis fra flere af organisationernes hjemmesider ved at søge på titlen, og den trykte udgave kan købes for kr. 45 i Idé og layout: Hans Meltofte Akvareller: Jens Gregersen Rapporten er trykt på Arctic Silk hos SvendborgTryk Tryksag Oplag: 2650 ISBN Rapporten er udgivet med støtte fra: Forsidefoto: Den danske bestand af agerhøns er faldet til under en tiendedel i løbet af de sidste 65 år som følge af intensiveringen af landbruget. Foto: Jan Skriver. Akvarel på titelblad: Den 7,5 cm store bille, eghjort, uddøde i Danmark for et halvt århundrede siden.\n5 Indhold Forord...5 Ella Maria Bisschop-Larsen 1. Om Biodiversitetskonventionen og 2010-målet...6 Tommy Dybbro 2. Det danske landskab som fundamentet for biologisk aktivitet...10 Johannes Krüger 3. Hvordan går det med Danmarks naturbeskyttede områder?...16 Michael Leth Jess 4. Hvordan går det med Danmarks skove?...22 Jan Kunstmann 5. Hvordan går det med Danmarks marine miljø?...28 Hanne Lyng Winter 6. Hvordan går det med Danmarks pattedyr?...33 Thomas Bjørneboe Berg & Carl Christian Kinze 7. Hvordan går det med Danmarks fugle?...39 Knud N. Flensted 8. Hvordan går det med Danmarks fisk?...45 Henrik Carl & Peter Rask Møller 9. Hvordan går det med Danmarks padder og krybdyr?...49 Kåre Fog 10. Hvordan går det med Danmarks insekter?...55 Philip Francis Thomsen, Jan F. Rasmussen & Michael Kavin 11. Hvordan går det med Danmarks vilde planter?...62 Mikael Landt, Signe Nepper Larsen & Irina Goldberg 12. Hvordan går det med Danmarks svampe?...69 Thomas Læssøe, Jacob Heilmann-Clausen, Jan Vesterholt & Jens H. Petersen 13. Hvordan går det med Danmarks laver?...75 Ulrik Søchting 14. Ikke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk skulle have haft det ringere...81 Hans Meltofte Summary in English: Danish biodiversity 2010 Status and trends...86 Hans Meltofte\n6 Ikke bare en græstue, men pukkellæbe, sump-snerre, kær-snerre, vand-mynte, rød svingel, hjertegræs, glanskapslet siv, almindelig brunelle og hirse-star. 4 Det Grønne Kontaktudvalg\n7 Forord I 1992 vedtog verdens lande Rio-konventionen om bevarelse af verdens biologiske mangfoldighed. Den blev senere fulgt op med en målsætning om, at nedgangen i verdens rigdom af planter, dyr, økosystemer og genetisk variation skal være væsentligt reduceret i I overensstemmelse hermed har Danmark sammen med de andre EU-lande forpligtet sig til at stoppe tilbagegangen i hele EU i er således udnævnt af FN til internationalt biodiversitetsår. Her opfordres alle verdens lande til at sætte særligt fokus på værdien af den biologiske mangfoldighed og den krise, som en accelererende udryddelse af arter og økosystemer overalt i verden medfører. Og det er helt nødvendigt, for tabet af natur er en alvorlig trussel for vores levevilkår. Vi er af hængige af naturen, som leverer ren luft, rent drikkevand, fødevarer, biologiske materialer og ikke mindst livskvalitet. Beskyttelse af biologisk mangfoldighed bør derfor have en fremtrædende plads i Danmarks politiske strategi. Det er således på høje tid til at vi giver denne glemte krise samme opmærksomhed som klimakrisen. For på trods af sagens alvor har Danmark ligesom de andre lande gjort meget lidt for at leve op til egne målsætninger siden Danmark er i nogenlunde samme situation som resten af verden. Mange af de vurderede arter er truede i en grad, så de optræder på den danske rødliste over truede dyr og planter. Selv den tidligere så almindelige hare optræder nu også på listen. Det er en klokkeklar indikation på, at det går voldsomt tilbage for naturen i det dyrkede land. Også arter, der endnu ikke er på listen, er i tilbagegang. Således er bestandene af viber og agerhøns reduceret med henholdsvis 75 og 80 % de seneste 30 år. Men også det samlede naturareal er i tilbagegang, og især de lysåbne naturtyper er truede. Der er tale om en yderst dramatisk udvikling, som den danske regering slet ikke har reageret tilstrækkeligt på til trods for alle løfter og forpligtelser. Den manglende indsats kan de grønne organisationer i Danmark ikke sidde overhørig. Vi har i regi af Det Grønne Kontaktudvalg og på frivillig basis skrevet en rapport om tilstanden af Danmarks natur 2010, hvis udgivelse er blevet mulig gennem generøs støtte fra Aage V. Jensens Fonde. Rapporten fremlægger status over den eksisterende viden for skovene, havmiljøet, pattedyr, fugle, fisk, padder og krybdyr, insekter, planter, svampe og laver, og både fremgange og tilbagegange for naturtyper og arter omtales. Meget af biodiversiteten mangler vi dog viden om, hvilket i sig selv er en vigtig konstatering. Til sidst sammenfattes rapporten til en status over, hvordan det er gået, siden den nu berømte udtalelse om, at ikke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk har fået det ringere som følge af regeringens miljøpolitik. Vores rapport viser, at meget af naturen i Danmark stadig har det dårligt, og at naturen mange steder forsvinder mellem fingrene på os. Løsningen er i princippet enkel: Vi skal have naturen tilbage. Folketinget og regeringen skal give det højeste politiske prioritet at udvikle nye troværdige politiske mål, som sikrer en effektiv beskyttelse af biodiversiteten vores naturkapital. En god start vil være en fyldestgørende implementering af Fugle-, Habitat- og Vandrammedirektiverne. Konkret peger rapporten på, at et af hovedproblemerne er det intensive danske landbrug, og at der er behov for at udvide og pleje lysåbne naturtyper som heder, overdrev og enge. Tilsvarende er der stort behov for at øge arealet med urørt skov og for at udlægge større sammenhængende områder både på land og på havet til naturbeskyttelse. Vores budskab til politikerne er derfor, at den danske regering og Folketinget vedtager en national plan for beskyttelse, pleje og genopretning af den danske natur. Kun ved en langsigtet og politisk holdbar plan kan vi få vendt tilbagegangen i biodiversiteten til en rigere og mere mangfoldig natur i Danmark. Ella Maria Bisschop-Larsen præsident i Danmarks Naturfredningsforening formand for Det Grønne Kontaktudvalg Det Grønne Kontaktudvalg 5\n8 Kapitel 1: Biodiversitetskonventionen Om Biodiversitetskonventionen og 2010-målet Af Lic. scient. Tommy Dybbro, miljøfaglig medarbejder i WWF Verdensnaturfonden I slutningen af 1980 erne dukkede begrebet biodiversitet for alvor op i den globale miljødebat. Det skete ud fra en stigende erkendelse af, at biodiversitet spiller en meget væsentlig rolle for en bæredygtig udvikling og for bekæmpelse af fattigdom. Det internationale gennembrud kom under FN s topmøde om miljø i Rio de Janeiro i 1992, hvor konventionen om biodiversitet blev vedtaget. Den trådte i kraft i 1993, og lige siden har biodiversitet været et vigtigt punkt på den internationale miljødagsorden. Konventionen kaldes på engelsk Convention on Biological Diversity, forkortet CBD. På dansk bruges i flæng betegnelserne Biodiversitetskonventionen, Konventionen om Biologisk Mangfoldighed eller slet og ret Rio-konventionen. Konventionens formål handler ikke udelukkende om at beskytte biodiversiteten på globalt plan, men også om en bæredygtig udnyttelse af naturens ressourcer, og desuden om en rimelig fordeling af udbyttet ved udnyttelsen af de genetiske ressourcer. På den måde integrerer konventionen naturbeskyttelse med hensynet til Hvad er biodiversitet Konventionen definerer den biologiske mangfoldighed (biodiversitet) som mangfoldigheden af levende organismer i alle miljøer, både på land og i vand, samt de økologiske samspil, organismerne indgår i. Biodiversitet vurderes på tre niveauer: Mangfoldigheden af arter. Mangfoldigheden i samspil med arter og deres omgivelser i økosystemer. Den genetiske mangfoldighed hos arter og bestande af samme art. udvikling. Den rækker derfor langt videre end de fleste andre naturbeskyttelseskonventioner, der typisk har fokus på særligt truede arter og levesteder. Sigtet med konventionen er således mere at anlægge et helhedssyn på de problemer, som opstår i forbindelse med udnyttelse af levende ressourcer. Og den spiller på den måde en vigtig rolle som en ramme for andre, mere specifikke tiltag. Konventionens store bredde gør det til gengæld svært at vurdere konsekvenserne af beslutninger i regi af konventionen i form af mere konkret arbejde med naturbeskyttelse. Men ved at den griber dybt ind i sociale og økonomiske emner, har den større politisk gennemslagskraft end andre naturkonventioner. Og den helt store styrke er, at den kobler naturbevarelse med udviklings- og fattigdomsspørgsmål, hvilket har øget dens naturpolitiske betydning i FN-systemet. For eksempel er de rige lande ansvarlige for at hjælpe fattige lande med at implementere konventionen gennem økonomisk støtte og hjælp med ny teknologi. Organisation og tiltag Til konventionen er knyttet et sekretariat og en teknisk og videnskabelig komite. Det vigtigste organ er desuden de såkaldte partskonferencer. De afholdes hvert andet år, hvor landene bl.a. tager beslutninger om mulige ændringer af aftaler og protokoller, inddrager nye videnskabelige data og afrapporteringer og drøfter eventuelle udviklingsbehov. Konventionen er tiltrådt af ca. 190 lande, herunder alle medlemslande af EU, og af EU som sådan. Den har medført en lang række initiativer på såvel internationalt som nationalt og regionalt niveau. De fleste lande har således vedtaget strategier og handlingsplaner om bevarelse af biodiversitet. Som eksempler udgav Miljø- og Energiministeriet herhjemme rapporten Biologisk mangfoldighed i Danmark status og strategi (Prip m.fl. 1995), ligesom det såkaldte Wilhjelmudvalg i 2001 fremlagde rapporten En rig natur i et rigt samfund (Wilhjelmudvalget 2001), med talrige anvisninger på, hvad 6 Det Grønne Kontaktudvalg\n9 Verdens biologiske mangfoldighed er en rig ressource for fødevareproduktion, medicin og en lang række såkaldte ecosystem services, men den grundlæggende livskvalitet, som en rig natur tilbyder, er nok så vigtig. Foto: Tao Lytzen. der skal til for at fremme biodiversiteten i landet. I 2004 udsendte regeringen sin Handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse i Danmark (Regeringen 2004). Der har således ikke manglet initiativer til at forbedre biodiversiteten. Det er langt sværere at få øje på, hvad de mange smukke ord og anbefalinger er fulgt op med af konkret handling. På internationalt plan er der fx på det paneuropæiske område udarbejdet landskabs- og biodiversitetsstrategier, ligesom EU har vedtaget en række strategier og handlingsplaner om biodiversitet. De dækker fx landbrug, fiskeri, økonomisk samarbejde samt bevarelse af naturressourcer. Disse handlingsplaner udgør en forpligtende ramme for kommissionens og EU-landenes indsats på disse områder. Alle medlemsstaterne har således forpligtet sig på handlingsplanen for biodiversitet og naturressourcer til at prioritere implementeringen af Natura 2000-netværket af fuglebeskyttelsesog habitatområderne, samt, hvad der er vigtigt, også at beskytte arter og levesteder uden for dette netværk målet På Konventionens 6. partsmøde i april 2002 vedtog man et globalt mål om, at tabet af biodiversitet skulle reduceres væsentligt inden år Indikatorer Det er vigtigt at kunne måle på, om de enkelte lande opfylder 2010-målet, når vi er ved målstregen. Derfor har Det Europæiske Miljøagentur arbejdet på at udvikle en række fælleseuropæiske indikatorer for biodiversitet. I forskellige arbejdsgrupper med specialister har man udviklet 26 overskrifter for indikatorer, der er vigtige elementer i Biodiversitetskonventionen og viser, hvordan det står til med opfyldelsen af 2010-målet. De danske indikatorer tager afsæt i de fælleseuropæiske, men tilpasset danske forhold og med udgangspunkt indenfor områder, hvor der foreligger relevante og pålidelige data. Det Grønne Kontaktudvalg har bidraget til og deltaget i diskussionen om udviklingen af de danske indikatorer. Efter Kontaktudvalgets opfattelse fortæller flere af elementerne i det opstillede indikator-sæt dog ikke noget om udviklingen i biodiversiteten. Det er fx svært at se, hvordan antallet af naturvejledere har indflydelse på, hvordan biodiversiteten har udviklet sig. Det Grønne Kontaktudvalg 7\n10 Kapitel 1: Biodiversitetskonventionen Dette mål blev senere på året bekræftet på FN s Verdenstopmøde i Johannesburg om bæredygtig udvikling, hvor statsoverhoveder fra over 150 nationer konkluderede, at konventionen er verdenssamfundets vigtigste redskab til at sikre den biologiske mangfoldighed globalt. Der blev på topmødet også truffet beslutning om at beskytte de mest værdifulde naturområder og om at fremme oprettelsen af nationale og regionale biodiversitetsnetværk. Konventionens sekretariat påtog sig at følge udviklingen frem mod ovennævnte mål, nu kendt som 2010-målet. Alle lande, der har tilsluttet sig Biodiversitetskonventionen, har forpligtet sig til at arbejde mod dette mål. Og en lang række multilaterale aftaler omfattende bl.a. handels- og udviklingsspørgsmål har siden hen fået indbygget og medtaget dette 2010-mål. Allerede i 2001 havde stats- og regeringslederne i EU på deres møde i Gøteborg valgt at skrue yderligere op for ambitionerne med en målsætning om, at tilbagegangen i biodiversitet skulle være stoppet, altså ikke blot reduceret væsentligt, i hele EU i På den Paneuropæiske Miljøministerkonference i maj 2003 vedtog miljøministrene i hele Europa at gøre EU s 2010-mål til deres. I 2004 enedes et stort antal repræsentanter for EU-landene og en række NGOer om det såkaldte Malahide budskab, hvori der blev opstillet 18 konkrete mål for samarbejdet om at nå 2010-målet. Hovedbudskabet var nødvendigheden af at kombinere en indsats for konkret naturbevarelse med vigtige sektorer som landbrug, skovbrug, fiskeri, turisme, transport m.m. I maj 2006 fremlagde EU-kommissionen en konkret handlingsplan med specifikke mål og indsatser frem mod Handlings- planen indeholdt ti prioriterede målsætninger, ligesom planen fremhæver en række understøttende tiltag til fremme af biodiversiteten, såsom tilstrækkelige finansielle midler. På rådsmødet i december udtrykte miljøministrene deres støtte til planen og vedtog en række konklusioner for det videre arbejde. Det blev samtidig besluttet, at EU-kommissionen skulle fremkomme med en årlig vurdering af, hvordan det går med opfyldelsen af målsætningerne. Kommissionen har siden vurderet, at der sker fremskidt på visse områder, fx i forbindelse med implementeringen af Natura 2000-områderne, hvorimod der endnu er lang vej endnu med hensyn til integreringen af biodiversitet i de andre sektorpolitikker. I december 2008 offentliggjorde EU-kommissionen en rapport, der fastslog, at der næppe var nogen af EU-landene, der når 2010-målet. Den danske miljøminister erkender da også, at vi i Danmark ikke når målet, men fastholder, at Danmark gør en meget stor indsats og at vi lever op til vores internationale forpligtelser med hensyn til biodiversitet. Nærmere bestemt at vi overholder vores forpligtelser i forbindelse med implementeringen af Natura Miljøministeren erkender, at vi er presset på biodiversiteten, men tilføjer, at det gælder alle EU lande, og at initiativerne i forbindelse med Grøn Vækst og Vand- og Naturplanerne vil gavne biodiversiteten betragteligt. I den femte danske miljøtilstandsrapport Natur og Miljø 2009 (Normander m.fl. 2009) konkluderes det, at intet tyder på at Danmark vil kunne opfylde EU s mål om at standse nedgangen i den biologiske mangfoldighed, biodiversiteten, inden Selv om der har vist sig fremgang i bl.a. vandløb og søer med flere ren- Fisk Snegle og muslinger Padder Bevaringsstatus Ukendt Gunstig Moderat ugunstig Stærk ugunstig Flagermus Pattedyr Insekter Planter Figur 1. Bevaringsstatus i perioden for grupper af danske arter på EU s habitatdirektiv (Kilde: Ejernæs m.fl ). 8 Det Grønne Kontaktudvalg\n11 tvandsarter og klarere vand, så går naturen fortsat tilbage i skovene, i den lysåbne natur, i landbrugslandet og i vore havområder, og mange arter har ugunstig bevaringsstatus (Figur 1). Den seneste statusrapport, som det danske miljøministerium udarbejdede til FN om naturens mangfoldighed i Danmark (Ministry of Environment 2009) er blevet kraftigt kritiseret af de grønne organisationer, som mener, at rapporten tegner et langt mere positivt billede end det fx tydeligt fremgår af ovennævnte rapport fra DMU. FN har udråbt 2010 som internationalt biodiversitetsår. Fokus vil være rettet mod en lang række aktiviteter og initiativer, der vedrører biodiversitet. Og så er det året, hvor alle lande skal gøre status over, hvordan det er gået med at reducere tabet af biodiversitet 2010-målet. Det vil ske på FN s 10. biodiversitetskonference, som holdes i oktober i Japan. Det er på denne konference, at også Danmark vil blive målt på, hvor langt vi er kommet med at opfylde målet, og her vil den væsentligste besked være, at Danmark sammen med de andre EU-lande har udskudt målet til Referencer Ejrnæs, R., B. Nygaard, P.N. Andersen, C. Damgaard, T.B. Jørgensen, K.E. Nielsen, D.L.J. Petersen, J. Skriver, B. Søgaard, J. Teilmann & P. Wind 2008: En status over naturens tilstand i Danmark. DMUNyt 2008, nr. 3. Ministry of Environment 2009: Fourth Country Report to CBD, Denmark, December Miljøministeriet. Normander, B., C.I. Henriksen, T.S. Jensen, H. Sanderson, T. Henrichs, L.E. Larsen & A.B. Pedersen (red) 2009: Natur og Miljø. Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet. Prip. C., P. Wind & H. Jørgensen 1995: Biologisk mangfoldighed i Danmark status og strategi. Miljø- og Energiministeriet. Regeringen 2004: Handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse i Danmark Miljøministeriet. Wilhjelmudvalget 2001: En rig natur i et rigt samfund. Skov- og Naturstyrelsen. En stor del af referencerne i hele denne rapport kan findes på nettet ved at søge på titlen. Den danske Rødliste er en vurdering af plante- og dyrearters risiko for at uddø. Rødlistesystemet er udviklet af den internationale naturbeskyttelsesorganisation IUCN (International Union for Conservation of Nature and Natural Resources). Systemet er udviklet til at kunne benyttes på både globalt, nationalt og regionalt plan, og så det kan danne et grundlag for en vurdering af naturens mangfoldighed og udviklingen i denne og som et redskab til at opfylde internationale forpligtelser i henhold til Biodiversitetskonventionen, som Danmark ratificerede i Nationalt er der udgivet rødliste-vurderinger i Danmark siden midten af 70 erne. Frem til midten af 80 erne blev de udgivet af forskellige interesseorganisationer, hvorefter offentlige institutioner overtog arbejdet. De seneste optællinger offentliggjort i 1997 og fornyet efter IUCN s system i 2005 er de gældende i dag. Den danske rødliste ratificeres af et udvalg nedsat af Miljøministeriet. Her sidder repræsentanter fra Skov- og Naturstyrelsen, Miljøministeriet, Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet, amterne Frederiksborg Amt, Nordjyllands Amt, Storstrøms Amt og Vejle Amt samt interesseorganisationer som Dansk Botanisk Forening, Danmarks Naturfredningsforening og Dansk Ornitologisk Forening, universiteter dvs. Botanisk institut på Københavns Universitet og museer fx Zoologisk Museum, Naturhistorisk Museum og Danmarks Fiskeriundersøgelser. Opgørelsen for 1997 viste, at 2799 arter af de i alt ca behandlede arter inden for 19 plante-, svampe- og dyregrupper anses for at være i fare for at forsvinde fra den danske natur, mens 343 arter anses for at være helt forsvundne. Der er endnu ikke udarbejdet rødlister for marine fisk, plankton, hvirvelløse dyr og alger. I rødlisten fra 1997 var det ikke et krav, at vurderingerne blev foretaget efter objektive kriterier. For flere grupper blev vurderingen foretaget ud fra skøn fra eksperter for de respektive artsgrupper. Desuden blev arter kun medtaget på listen, hvis man på forhånd formodede, at de var truede. Den seneste version af rødlisten (Den Danske Rødliste, bliver løbende opdateret med nye artsgrupper og er for alle arters vedkommende baseret på objektive kriterier om arters forekomst, udbredelse mm. defineret af IUCN. Placering af arter i de respektive kategorier skal således direkte dokumenteres med data fra optællinger, samlinger, overvågninger mv. Rødlisten er især brugbar som et instrument i beskyttelsen af de allermest truede arter. Den giver ikke anvisninger på, hvad der kan gøres for at sikre arternes beståen, men den kan bruges i prioriteringen af fredningsopgaver for stat, regioner og kommuner. (Kilde: Det Grønne Kontaktudvalg 9\n12 Kapitel 2: Landskabet Det landskab, som vi kender i dag, er resultatet af flere istiders modellering efterfulgt af havets og vindens påvirkning samt flere tusinde års menneskelig aktivitet, så der i dag er meget lidt oprindelig natur tilbage. Det danske landskab som fundamentet for biologisk aktivitet Af Professor, dr. scient. Johannes Krüger, Dansk Geologisk Forening Jordklodens landskaber er under stadig forandring, påvirket af ydre kræfter som gletsjere, strømmende vand, bølger og vind. Disse landskabsformende kræfter styres af klimaet. Det er afgørende, om klimaet er koldt eller varmt, fugtigt eller tørt, eller om det er blæsende. Landskabets udvikling er også bestemt af, om de pågældende processer virker over kort eller lang tid, og det afhænger igen af, hvor stabilt klimaet er. Langt størsteparten af det danske landskab kan betragtes som fossilt, fordi det grundlæggende er skabt på et tidspunkt, hvor klimaet var væsensforskelligt fra nutidens. Det var i istiden, hvor gletsjere og smeltevand udformede sletter, bakker og dale. Siden er klimaet mildnet, og andre naturkræfter samt ikke mindst flere tusinde års menneskelige aktiviteter har omformet landskabet voldsomt. Vandløb har eroderet sig ned i istidens gamle floddale og skåret kløfter i det tilgrænsende landskab. Havet har rullet sit blå tæppe hen over de laveste dele af istidslandskabet og gjort Danmark til et ø-rige, og bølger og vind har skabt de mangfoldige kyst- og klitlandskaber, der kanter istidslandskabet ud mod hav og fjord. Medvirkende til kystlandskabets udformning er også de vandstandsændringer, der har fundet sted under og efter istiden. Og siden landbrugets indførelse i Danmark i yngre stenalder har mennesket bidraget i stigende grad (Krüger 2007). Istidslandskabet I Kvartærtiden, der dækker de seneste 2,6 mio. år, har klimaet vekslet mellem kolde istider af ca års varighed og varme mellemistider, af års varighed, hvor klimaet stort set har svaret til klimaet i dag. I istiderne har mægtige isskjolde dækket 30 % af Jordens landareal. I takt med isskjoldenes vækst sank vandstanden i verdenshavene mere end 100 meter i forhold til nutidens havspejl, så Danmark var landfast med England. Uden for isen lå landskabet hen som et koldt og forblæst tundralandskab Mammutsteppen med hårdføre planter og dyr og stærkt præget af jordflydning og udvaskning af topjordens finkornede bestanddele. I Danmark findes der kun landskabsformer fra de sidste to istider. Isens moræneaflejringer fra næstsidste istid, der sluttede for år siden, danner i dag landoverflade i dele af Vestjylland, nemlig på de såkaldte bakkeøer, der er Danmarks ældste landskab og ligger omgivet af vidtstrakte flodsletter formet af smeltevandsstrømme under sidste istid. I den øvrige del af landet dækker sidste istids landskabsformer alle de ældre aflejringer. Figur 1. Isens maksimale udbredelse for år siden. Efter Houmark- Nielsen m.fl Det Grønne Kontaktudvalg\n13 De oftest lavvandede danske kyster er noget af det mest oprindelige natur, vi har, og tillige noget af det mest biologisk produktive. Foto: Tao Lytzen. Store dele af det danske landskab er formet under sidste istids hovedfremstød, hvor isen skred ind over Danmark fra nordøst og stod ved den såkaldte Hovedopholdslinje i det centrale Jylland for omkring år siden (Figur 1). Den is, der kom fra nordøst, afsatte fortrinsvis sandede og kalkfattige aflejringer, bortset fra de steder, fx i Limfjordsegnene, hvor højtliggende undergrundslag af ler og kalk er blandet op i isens moræneaflejringer (Krüger 2006). Efter en tid, hvor Danmark atter var blevet isfrit, fulgte en isstrøm, der gled frem gennem Østersølavningen og nåede den såkaldte Østjyske Israndslinje for omkring år siden (Houmark-Nielsen m.fl. 2005). Denne isstrøm efterlod aflejringer, der i udgangspunktet var ler- og kalkholdige. I istidens sidste årtusinder lå Danmark hen som et vidtstrakt tundralandskab. Sidste istid sluttede for år siden på et tidspunkt, hvor Det Skandinaviske Isskjold stadig dækkede størstedelen af Norge og Sverige og stod med sin rand ved de store søer i Mellemsverige. Mange steder i Danmark har isen udformet en karakteristisk serie af landskaber. Langs isens rand er der dannet bueformede bakkedrag, såkaldte randmoræner, fordi gletsjeren som en bulldozer og har skubbet jorden sammen foran sig, når den rykkede frem. Foran randmorænen ligger hedesletten. Den består af sand og grus, som smeltevandet har ført med, da det strømmede ud fra isen. Smeltevandet kom inde fra tunneler under isen og vældede ud gennem en gletsjerport. Bag randmorænen har isen mange steder udgravet en stor, jævn lavning, et såkaldt tungebækken eller inderlavning. Det er herfra jordmasserne i randmorænen stammer (Krüger & Sjørring ). Inde under den fremadglidende gletsjer er underlaget blevet udglattet, så der er opstået et jævnt til bølget bundmorænelandskab, ofte med langstrakte lave bakker, der er trukket ud i isens bevægelsesretning. Og på sin vej frem mod isranden har smeltevandet løbet i store tunneler og gravet i underlaget eller aflejret det medførte sand og grus. Sporene efter smeltevandets virksomhed ses i dag i det jævnt bølgede bundmorænelandskab som henholdsvis dybe tunneldale og rygformede åsbakker, der bugter sig gennem landskabet Det Grønne Kontaktudvalg 11\n14 Kapitel 2: Landskabet Figur 2. Danmark i Stenalderhavets (Litorinahavets) tid for år siden, hvor havet dækkede større dele af Danmark end i dag, så Nordjylland og Nordsjælland var opdelt i en mængde øer. Efter Mathiassen (Krüger 2006). Tunneldale har en meget ujævn bund med bassiner, der rummer langstrakte søer eller moser, adskilt af højere beliggende tærskler. Meget betegnende kaldes tunneldale derfor også sødale. Det næsten flade til jævnt bølgede bundmorænelandskab er den almindeligste landskabsform i Danmark (Krüger & Sjørring ). Under afsmeltningen blev isen nogle steder stærkt opsprækket og opdelt ude nær isranden i et kaotisk virvar af stilleliggende dødis med vandfyldte bassiner og flodløb. I takt med smeltningen flød det materiale, der smeltede ud af isen, ned i lavninger i dødisen. Samtidig skete der en gradvis opfyldning af de vandfyldte bassiner med ler, sand og grus, der er karakteristisk ved at ligge i lag. Resultatet ses i dag som et småbakket morænelandskab med grydeformede fordybninger, et dødislandskab, der ofte rummer bakker med stejle sider og flad top, de såkaldte issøbakker (Krüger & Sjørring ). Resultatet er, at tætheden af såkaldte småbiotoper søer, vandhuller, moser og bevoksede skrænter er langt højere i det unge morænelandskab nord og øst for Hovedopholdslinjen end i det gamle jordflydningsprægede moræneland og på de vidtstrakte hedesletter vest for. Da jorden øst for Hovedopholdslinien samtidig er mere frugtbar, dvs. har højere bonitet (Breuning-Madsen m.fl. 1992), er der her basis for en større biologisk produktivitet og variation. Kystlandskabet Mod istidens afslutning steg vandstanden i verdenshavene i takt med isskjoldenes bortsmeltning. Endnu mens isen dækkede det sydøstlige Danmark, udspilledes der i Nordjylland et kapløb mellem havstigningen og jordskorpens hævning. Hævningen skyldes, at landmasserne var blevet lettet for isens vægt. I begyndelsen kunne hævningen ikke følge trit med havstigningen. Et ishav trængte derfor ind vestfra og omskyllede morænelandskabet i Vendsyssel, så kun de højeste partier af bakkelandet ragede op som øer. Hævet havbund fra Ishavstiden ses i dag i Vendsyssel som milevide sletter m over det nuværende havspejl. I de første årtusinder efter istiden fik jordskorpehævningen overtaget, og Jylland var landfast med Øerne. Det er Fastlandstiden. Men så i løbet af Stenalderen for år siden smeltede istidens sidste store isskjolde i Nordamerika og Skandinavien, og et nyt hav Stenalderhavet eller Littorinahavet opstod og landets omrids kom efterhånden til at ligne det, vi kender i dag (Figur 2) (Noe-Nygård m.fl. 2006). Langs Stenalderhavets kyster forvandledes landskabets bakketoppe og bakkedrag til øer og halvøer, mens lavninger og dale druknede og blev til vige og fjorde. Siden stenalderen har det nordlige Danmark hævet sig i forhold til det nuværende havspejl, mens landets sydlige egne er sunket i havet og stadig gør det. Det nordlige Danmark er derfor rigt på flader af hævede strand- og havbundsaflejringer, såkaldt marint forland, der mange steder kanter istidslandskabet ud mod fjord og hav og ofte er lavtliggende områder, hvor der er opstået moser, fx højmoserne Store og Lille Vildmose. Stenalderhavets gamle kyst ses som tilgroede klinter langt inde i land; i Nordjylland ligger foden af de gamle klinter m over nuværende havspejl, i Nordsjælland 3-6 m. Trods den omtalte sænkning er Sydvestjylland også rigt på marint forland, men det skyldes dannelsen af marsk på grund af tidevandet og havets vældige pålejring af sand, der helt har oversteget landsænkningen i denne del af landet. Kystlinjen er grundlæggende bestemt af istidslandskabets form. I de indre danske farvande, hvor de kystformende kræfter har begrænsede muligheder, har kystlinjen et sirligt forløb med mange indskæringer bestemt af istidslandskabets mosaik af bakkerdrag og dale. Hvor kysten derimod ligger åben ud mod større havflader, har bølger og strøm i forening bearbejdet istidslandskabet. Fremspringende punkter er rykket tilbage, mens lavvandede vige og bugter er blevet udfyldt eller afsnøret fra havet ved barriere- og strandvoldsdannelser, så kystlinjen er rettet ud, fx Sjællands nordkyst. Langs Jyllands vestkyst er denne udvikling nået særlig langt med bl.a. afsnøringen af Ringkøbing og Nissum fjorde, der nu fremtræder som store laguner. Halvøen Skallingen og vadehavsøerne Fanø, Mandø og Rømø er opbygget af havets aflejringer og indgår i en kæmpemæssig barriere, og Vadehavet bagved udgør lagunen. Mange udsatte kyster domineres af flyvesand og klitter, og flere steder har vinden drevet sandet langt ind over det marine forland eller ind i istidslandskabet bagved. Havklitter danner således et næsten ubrudt bælte langs hele den jyske vest- og nordkyst. Sandflugten var særlig kraftig i jernalderens begyndelse for et par tusinde år siden. Det skyldtes det køligere og mere blæsende klima på den tid kombineret med en ødelæggelse af plantedække og jordbund ved skovrydning og opdyrkning af de sandede jorder. Den sidste sandflugtsperiode, der også berørte de vest- og nordjyske kystegne, var under den Lille Istid fra 1500-tallet og langt op i 1800-tallet, hvor klimaet var koldt og blæsende. Stærkt medvirkende til sandflugten var også denne gang overdreven græsning og skovhugst. Allerede i 1700-tallet begyndte man at bekæmpe sandflugten gennem storsti- 12 Det Grønne Kontaktudvalg\n15 Figur 3. Udsigt mod Vejrhøj i 1840 (J.T. Lundbye) viser, hvor åbent landskabet var på den tid. let beplantning og anlæggelse af plantager (Binderup 2006, Krüger 2008). De indre farvande Da Stenalderhavet rullede ind over fastlandstidens Danmark, vaskede brændingsbølger og strøm i forening sten ud af moræneaflejringerne og efterlod dem på havbunden som stenrev. I biologisk henseende udgør de forholdsvis lavvandede indre danske farvande med de mange stenrev et højproduktivt strømsted med et rigt og varieret plante- og dyreliv, fordi den omfattende vandudveksling mellem Østersøen og Nordsøen bevirker, at der til stadighed tilføres ilt og næring af det forbistrømmende vand. Da Danmark samtidig ligger ved 0-grader isotermen for koldeste måned, er de indre danske farvande oftest isfri med det resultat, at disse relativt lavvandede og meget produktive farvande udgør et af verdens vigtigste overvintringsområder for flere millioner svømmefugle (Laursen m.fl. 1997). Kulturlandskabet Kun ganske få steder i Danmark findes der endnu landskaber, som ligger uberørte hen. Mennesket har omdannet det overvejende skovdækkede mosaiklandskab til en kultursteppe af dyrkningsflader og plantede skove, og det har haft vidtrækkende konsekvenser for plante- og dyreliv samt for de processer, der især er knyttet til vandets kredsløb (Odgaard 2006, Nielsen 2009). Gennem de seneste par hundrede år har omdannelsen været så gennemgribende, at der ligefrem tales om en dramatisk forarmelse af det danske landskab (Hansen 2008). Tidligere var skovene vidt udbredte i størstedelen af Danmark. Perioder med skovrydning på grund af øget opdyrkning, græs- ningspres samt efterspørgsel på tømmer har vekslet med perioder, hvor skovarealet voksede som følge af ringe befolkningsvækst og et lille dyrkningspres. Udskiftningen af landsbyjorden, der påbegyndtes i slutningen af 1700-tallet, og fredskovsforordningen af 1805 resulterede i en radikal ændring af landskabet. De tidligere åbne græsningsskove, der gennem et parkagtigt landskab gik jævnt over i overdrevslandskabet, blev nu skarpt afgrænset fra det omgivende land og forvandledes fra en åben græsningsskov til en lukket tæt skov. Store skovarealer, som lå udenfor den afstukne fredskov, forsvandt ligesom overdrevenes og markernes spredte trægrupper. Gennem disse ændringer reduceredes skovarealet betydeligt og var ved udskiftningens gennemførelse nede på 3-4 % af landets areal (Figur 3). Siden har der været omfattende skovrejsning. Efter egens og bøgens erobring af fastlandstidens oprindelige fyrreskove fandtes der ikke mere nåleskove i Danmark. Men i løbet af 1700-tallet indførtes rødgran og flere andre nåletræer i den almindelige skovdrift, så de gamle skove blev forvandlet til en blanding af løv- og nåleskov. Og i sandflugtsprægede klit- og hedeegne og på urentabel landbrugsjord kom der især efter Hedeselskabets dannelse i 1866 skub i anlæggelsen af fyrretræsplantager, der ændrede landskabsbilledet betydeligt. De nuværende skove er derfor mere intensivt og rationelt drevne plantager end oprindelig skov (se kapitel 4). Det var ikke alene skoven, der ændrede udseende efter 1800, også agerlandet skiftede karakter. Udskiftningen af landsbyjorden førte til, at mange gårde flyttede fra de gamle tæt sammenbyggede landsbyer og spredtes ud over det omliggende terræn, og samtidig blev der anlagt talrige husmandsbrug på de tidligere overdrev. Det har betydet, at de såkaldte lysåbne naturtyper enge, overdrev og Det Grønne Kontaktudvalg 13\n16 Kapitel 2: Landskabet Nye pollenanalyser viser, at mellem 10 og 40 % af Danmark i yngre stenalder var lysåbne naturtyper som enge, moser og overdrev, der blev holdt åbne af græssende dyr. Foto: Ulrik Søchting. heder der tidligere dækkede meget store dele af landet, nu er skrumpet ind til nogle spredte fragmenter, hvor biodiversiteten er hårdt trængt. I dag er de sidste rester af disse naturtyper beskyttede mod opdyrkning og tilplantning gennem Naturbeskyttelsesloven, men nedfald af kvælstof fra luften kan være en trussel mod de ellers næringsfattige heder og overdrev. I det hele taget er der kun meget få næringsfattige naturtyper tilbage på grund af overgødskningen af landskabet og vandmiljøet. Også de vidtstrakte indlandsenge i ådale, som langt op i 1900-tallet var en forudsætning for ådalsbruget efter princippet eng føder ager, er så godt som forsvundet, så enge i dag fortrinsvis findes som strandenge langs kysterne. De enorme ændringer i arealudnyttelsen påvirker også vandets kredsløb i landskabet. De tidligere så vidtstrakte skove med deres vældige bladareal var storforbrugere af grundvand, men det voldsomt reducerede skovareal førte til en stigning i vandmængden, der løb til vandløb, søer og grundvand. Det nuværende landskab er således stærkt præget af de seneste hundrede års dræning både af landbrugsarealer og skove. Det har i vid udstrækning reduceret de fugtige områder i landskabet og bevirket, at den naturlige tørvedannelse praktisk talt er ophørt, hvilket har ført til en tilbagegang for de plante- og dyrearter, som er afhængige af disse biotoper. Mange søer og lavvandede vige er blevet inddæmmet og tørlagt og omdannet til intenst udnyttede marker, så landskabet især op gennem 1900-tallet har ændret sig fra en mosaik af forskellige kultur- og naturelementer til store ensartede flader med monokulturer. I Sydvestjylland er marskdannelsen hjulpet frem, og de frodige marskenge er siden hen blevet inddigede. Store arealkrævende udvidelser af byer og vejanlæg har reduceret det åbne land. I dag er presset på de sidste naturområder blevet så stort, at de bl.a. søges bevaret gennem etablering af nationalparker. Referencer Binderup, M. 2006: Nutidens kyster og klitter. I: Naturen i Danmark Geologien. Kap. 17: Gyldendal. 14 Det Grønne Kontaktudvalg\n17 I løbet af de sidste hundrede år er det danske landskab blevet mere og mere domineret af store ensartede marker med meget få eksistensmuligheder for vilde planter og dyr. Foto: Niels Kanstrup. Breuning-Madsen, H., A.H. Nørr & K.A. Holst 1992: Den danske jordklassificering. Atlas over Danmark, serie I, bind 3. Det Kongelige Danske Geografiske Selskab, C.A. Reitzel. Hansen, K. 2008: Det tabte land. Gads Forlag. Houmark-Nielsen, M., J. Krüger & K.H. Kjær 2005: De seneste år i Danmark Istidslandskabet og naturens udvikling. Geoviden 2: Krüger, J. 2006: Nutidens landskab. I: Naturen i Danmark Geologien. Kap. 16: Gyldendal. Krüger, J. 2007: Danske landskaber. I: Naturgeografi Jorden og mennesket. Kap. 4: Geografforlaget. Krüger, J. 2008: Danske kyster kampen mellem land og hav. Naturens Verden 4: Krüger, J. & S. Sjørring : Landskabet fra istid til i dag. I: DANMARK, bind Gyldendal. Laursen, K., S. Pihl, J. Durinck, M. Hansen, H. Skov, J. Frikke & F. Danielsen 1997: Numbers and Distribution of Waterbirds in Denmark Dan. Rev. Game Biol. 15(1): Nielsen, A.B. 2009: Urskovslandskabets åbenhed og sammensætning og græsningens betydning i Atlantisk tid belyst ved palæobotaniske metoder. GEUS report nr. 23. Noe-Nygård, N., K.L. Knudsen & M. Houmark-Nielsen 2006: Fra Istid til og med Jægerstenalder. I: Naturen i Danmark Geologien. Kap. 14: Odgaard, B. 2006: Fra Bondestenalder til Nutid. I: Naturen i Danmark Geologien. Kap. 15: Det Grønne Kontaktudvalg 15\n18 Kapitel 3: Beskyttede områder De fredede områder mangler pleje og tilsyn, de beskyttede naturtyper forsømmes, strandbekyttelsen undergraves politisk, Natura 2000-områderne er i ugunstig bevaringsstatus og naturforvaltningsindsatsen er udfordret af stigende jordpriser og uindfriede løfter ovenpå kommunalreformen. Hvordan går det med Danmarks naturbeskyttede områder? Af Cand. hort. Michael Leth Jess, vicedirektør i Danmarks Naturfredningsforening De naturbeskyttede områder i Danmark er beskyttede efter en vifte af forskellige bestemmelser udviklet fra naturfredningslovene siden 1917 og frem til de EU-bestemmelser, der implementeres i disse år. I dette kapitel ser vi på, hvordan det går med: De fredede områder områder, der er fredet efter kendelse ifølge naturbeskyttelseslovens arealer områder, der nyder generel beskyttelse efter naturbeskyttelseslovens 3. Områder indenfor 300 m strandbeskyttelseslinjen. Natura 2000-områder. Til slut i kapitlet ser vi på omfanget af naturgenopretningen i Danmark, dvs. resultaterne af de midler, der i forbindelse med 1992-revisionen af naturbeskyttelsesloven blev afsat til amtslig og statslig naturforvaltning. De fredede områder Fredning er det stærkeste planlægningsmæssige redskab, der kan bringes i anvendelse, når kultur- og naturværdier skal sikres varigt til gavn for samfundet. Fredning af et område medfører en engangserstatning til lodsejeren og er i princippet en beskyttelse for altid for alle. Fredninger har haft stor betydning for forståelsen og Tabel 1. Natur i Danmark, procent af totalt landareal (data fra Miljøministeriet 2009). Bemærk, at der er betydeligt overlap mellem de enkelte kategorier. Natur i Danmark (%) 2008 Fredede områder 5 3-arealer 11 Natura 2000-områder på land 8 konsolidering af naturbeskyttelsen, og de fredede arealer udgør nu næsten 5 % af Danmarks landareal (Tabel 1). Fredning som virkemiddel bygger på, at der i et område findes unikke fredningsværdier, der kan beskyttes gennem en række præcise bestemmelser, men den moderne fredning vil også indebære et udviklings- og forvaltningsperspektiv, der tilsigter at udvikle naturværdierne. En udvikling der forudsætter en aktiv forvaltningsmæssig indsats fra plejemyndighedens side; før 2007 amterne efter 2007 de 98 kommuner. I et biodiversitetsperspektiv er det dels interessant at se på, hvor meget der bliver fredet, dels hvordan tilstanden er af de områder, der en gang er fredet. På baggrund af tallene fra 1990 erne er det nærliggende at konkludere, at fredningsindsatsen i Danmark toppede med miljøbølgen i 80 erne og derefter har spillet en gradvis mindre rolle som naturforvaltningsværktøj. Det vil dog være en forhastet konklusion, idet der de senere år er gennemført meget store fredninger af meget betydelige naturområder som fx Lille Vildmose. Til gengæld er det stærkt bekymrende, at kommunernes og statens fredningsarbejde stort set ligger stille. Amterne var således før 2007 den største bidragyder til at sikre beskyttelse af små og store naturområder gennem fredning. Hertil kommer, at regeringen i 2003 besluttede at beskære Danmarks Naturfredningsforenings ret til at rejse såkaldte naturgenopretningsfredninger alene, hvilket heller ikke har medvirket til at styrke fredningsindsatsen. Helt utilstrækkeligt tilsyn og pleje af de fredede områder I 2007 gennemførte Lars Maltha Rasmussen (2007) en undersøgelse af forvaltningen af ni fredede områder i Ribe Amt. Undersøgelsen konkluderede, at de gældende bestemmelser for administration af fredede arealer ikke har sikret et regelmæssigt og systematisk tilsyn som forudsat. Ribe Amt har således svigtet tilsynet med de privatejede fredede arealer, og det har i mange tilfælde ført til skadelige aktiviteter i direkte strid med fredningsbestemmelserne. Disse burde 16 Det Grønne Kontaktudvalg\n19 Myndighedernes tilsyn med og pleje af vores mange fredede naturområder er meget mangelfuld. Foto: Tao Lytzen. være undgået ved påkrævet regelmæssigt tilsyn og en løbende dialog med de private ejere. Der er helt generelt en mangel på grundlæggende viden om de fleste fredningers tilstand. Der er dog et fragmentarisk kendskab til tilstanden for nogle af de naturtyper, der forekommer i de fredede områder gennem Ribe Amts egne undersøgelser. Men selvom fredningsmyndigheden i flere tilfælde har konstateret et akut plejebehov, er denne i vid ustrækning ikke gennemført i de undersøgte fredninger. For samtlige 100 fredninger i amtet var der blot udarbejdet én plejeplan, som dækker en mindre del af Vrøgum Kær, der i øvrigt var opkøbt af en privat fond (Danmarks Naturfond) med henblik på pleje og offentlighedens adgang (Rasmussen 2007). For flere af de undersøgte fredninger har manglende pleje resulteret i en naturmæssig tilstand for områderne, som vurderes at være i strid med formålet med fredningerne. Den usystematiske pleje, der trods alt har fundet sted, er gennemført uden baggrund i plejeplaner og har overvejende begrænset sig til publikumsvenlige foranstaltninger frem for at opfylde et regulært plejebehov. Dermed er en meget tung opgave overladt til kommunerne på et helt utilstrækkeligt grundlag. De senere års udvikling i det fredede areal (Tabel 2) er bekymrende ikke mindst set i sammenhæng med de erkendte hovedproblemer for dansk natur: for lidt af den og for dårlig sammenhæng. Det er således overvejende sandsynligt, at den biologiske mangfoldighed i størstedelen af Danmarks fredede områder er under unødigt pres som følge af manglende pleje og tilsyn. Tabel 2. Hektar fredet i de enkelte årtier (DN og Danmarks Statistik). <20 erne 30 erne 40 erne 50 erne 60 erne 70 erne 80 erne 90 erne Det Grønne Kontaktudvalg 17\n20 Kapitel 3: Beskyttede områder Tabel 3. Oversigt over de specifikke arealer (ha) for de enkelte naturtyper beskyttet af 3 for årene 1996 og 2006 ifølge oplysninger fra amterne (ha) (ha) Sø Moser Eng Strandeng Overdrev Hede I alt arealerne forsømmes De fredede områder er i mange tilfælde kerneområder i den danske natur, men de omfatter kun en relativt lille del af landarealet. Derfor er den såkaldte 3-beskyttelse, der omfatter en række af de vigtigste danske naturtyper, særdeles vigtig (Tabel 3). Bestemmelsen forbyder opdyrkning og tilstandsændringer af: Søer over 100 m 2 og de fleste vandløb. Moser, enge, strandenge, overdrev og heder eller mosaikker af samme på over 2500 m 2. Danmarks Naturfredningsforening (DN) har igennem 2009 foretaget en række stikprøver ud fra Miljøministeriets og Kommunernes Landsforenings hjemmeside Miljøportalen. Miljøportalen er ejeres og myndigheders adgang til oplysninger om, hvorvidt et område er beskyttet eller ej. Det har afdækket en lang række eksempler på, at 3-registrerede arealer i virkeligheden var opdyrkede. Miljøministeren har på den baggrund bebudet et serviceeftersyn bestående af: Mange 3-beskyttede områder er i en yderst ringe forfatning som dette stærkt overgødede vandhul fyldt med alger. Foto: Naturbeskyttelse.dk. 18 Det Grønne Kontaktudvalg


Robens Ottawa - Gryde - 6 liter - Rustfrit stål fra Robens med Prisgaranti\nHjem / Potter & Pander / Robens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål\nVarenummer (SKU): 5709388090331 Kategori: Potter & Pander\nHvis du er til vildmarksture og udeliv, er denne “Ottawa” 6 liters gryde den ideelle løsning til madlavningen. Gryden har greb i træ, … … læs mere her\nRobens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nRobens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål Produktfakta\nVarenavn: Robens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål\nVare ID: 5709388090331\nRobens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål er blandt de eftertragtede cykeldele. Potter & Pander er en af de populære kategorier i cykelverdenen. Cykelpartner har med ret stor sandsynlighed det cykeludstyr du lige står og mangler. Produktet du ser på her er med 365 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med produktet her, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Du skal også huske på, at der er prisgaranti på Robens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål og du kender garanteret mærket Robens, som er kendt i cykelverdenen. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Din drikkedunk kan du fylde med energidrik der fået tilsat smag af hyldeblomst.\nRobens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål er en af mange varer her på shoppen og findes i vores varekategori Potter & Pander. Der kommer hele hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Robens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål hos onlineshoppen Cykelpartner, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være produktet er på siden. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKøb Robens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål allerede i dag til kun kr. 319.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nRobens Ottawa – Gryde – 6 liter – Rustfrit stål er populær for cyklister\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


Regioner fraråder hospitalsbesøg\nKORT NYT12. MAR 2020 7.09\nRegionerne opfordrer til, at pårørende til indlagte på de danske hospitaler minimerer deres besøg og helst bliver hjemme, så antallet af besøg på sygehusene er så lavt som muligt. Det oplyser Region Hovedstaden.\nDe indlagte er nemlig allerede en særligt udsat gruppe, som er ekstra vigtig ikke at udsætte for smitterisiko. Også landets fødegange henstiller til, at kun den allernærmeste familie kommer på barselsvisit.\nEn række af regionernes møder, som ofte holdes på sygehusene, rykkes andre steder hen, og fx eksterne møder vil så vidt muligt foregå på video. Andre besøg fra blandt andet udlandet eller lægemiddelindustrien skal også minimeres.


Silk Pendel Ø20 Opal Hvid/Mat Antik Messing - Frandsen - Køb her\nPære LED 470lm/5,5W E14 - Attralux Se mere\nPære LED 5W (400lm) Opal CRI95+ Dæmpbar E14 - e3light Se mere\n(+ DKK 59,00)\nOpal Hvid/Mat Antik Messing\n7W LED E14\nFrandsen Design for Frandsen\nSilk Pendel Ø20 Opal Hvid/Mat Antik Messing har hentet inspiration fra den smukke hvide kokon, der hænger og svajer på et kraftigt strå og bare venter på at afsløre endnu en smuk silkesommerfugl. Den matte hvide overflade og de bløde runde former på glasset, får lampen til at syne silkeblød.\nSom en kontrast til de afrundede former, har lampen et stilrent ophæng i messing, der passer ind i den moderne indretning, hvor minimalisme og messing fortsat hitter. Især i forhold til den skandinaviske stil og nordiske indretning er detaljer i messing i fokus.\nPenden fås i størrelserne 16cm., 20cm og 22cm. Udover en roset der matcher lampens messingdetaljer, kommer pendlen med tre meter lang stofledning i sort, som fuldender det sofistikerede look. Det er derfor også let at hænge pendlen i den højde man ønsker. Anbring flere pendler i en gruppe – eksempelvis 3 forskellige størrelser i et af husets mørke kroge, hvor de lyser rummet op, med et blødt og behageligt lys.\nSilk serien består af pendlen i tre forskellige størrelser, en bordlampe og en gulvlampe. Se hele den elegante serien her.


rotmo.helbredmit.com Leve sammen Brombær creme\nBrombærmedaljer - opskrift fra Den Store Bagedyst | Mad | DR Søde brombærmedaljer med delikat vaniljecreme og mørk chokoladeganache. Ingredienser Mørdej g mel g smør g flormelis 1 stk. Fremgangsmåde Lav mørdej Smørret skal creme stuetempereret, og det smuldres i de tørre ingredienser og samles til sidst brombær ægget. Mørdejen ligges nu på køl. Når dejen er kold rulles den ud til ca.\nBrombær creme Kok og program\nLun crumble lavet af mandelmel og mandelflager og med friske brombær. Perfekt brombær når der er højsæson for brombær. Crumble kan varieres med f. Har du ikke mulighed for at skaffe creme brombær, så prøv med bær som hindbær eller blåbær, eller mix med æbler. Email bliver ikke offentliggjort skal udfyldes. aug chokoladekage med blåbær brombær creme. Jeg elsker denne chokoladekage med blåbær-/brombærcreme for dens enkle skønhed. apr Skal der være fødselsdag, så skal der serveres lagkage. Vi foreslår at du prøve denne chokoladekage med brombær og brombærcreme - den. Pynt med friske blåblær, brombær og blomster for et rigtig lækkert sommerligt look. Jeg har ikke selv prøvet det før, men har set andre bruge det sammen med bær, hvor de lavede en creme af det. Så det ville jeg forsøge med. Du kan også bruge kokosmælk, men kun den fede del af det som typisk ligger i øverst i dåsen (dvs. alt. Hindbær eller brombær, flormelis og vaniljesukker puttes i en gryde, som derefter gives et opkog i mindst 1 minut (således gæsterne ikke risikerer at få en omgang Roskildesyge). Tag gryden af varmen og blend bærerne lidt eller meget med en stavblender. Nov 19, · 7. Pisk den kolde creme let og luftigt med en håndmikser og tilsæt tilsidst de kogte brombær og pisk lidt videre. venstre side af maven May 12, · Tip: Hvis du ikke kan finde friske brombær, kan du bruge frosne bær til denne kompot. Kompotten kan laves i god tid og køle af/5(2). Lad sveskerne småkoge i rotmo.helbredmit.com gryden af varmen og lad sveskerne afkøle i rotmo.helbredmit.com og smut mandlerne og anbring 1 mandel på sveskestenens plads.Læg sveskerne i bunden af en rotmo.helbredmit.com Flæk vanillestangen på langs og skrab kornene ud. Mas kornene med lidt af sukkeret, så kornene skilles ad. Creme der være fødselsdag, så brombær der serveres lagkage. Vi foreslår at du prøve denne chokoladekage med brombær og brombærcreme - den vil alle elske. Chokoladekage med brombær og brombærcreme Kage:\nI Den store Bagedyst bagte Inge denne flotte kage med brombær, som sit første mesterværk. Inge elsker selv de smukke og smagfulde bær, som hun selv plukker hvert år. Inge Simonsen Den store bagedyst. Ingredienser Lagkagebunde 6 stk. Ved en særlig lejlighed er denne smukke kage bestemt værd at give et forsøg. De hjemmebagte bunde er lagt sammen med brombærmarmelade og. Appelsinmarinerede brombær med hvid chokoladecreme. Frisk og lækker dessert med både syrligt og sødt. Mandag d. 8. oktober - af Mai Kanuer Foto. Opskrift på en skøn frugtlagkage med friske brombær. Opskriften var Inges første mesterværk i Den store Bagedyst\nPlus, it s full of life-extending health benefits. Want have arbejdsbord lose weight. Research shows that green tea can help by boosting your tallerupskolen to creme more brombær. We ll show you how you can use green tea for weight loss.\nBrombær s more, experts warn against taking the large amounts used in studies like this english citat and recommended on many supplement labels. There have been reports of serious liver damage in people who creme green tea supplements. And one study published in 2017 in the journal Cancer Prevention Research found that postmenopausal women who d taken green tea extract twice a day for a year as part of a breast cancer clinical trial had elevated liver enzymes a sign of potential liver damage often seen in people who abuse alcohol.\nBrombær level of intake creme well border on the toxic range, says Jay H. Hoofnagle, M.\nÅrh, den ser godt nok god ud - elsker bærkager! Den smager bare så godt Anne,: De er dejlig friske ;. Den er super god - mange tak for den opskrift; det er ikke sidste gang jeg har lavet den. Havde plukket friske bær med min drenge, så det var dejligt at det var anstrengelserne værd: potevoks\nSyrlige brombær og søde marengs med chokolade er både perfekt som dessert Anret chokolademarengs med en skefuld brombær-creme og pynt toppen af. 3. okt Lækre snitter med chokolade og brombær - se opskriften her.\nDen store bagedyst En skærsommernats drøm - Bryllupskage 6 timer. Lad det stivne på køl, og tag derefter forsigtigt plastikken af. Den store bagedyst Kager med chokolade og brombær 3 timer. Den store bagedyst Lagkage med saltkaramelchokolade og stikkelsbær 5 timer.\nBrombær creme Den store bagedyst Solopgang over Hals Barre 3 timer. Mørdejen ligges nu på køl. Den store bagedyst Ønsket om Englebørn 3 timer, 30 min. Den store bagedyst Ibbers medaljer 3 timer, 30 min. Fremgangsmåde\nFølge: Se tidsrejsen online » »\nTidligere: « « Steppeulvene film\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Brombær creme rotmo.helbredmit.com


Nu køber SEF Energi strøm direkte på den nordiske råvarebørs | Ugeavisen Svendborg | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ugeavisen Svendborg - Nu køber SEF Energi strøm direkte på den nordiske råvarebørs\nSEF køber nu køber nu el direkte på NASDAQs råvarebørs. Pr-foto\n- Vi vil sikre bedre priser til vores kunder, lyder begrundelsen.\nSvendborg: Det kan godt være, at SEF Energi har fødderne solidt plantet i det sydfynske, men det forhindrer ikke det lokale energiselskab i at tænke stort. Og internationalt. Tværtimod. Det lokale energiselskab på Sydfyn har således ændret strategisk retning for indkøb af strøm og køber nu el direkte på NASDAQs råvarebørs.\n- Vi skal være der, hvor det sker. I dag skal man kunne agere hurtigt og nemt for at sikre bedre priser til vores kunder, siger Kenneth Rose, der er el-handler i SEF Energi og derfor konstant holder øje med udviklingen af el-priserne i både Danmark og på det internationale marked.\n- Det giver rigtig god mening for os i SEF at etablere os på NASDAQ-børsen. Når vi kan handle direkte på børsen, så sikrer vi os også at vi får de skarpeste priser, begrunder den erfarne el-handler og nævner, at NASDAQ er en del af livsnerven for at handle direkte på det finansielle markedet.\nStrøm - et følsomt marked\n- Derfor ser vi frem til at handle på NASDAQ-børsen, så alle interessenter, der er en del af SEF Energi, får gavn af vandet i åen, vinden i møllerne og solen i ansigtet, når der produceres strøm. På den her måde skaber vi simpelthen bedre priser for vores kunder, forklarer Kenneth Rose.\nAt handle direkte på NASDAQ-børsen hænger derfor godt sammen med SEF's overordnede mål om at medvirke til rationel anvendelse af energi - både når det kommer til anvendelsen af strøm, men også i forhold til, hvordan SEF som energiselskab anvender sine ressourcer så godt som muligt. Altsammen til gavn for interessenter i SEF, kunder og koncernen selv.\n- Vi er meget begejstrede for vores nye tiltag. Med den nye retning for indkøb af strøm bliver vores opgave at analysere markedet og agere på de muligheder der opstår, siger Kenneth Rose.\nSEF A/S er moderselskabet i SEF-koncernen, som er grundlagt i 1906 og er i dag en Erhvervsdrivende Fond med hovedkontor i Svendborg og ét kontor i København


Kurdiske børn snydes stadig for dansk statsborgerskab – Jiyan.dk\nKurdiske børn snydes stadig for dansk statsborgerskab\nBy Deniz Berxwedan Serinci|2012-07-20T14:07:17+02:0023. august 2011|\nDe danske myndigheder har endnu ikke har ryddet op i sagen om kurdiske børn fra Syrien, som bliver snydt for dansk statsborgerskab, fordi de bliver fejlregistreret.\nFoto: Mîran Efrînî\nSå er den gal igen. I maj kunne dagbladet Information afsløre, at kurdiske børn fra Syrien blev snydt for dansk statsborgerskab, fordi de blev registreret af de danske myndigheder som ”syrere,” selvom deres forældre gentagne gange fortalte, at de var ”statsløse”.\nInformation kan i en artikel fra 22/8 igen afsløre, at de danske myndigheder endnu ikke har ryddet op i den sag.\nIfølge integrationsminister Søren Pind (V) er 64 asylansøgere siden 2001 blevet registreret med koden 1-44, der dækker alle andre statsløse end palæstinensere. Imidlertid kan det tal ikke passe ifølge iagttagere.\nFor på 10 år fra 2001 til juni 2011 har de danske udlændingemyndigheder registreret i alt 1.894 asylansøgere fra Syrien. Og omkring 90% af dem antages at være kurdere.\nKurdiske kilder anslår, at mindst 15% af kurderne i Syrien er statsløse og tallene kan nogenlunde overføres til Danmark ifølge flygtningeadvokat Niels Henrik Christensen.\nTolken Raouf Zadeh fra Røde Kors vurderer overfor Information:\n– Jeg vil tro, at mellem 15 og 25 procent af kurderne fra Syrien i Danmark er statsløse, siger han.\nSå er det ifølge Informations beregninger snarere tale om 190 statsløse kurdere og ikke 64, som Søren Pind oplyser.\nAltså bliver statsløse, kurdiske børn fra Syrien stadig snydt for statsborgerskab og omfanget er større end først antaget.\nStatsløse børn og unge født i Danmark har ellers krav på dansk statsborgerskab efter FN’s Børnekonvention og skal have et brev fra Integrationsministeret, hvori de orienteres om deres ret til statsborgerskabet herhjemme.\nLæs Informations artikel: Skandalen om de statsløse tager til i omfang


Opdeling af Bitcoin i to lejre - dem der ønsker det og dem der har brug for det\noriginalforfatter ： Audrey Nesbitt\nFoto af Riya Kumari fra Pexels\nI den udviklede verden har vi et finansielt system, der for det meste fungerer (med den undtagelse, der opstod i 2007-2008 med det økonomiske sammenbrud, som Satoshi Nakamoto adresserede med Bitcoin). Vi forbander muligvis gebyrerne, især i grænseoverskridende transaktioner eller valutatransaktioner, nogle transaktioner kan ikke udføres uden for banktider osv., Men for det meste, hvis det ikke er ødelagt, hvorfor løser det systemet. Vi har regeringer, der fører tilsyn med banksystemet, det har fungeret i årevis, så vi lægger virkelig ikke meget vægt på at søge bankalternativer som Bitcoin. Mange vil sige, at vi ikke har brug for digitale valutaer som Bitcoin – vi vil have Bitcoin.\nEn nylig undersøgelse af forskningstjenesten YouGov Omnibus viser, at halvdelen af amerikanske årtusinder er interesseret i at bruge kryptokurrency som betalingsmulighed, men i sidste ende har de ikke brug for det – de vil have det. Virksomheder som Facebook kæmper også for at blive betalingsplatform for disse årtusinder. I betragtning af sikkerheds- og privatlivsbroderierne (ofte efter design) fra disse virksomheder ønsker vi ikke et bedre valg?\nHvad hvis du bor i Venezuela? Venezuela er midt i en massiv finanskrise med en hurtigt svækkende national valuta, hvor det er at foretrække at bære volatiliteten på kryptokurrencymarkedet frem for at have den lokale valuta.\nLocalbitcoins, en markedsplads, hvor brugerne kan købe og sælge Bitcoins til og fra hinanden, har rapporteret eksponentielt volumenforøgelser i Columbia, Venezuela og Peru. Den sidste uge oplevede de venezuelanske Localbitcoins-markeder rekordvolumen for ottende gang i de sidste 10 uger\nIngen afbrydelser fra tredjepart\nEn af de vigtigste fordele ved Bitcoin og andre kryptokurver bygget på Blockchain-teknologi er, at regeringer og banker ikke kan afbryde transaktioner, konfiskere eller fryse konti – en funktion af kryptokurver, der er attraktive for dem i ustabile regioner. I lande, der oplever hyperinflation som Venezuela, gør kryptokurver store fremskridt. Hyperinflation sker, når befolkningen generelt foretrækker at beholde sin formue i ikke-monetære aktiver eller i en stabil udenlandsk valuta som den amerikanske dollar. Men som i situationen i Venezuela er evnen til at få fremmed valuta stærkt begrænset på grund af regeringens kontrol, hvilket har gjort Bitcoin og andre kryptokurver til et populært alternativ. Man kan argumentere for, at disse regioner har brug for et bankalternativ som Bitcoin.\nBlockchain, Cryptocurrency & Bitcoin – Finansielle alternativer til ikke-bank og underbank\nHar du nogensinde tænkt på, hvordan livet ville være, hvis vi ikke havde adgang til grundlæggende bankvirksomhed?\nMens mange finder bekvemmeligheden ved moderne elektronisk bankvirksomhed for givet, mangler en betydelig del af befolkningen faktisk adgang til banktjenester. Ifølge en 2017-rapport af FDIC har over 25 procent af amerikanerne enten slet ikke en bankkonto eller er ikke i stand til at bruge deres konto til at dække alle deres økonomiske behov. Dette problem bliver kun mere presserende, når man ser på lande, der ikke er så velhavende som USA. Cirka 1,7 milliarder voksne på verdensplan er uden adgang til bankvirksomhed, ifølge de seneste data fra Verdensbankens globale Findex-database.\nFoto af Vladislav Reshetnyak fra Pexels\nForbedring af adgangen til finansielle værktøjer for alle\nIkke at have adgang til en bankkonto er et stort problem, så meget at FN har medtaget den som en væsentlig del af syv af sine 17 Bæredygtige udviklingsmål at tilskynde til bæredygtig udvikling af fattigdomsramte lande rundt omkring i verden. Men bæredygtig udvikling bliver vanskeligere, da store banker fortsætter med at dominere det økonomiske landskab, og mange banker har enten reduceret deres tilstedeværelse i fattigdoms tunge områder eller trukket sig helt ud på grund af de høje omkostninger og risiko. De mennesker, der bor i disse områder, der er underordnede, har stadig brug for en banks sikkerhed, men mangler endda grundlæggende adgang til grundlæggende banktjenester online. Ud over vanskelighederne med at få adgang til det, som vi betragter som vigtige finansielle tjenester som checkindbetaling, mangler mange mennesker grundlæggende former for identifikation, der giver adgang til disse grundlæggende banktjenester..\nHvis du nogensinde har mistet eller har fået stjålet et ID, ved du, hvor meget smerte det er at erstatte det. For dem, der lever i fattigdom, er der en række andre hindringer for at få eller erstatte identifikation, herunder aldrig at have ordentlige dokumenter i første omgang, høje gebyrer, sprogbarrierer, mangel på familie- eller sociale forbindelser for at bekræfte identifikation osv..\nKan ikke kontrollere, hvem de er, tvinger hjemløse og dem, der lever i fattigdom til at leve i en tilstand af systemisk usynlighed, som kan resultere i at blive nægtet basale tjenester som sundhed og bolig.\nBlockchain-teknologi, der hjælper unbanked og underbanked\nBlockchain, den teknologi, der Bitcoin er bygget på, ifølge Wikipedia er en voksende liste over poster, kaldet blokke, som er forbundet med kryptografi. Hver blok indeholder en kryptografisk hash af den foregående blok, et tidsstempel og transaktionsdata (generelt repræsenteret som en merkle-træ-rod-hash). Efter design er en blockchain modstandsdygtig over for ændringer af dataene. det er "en åben, distribueret hovedbog, der kan registrere transaktioner mellem to parter effektivt og på en verificerbar og permanent måde"\nGennemsigtigheden og effektiviteten af blockchain-teknologi gør det til en attraktiv mulighed for at hjælpe med at løse nogle af de største udfordringer for ikke-bank og underbank.\nCanadisk softwareløsningsfirma Smart Sapien har arbejdet med en blockchain-baseret digital identitets- og markedspladsløsning til at tackle identifikation og andre udfordringer, som hjemløse unge står overfor. Initiativet kaldes Silver Linings og fungerer ved at skabe en allestedsnærværende kilde til identifikation, digitale kontanter med udgiftskontrol.\n"Vi gennemgår en af de største transformationer i menneskets historie ved at omfavne teknologi i den hastighed, vi er i. Kommunikation er nu gratis og grænseløs, vores daglige liv med shopping, film og socialt samvær er bygget ud fra teknologi, vi bruger nu teknologi til uddannelse og til at forbedre vores helbred, men der er ingen national identitetsløsning, der giver det grundlæggende bevis for, hvem en person er – vi har skabt en digital verden, hvor alle er anonyme. Blockchain er et revolutionerende stykke teknologi, der har evnen til at skabe denne unikke identifikation i en digital verden og også skabe en allestedsnærværende værdikilde ud fra de data, vi modregner fra listen over tjenester, jeg har nævnt ovenfor. Jeg er overbevist om, at Blockchain vil spille en stor rolle i at reducere mængden af fattigdom i denne verden, samtidig med at de mindre heldige bliver mere uddannede og kommunikeret til andre til en hurtigere rehabiliteringsproces." – Matt Hinkley, CEO Smart Sapien & Medstifter og administrerende direktør Liquidus\nBanking på Blockchain-fordele:\n– Der kræves ingen fysisk gren\n– Ingen kompleks eller dyr infrastruktur er nødvendig for at køre netværket, hvilket i sidste ende resulterer i lavere gebyrer\n– Øget gennemsigtighed\n– Transaktionernes hastighed\n– Bevis for ejendom, jordtitler, identifikation, transaktionsregistreringer og andre vigtige dokumenter kan gemmes i en blockchain, hvilket reducerer muligheden for korruption af papirdokumenter\n– Decentraliseret – ikke kontrolleret af nogen regering eller anden enhed. Transaktioner inklusive grænseoverskridende betalinger kan foretages direkte til dem, der har brug for det\n– Blockchain-aktiveret udlån tilbyder en mere sikker måde at yde personlige lån til en større pool af brugere, hvilket ville gøre låneprocessen billigere, mere effektiv og mere sikker\nFoto af rawpixel.com fra Pexels\nBitcoin, den første populære kryptokurrency eller digitale kontanter, kræver ingen centralbank eller enkelt administrator og kan sendes fra bruger til bruger, peer-to-peer uden behov for en tredjeparts facilitator. Kryptovalutaer som Bitcoin tilbyde en levedygtig løsning på ikke-bankede / underbankede emner. Det kræver lidt med hensyn til opsætning – kræver mindst en mobiltelefon og internetforbindelse. Bitcoin tilbyder effektivitet, omkostninger, hastighed, sikkerhed, minimerer korruptionsmuligheder fra tredjeparter og er grænseløs.\nUanset om det er Bitcoin, Ethereum, Ripple eller en anden en eller to kryptovalutaer, der i sidste ende bliver den vigtigste digitale valuta, der bruges i værdioverførsel eller Facebook eller slet ingen, der er til en anden diskussion.\n”Det underliggende spørgsmål om bankbarhed og socio-politiske problemer, der påvirker valutaer, og hvordan det påvirker dem, der er mest i nød, er en presserende udfordring at løse for mange af os i Blockchain Technology-rummet. Det hele kommer ned på én ting – vores primære instinkt, der søger sikkerhed og stabilitet (husly og mad). I øjeblikket repræsenterer blockchain og kryptokurver en tilgængelig løsning på de ikke-bankede. Vi ved ikke, om det er den bæredygtige problemløser, men vi ved, at der på dette tidspunkt, i øjeblikket, ikke er nogen bedre. ” – Anna Niemira, direktør for forretningsudvikling hos CryptoChicks\nGenoptrykt fra: https://medium.com/datadriveninvestor/splitting-bitcoin-into-two-camps-those-that-want-it-and-those-that-need-it-a067cab8920a\noriginalforfatter ： Audrey Nesbitt Foto af Riya Kumari fra Pexels I den udviklede verden\nContents1 Bedste steder at bruge Bitcoin: Den ultimative liste over, hvor Crypto accepteres online\nI modsætning til hvad mange tror, er kreditresultater faktisk ikke faste. De kan opdrages


Kinesiske myndigheder neddyssede ulykke med 31 døde\n13/03/2014 KL. 22:08\nDødstallet for en voldsom brand er blevet opjusteret, men først efter at partikongressen var overstået.\nDe kinesiske lovgivere synger nationalmelodi til den årlige kongres.\nDe kinesiske myndigheder øgede torsdag dødstallet fra en ulykke og efterfølgende brand i en motorvejstunnel fra 13 til 31 døde og ni savnede. Det skriver AP.\nUlykken fandt sted 1. marts i Jincheng-provinsen i det nordlige Kina, hvor 40 køretøjer var indblandet i en ulykke, heraf to lastbiler med det meget brændbare methanol.\nUlykken forårsagede en brand i tunellen, som varede i tre dage.\nOpjusteret dødstal to uger efter\nOprindeligt melde de kinesiske myndigheder om 13 døde, men nu, næsten to uger efter ulykken, har de kinesiske myndigheder sammensat et team, som oplyser, at der er 31 døde og yderligere ni savnede personer.\nYderligere oplyser myndighederne, at det var meget svært at identificere ofrene for ulykken på grund af den voldsomme brand.\nSamtidig med partikongres\nMediedækningen af ulykken stoppede stort set den 5. marts, som var dagen, da den kinesiske lovgivende forsamling, National People's Congress, indledte sit årlige møde.\nDer er ikke nogen officiel forklaring på den manglende opmærksomhed omkring ulykken, men neddysningen af den store ulykke passer godt med Kinas øgede indsats for at opretholde ro, når kongressen er samlet.\nYderligere er langt de fleste regeringsmedlemmer til stede ved kongressen, som dermed efterlader et vakuum i provinsernes regeringer.\nDen officielle microblog af de lokale trafikmyndigheder nævnte slet ikke uheldet den 1. marts, men den 5. marts oplyste bloggen, at der var udstedt et forbud mod at køre med farlige kemikalier på regionens veje i et helt år.\nStik børnene én: Nu giver Sundhedsstyrelsen forældre besked om vaccinens beskyttelse af de mindste børn


Produktion af æsker - Special lavede til netop din virksomhed!\nProduktion af æsker\nFå æsker og emballage lavet specielt til din virksomhed\nSom ejer af en virksomhed, så er der mange ting, som man her skal tage højde for. Skal din virksomhed have æsker og kasser til jeres fysiske produkter? Så kan dette ofte være svært at finde rundt i, især hvis man ikke selv vil producere denne emballage. Derfor kan du hos Zealand Graphic få lavet både æsker, bakker og meget andet, som bliver skræddersyet til din virksomheds behov. Dette gør, at du kan få emballage, der ikke kun ser godt ud og er af høj kvalitet, men som samtidig er med til at promovere din virksomhed og give forbrugere et godt indtryk af produktet, som de køber.\nVi kan tilbyde attraktive priser på en række forskellige typer emballage, og med en række forskellige kvalitetsklasser. Så kan du og din virksomhed få designet en unik indpakning, som passer til netop jeres produkt!\nSpeciallavede æsker efter dine præferencer\nHos Zealand Graphic tilbyder vi ikke bare en masse forskellige typer kasser med forskellige designs. Vi giver dig muligheden for at få en speciallavet æske, der passer til netop dit produkt. Det betyder også, at du helt selv kan vælge de mål og det materiale, som vil passer dig og din virksomhed bedst.\nVi producerer æsker bl.a forsendelsesæsker og papæsker, der resulterer i individuelle løsninger, så I kan få den bedste emballage. Vi producerer emballage til alt fra forsendelse til indpakning af produkter – fra bakker til stabling til labels. Disse kan fungere både som reklame eller som dekoration. Vi er også involverede i hele processen – lige fra din bestilling til levering. Her kan vi altså også rådgive omkring det grafiske design, hvilket materiale er mest passende, og hvordan det kan gøres billigst. På denne måde sørger vi altså for, at I kan få lavet æsker til netop jeres situation.\nVed at lade Zealand Graphic stå for produktion af dine æsker, så kan du få de typer æsker du har brug for, i de mål, der passer til dine behov. Kontakt os allerede i dag, og lad os hjælpe dig!


Data-revolutionen er kommet til forsikringsverdenen.\nFor fem år siden besluttede Sophie Bohr Grønbæk og tre venner sig for at disrupte forsikringsbranchen. Dét til trods for, at ingen af dem havde den fjerneste forstand på forsikringer. “Vi vidste intet om forsikringer, men vores attitude var, at vi ville vælte det hele,” siger Sophie Bohr Grønbæk. Hun er i dag 35 år og medstifter af Undo, en alt-i-én-forsikrings-app, som hun er CEO for.\nAt det lige blev forsikringer, Undo kastede sig over, er resultatet af, at Sophie Bohr Grønbæk og hendes medstiftere satte sig ned, kiggede på forskellige brancher og spurgte sig selv: Hvor kan vi kaste den største teknologiske håndgranat ind og se, hvad der sker? Deres kølige kalkule var, at forsikringsbranchen hang fast i gamle tankegange og var unødigt kompliceret. Med andre ord plukkemoden til en omgang disruption.\nI dag har Undo fået tusindvis af unge til at tegne en forsikring. For en dels vedkommende deres første forsikring. Succesen skyldes måske, at Undo har gjort forsikringer til noget, man swiper sig til: Først fortæller man appen lidt om sig selv, og så tager en kunstig intelligens over og laver en profil af dig. Det hele sker i appen, uden menneskelig indblanding. Og ud fra dine data vurderer den kunstige intelligens, hvor meget værdi du ejer, og hvor risikofyldt et liv du lever.\nDet her er et teknologisk nybrud i måden, vi forsikrer mennesker på i Danmark. Og Undo skriver sig ind i en historie, hvor både virksomheder og det offentlige udforsker nye måder at bruge data om vores person og adfærd til at spå om, hvem vi er, for at kunne forudsige – og tilfredsstille – vores behov. Om det er den rette lørdagsfilm på Netflix eller det rette dagpengeforløb på jobcenteret, så har algoritmer indflydelse på, hvad vi vælger til i livet. Og det interessante ved Sophie Bohr Grønbæk er, at hendes datadrevne opgør med den etablerede forsikringsbranche handler om at gøre en dyr og besværlig del af voksenlivet, nemlig forsikringer, til en friktionsløs hurdle.\nMen prisen for større bekvemmelighed er større dataindsamling. Og spørgsmålet er, hvor langt Sophie Bohr Grønbæk er villig til at gå.\nI Danmark har vi det her enorme sikkerhedsnet, som vi kalder det offentlige, spændt ud under os, når vi falder. Bliver vi syge, får vi betalt regningen hos hospitalet. Mister vi jobbet, kommer der stadig penge ind den første. Men der findes huller i sikkerhedsnettet, som ikke bliver dækket af det offentlige – ting som tyveri, indbrud, tandlægebehandlinger, vandskader og ulykker. Her skal man have en privat forsikring. I virkeligheden en fælles kasse, vi sammen betaler til, for når så en af os bliver ramt af en ulykke, dækker vi sammen omkostningerne. Et ret sympatisk koncept, der til forveksling minder om, hvordan den fælles skat finansierer det sociale sikkerhedsnet. Men mange af dem, der ofte kunne have glæde af en forsikring, har ikke én. Nemlig unge mennesker.\nHvert år, når tusinder af unge flytter hjemmefra, ‘glemmer’ mange af dem at købe en indbo- og ulykkesforsikring. Og selv når man spørger unge i starten af 30’erne, har en del stadig ingen forsikring. I forretningsverdenen kalder man sådan et hul i hukommelsen for en business case. Rundtom i verden udvikler virksomheder nye højteknologiske og mere gnidningsfrie måder at forsikre særligt unge på, og Undo er Danmarks første eksempel på det.\nMen i forsikringsbranchen er et sats på unge kunder et farligt sats. For ser man på ungdommen gennem forsikringsmatematikkens ængstelige briller, ser man risici alle steder. De fester, drikker, er ude til sent, bliver røvet, ender i slagsmål og slingrer hjem på cykel, falder og slår fortænderne ud. Det er, med andre ord, dyrt at forsikre et ungt menneske. Men den høje risikoadfærd er en gennemsnitsbetragtning. Hos Undo mener man ikke, det er fair.\nUndos algoritmer gør, siger Sophie Bohr Grønbæk, at de kan se hver kunde som et individ med sine egne individuelle risici. Det gør også, at Undo ofte kan tilbyde billigere forsikringer end konkurrenterne, fordi de overvåger kundens adfærd i en tidsperiode og udregner kundens reelle risiko. Logikken lyder: Hvorfor betale for andres risiko, hvis din egen er lav? Og lige nu udfordrer den logik principperne om solidaritet, som forsikringer i århundreder har stået på.\nDer findes ingen snorlige iværksætterfortælling om, hvordan Sophie Bohr Grønbæk blev involveret i forsikringsverdenen. Som ung ville hun være forsker, en oplagt tanke som barn af en familie af forskere og læger, der kan føre sin stamtavle tilbage til hendes oldefar Niels Bohr, der fik Nobelprisen for at kortlægge atomets struktur. Hun fik en kandidat i molekylær biomedicin og begyndte at rode i musehjerner. “Men da jeg skulle begynde på min ph.d., fik jeg kolde fødder,” siger hun. Inden for forskning er der en meget fastlagt karrierevej: ph.d., postdoc, adjunkt, professor, død. Det var simpelthen for forudsigeligt.”\nSå Sophie Bohr Grønbæk brød med alt, hun kom fra og kendte – og blev … konsulent. I knap fire år hos Quartz, et af landets største konsulenthuse, løste hun opgaver for LEGO, Mærsk og andre giganter. “Min familie sørgede nok lidt over mig,” griner hun. Efter nogle år som konsulent blev hun chef for The Hub, et kollektiv af tech-start-ups i Norden. Og det var her, hun mødte de tre iværksættere, som hun stiftede Undo sammen med i foråret 2017.\nDeres disruption gik ud på at bruge datastrømme fra kundernes telefoner til at lave mere personlige risikovurderinger og indsamle data om kunders adfærd. Fra begyndelsen vidste de, at de ville have et etableret forsikringsselskab i ryggen, og pitchede idéen om en datadrevet ungevenlig forsikrings-app til Tryg. Det store nordiske forsikringsselskab så straks potentialet og skød 25 millioner kroner i Undo, som gav dem en ejerandel på 50 procent. I dag har Undo omkring 30.000 kunder med en gennemsnitsalder på 25 år. Så hvordan ser Sophie Bohr Grønbæks data-oprør egentlig ud, og hvilke data må kunderne af med i bytte for billigere forsikringer? Lad os se nærmere på, hvad der gemmer sig under Undos algoritme.\nLigesom man kan swipe sig til en date på Tinder, kan man i Undos app swipe sig til en ulykkesforsikring. Man opgiver sin alder, og om man er studerende, i job, selvstændig eller ‘andet’, i hvilken branche man eventuelt arbejder, og så sin adresse. “Nu er det vores tur til at trylle,” står der, og Undos kunstige intelligens regner sig frem til ens risiko for at blive ramt af en ulykke.\n“Algoritmen kigger på,” forklarer Sophie Bohr Grønbæk, “indbrudsraten i dit nabolag, og om du bor i stuen, hvor der sker flest indbrud, ligesom algoritmen kigger på dit arbejde: Arbejder du på kontor, har du lille risiko for at komme fysisk til skade.” Helt konkret har fiskere, stilladsarbejdere samt ansatte i Forsvaret og brandvæsenet den højeste risiko – og skal derfor betale mest for at blive forsikret. Faglærte som håndværkere, slagtere og malere har lidt mindre risiko. Derefter kommer lærere, journalister og ejendomsmæglere – og med mindst risiko, og derfor de billigste at forsikre, er afdelingsledere, bankpersonale og bibliotekarer.\nUndos kunstige intelligens mener, at jeg skal betale 146 kroner om måneden for en indbo- og ansvarsforsikring, der dækker ulykke, indbrud, brand- og vandskader. Jeg tester også, hvad prisen ville være, hvis jeg nu var ti år yngre, altså 20 år, og var studerende i stedet for ansat i mit semi-risikofyldte job som journalist. Så ville prisen være 124 kroner. En tyver billigere. Og var jeg 40 år og arbejdede på kontor, var den yderligere to kroner billigere. Boede jeg i lejligheden over for min, der er nogle kvadratmeter større, var det lidt dyrere, 153 kroner. Men arbejdede jeg på fabrik, skulle jeg betale 155 kroner. Altså ni kroner mere hver måned.\nPrisforskellene er ikke store, men over et helt liv betaler mennesker, der bor i udsatte områder, eller som arbejder i udsatte fag, eller som både bor udsat og lever udsat, mere for at være forsikret end mennesker, der lever med større tryghed. Prisen på forsikringer har altid været afgjort af risikoen, man bringer ind i den fælles forsikringskasse, men Undo tager den personlige risikovurdering til et nyt niveau. Eksempelvis hvis du vil forsikre din bil.\nNår man er ung, er det dyrt at få sin bil forsikret. Unge har statistikken imod sig: Bag rattet har unge en langt større risiko for at ende i en ulykke, som dræber eller kvæster dem selv eller andre. Men hvad nu, hvis man er ung og en god bilist – og kan bevise det? Er det så fair at betale mere, fordi ens jævnaldrende kører råddent? Nej, mener Sophie Bohr Grønbæk. “Man siger, det er de 20 procent dårligste bilister, der forårsager 80 procent af skaderne. Så det, vi i virkeligheden gør, er at sige: Vi vil gerne måle på, hvordan du rent faktisk kører.”\nDet gør Undo ved at bede kunden drøne rundt med appen Undo Kør i tre uger. Her registrerer appen, hvis man accelerer kraftigt, laver hårde opbremsninger, svinger med høj fart, kører over fartgrænserne eller bruger telefonen, mens man kører. Alle de data bliver lagret på telefonen, hvor en kunstig intelligens til sidst tildeler kunden en score mellem 1 og 100, hvor 100 svarer til at være superbilist. Gennemsnitsscoren, fortæller Sophie Bohr Grønbæk, er i 70’erne. Mænd og kvinder kører lige godt, fynboer er dydsmønstre, nordjyder det modsatte. Og prisforskellen på en, der kører godt, og en, der kører dårligt, er hele 30 procent. “Så de 80 procent får en fair, lav pris, og dem, der kører usikkert, får en høj pris,” siger hun.\nHer når vi også kernen af Undos opgør. I stedet for at se forsikringer som noget, man betaler til ud fra en gennemsnitsbetragtning om ens risiko, betaler Undos kunder kun for deres individuelle risiko. Historisk set har forsikringer været en fælleskasse, vi betaler til for at dele omkostningerne. Men ved at bedømme den enkelte kundes høje eller lave risiko gennem en mere fintmasket dataindsamling kan Undo tilbyde kunder forskellige forsikringspriser. Her har kritikere i branchen indvendt, at følger man den logik til dørs, udvander man den solidaritet, som forsikringsbranchens forretningsmodel er bygget på.\n“Hvis vi ved for meget om kunderne, har vi disruptet os selv. Så er der ikke noget kollektivt element tilbage i forsikring,” sagde Allan Polack, PFA Pensions CEO, ved en forsikringskonference om nye teknologier i 2018. Ved samme konference sagde vicedirektør i Forbrugerrådet Tænk, Vagn Jelsøe, bagefter til FinansWatch.dk: “Det værste er jo en situation, hvor dem, der har et godt helbred og en lav risiko, kan få en billigere forsikring, og dem, der har dårligt helbred, kan komme til at betale kassen.” Med andre ord: Det er en del af den solidaritetstanke, der ligger bag forsikringsbranchens nuværende betalingsmodel – og for den sags skyld den danske samfundsmodel – at de heldigt stillede er med til at betale for de dårligt stillede.\nMen hos Undo forstår man solidaritet anderledes. “Jeg tror,” siger Sophie Bohr Grønbæk, “folk tit tænker, at hvis vi får mere data og derfor kan sætte priserne mere præcist, bliver det så ikke mindre solidarisk? Men der har aldrig været en forsikring, hvor alle betalte det samme. Du betaler altid efter din personlige risikoprofil. Hvis du bor et sted, der bliver oversvømmet, har du en anden risikoprofil end en, der bor på en bakketop. Det, vi gerne vil, er bare at gøre det endnu mere fair, så du i endnu højere grad betaler det rigtige. For jeg tror, at dér, hvor det er svært at være solidarisk, er, når du ikke føler, det er fair, fordi du betaler for meget.”\nDen datadrevne tankegang går igen hos Undos rejseforsikring. I stedet for at betale et fast beløb om året for en rejseforsikring, giver man Undo-appen adgang til sin telefons gps. Den registrerer så, hvilke lande man besøger – og kunden opkræves en dagspris, hvor et EU-land er billigst, USA lidt dyrere, og resten af verden dyrere igen. “Det var især de ældre i branchen, der sagde, at det ikke ville komme til at gå,” siger Sophie Bohr Grønbæk. “Men jeg tror på, man gerne vil tillade en form for tracking, hvis man får noget værdifuldt igen.” I det her tilfælde kun at betale for rejseforsikring de dage eller uger, man faktisk er ude at rejse.\nDen her mere individuelle og databaserede tilgang flytter grænserne for, hvad et forsikringsselskab kan kræve at vide om sine kunder. Og i udlandet ser vi, hvordan de grænser hele tiden flytter sig i takt med nye teknologier, der gør det, der før ikke kunne måles, målbart. I USA eksempelvis tilbydes kunder en billigere sundhedsforsikring, hvis de lader deres fysiske aktivitet overvåge af et motionsur om håndleddet, så uret kan registrere, når de motionerer. Kunne I hos Undo finde at tilbyde jeres kunder dét, spurgte jeg Sophie Bohr Grønbæk. “For mig er det over creepy-grænsen med et ur, der konstant måler ens sundhed og tjekker, om du ryger cigaretter i weekenden.” Hvad så hvis det var i en testperiode, spurgte jeg, ligesom bilforsikringen? “Du sætter mig totalt on the spot her,” svarede hun. Måske, sagde hun, ville det give mening med en rabat, hvis man får motioneret. “Men jeg er i tvivl.”\nHun samler sig lidt. “Forsikring,” siger hun, “har altid handlet om at vide noget om kunderne, og i en digital tidsalder er der mere data end før. Derfor kræver det virkelig meget af ens moralske kompas at designe løsninger på den rigtige måde.” Man skal, siger hun, bevæge sig forsigtigt frem. “Alle steder, hvor vi er, afgiver vi data og får noget igen, men det vigtige er, at man faktisk får noget igen af værdi, og at du er i kontrol og forstår, hvad du afgiver.”\nDagen efter interviewet fik jeg en mail fra Sophie Bohr Grønbæk. Hun havde tænkt over dét med motionsuret. “Nej,” skrev hun, “vi ville ikke lave sundhedsforsikring i Undo, hvor vi målte på folks sundhedsindsats og prissatte derefter.” Heller ikke i en testperiode. “Det er, for mig, helt anderledes intimt end at tage en køreprøve. Det har også langt større samfundsværdi at have gode bilister og forebygge ulykker.” Sundhedsområdet, afsluttede hun, “tilhører den personlige sfære.”\nI virkeligheden rækker denne diskussion langt ud over forsikringer. Når virksomheder og offentlige myndigheder fodrer kunstig intelligens med data om hver enkelt af os, ser algoritmerne individer i stedet for anonym statistik. Og vi skal finde ud af, hvor grænsen går for det, der er, med Sophie Bohr Grønbæks ord, creepy overvågning uden egentlig værdi, og hvilken overvågning der faktisk giver reel og ægte værdi.


Dansk - hauboundervisning\nRelaterer bæredygtighed og klimaproblematikker til elevernes egen hverdag.\nDanske dyr - E-bog\nStoryline til tværfagligt arbejde i natur/teknologi, matematik og dansk 2. - 6. klasse. Komplet lærervejledning, introduktion til storylinemetoden, kopiforlæg mv. 91 sider. Leveres som e-bog med licens til brug på egen skole.\nStoryline i matematik - Børnebyen\nFaglig storylineundervisning 2. - 6. klasse. Tværfagligt arbejde med udgangspunkt i matematik. Komplet lærervejledning, introduktion til storylinemetoden, kopiforlæg, 109 sider. Leveres som e-bog med licens til brug på egen skole.\nPå opdagelse i Harry Potters univers\n>> e-bog med skolelicens<<\nHarry Potters univers gennem storylineundervisning 2. - 5. klasse. Komplet lærervejledning, introduktion til storylinemetoden, kapiteloversigt mv. 73 sider samt 17 kopiark. Leveres som e-bog med licens til brug på egen skole.\nKom med til New Zealand.\nHer bor kiwier, pingviner og hvaler.\nOg så vrimler det med får.\nDragen Karies og Ridderen Fluor\nFølg Dragen Karies og Ridder Fluors kamp for sunde tænder i Peter Wallins humoristiske streg.\nEn klassiker er født!\nDragen Karies og Ridderen Fluor er et moderne eventyr. Følg kampen for sunde tænder.\nSlikfabrikken 'Den søde tand'\nTværfagligt arbejde i natur/teknologi, naturfag, matematik og dansk 5. - 7. klasse. Komplet lærervejledning, kopiforlæg mv. samt cd med kopiark, regneark mv., spiralryg.\nKanongode folkeviser, salmer og digte 1\n1. - 2. klasse - BOG\nDanskfagligt arbejde med kanonlitteratur 1. - 2. klasse. Komplet lærervejledning, med teoretisk og metodisk vejledning til arbejdet med folkeviser, salmer og digte samt arbejdsopgaver til de enkelte tekster.\nKanongode folkeviser, salmer og digte 2\n3. - 4. klasse - BOG\nDanskfagligt arbejde med kanonlitteratur 3. - 4. klasse. Komplet lærervejledning, med teoretisk og metodisk vejledning til arbejdet med folkeviser, salmer og digte samt arbejdsopgaver til de enkelte tekster.\nKanongode folkeviser, salmer og digte 3\n5. - 6. klasse - BOG\nDanskfagligt arbejde med kanonlitteratur 5. - 6. klasse. Komplet lærervejledning, med teoretisk og metodisk vejledning til arbejdet med folkeviser, salmer og digte samt arbejdsopgaver til de enkelte tekster.\nKanongode folkeviser, salmer og digte 4\n7. - 9. klasse - BOG\nDanskfagligt arbejde med kanonlitteratur 7. - 9. klasse. Komplet lærervejledning, med teoretisk og metodisk vejledning til arbejdet med folkeviser, salmer og digte samt arbejdsopgaver til de enkelte tekster.\nCopyright © 2021 hauboundervisning.dk


maj 2014 - bulibold.dk\nBayern München vil satse på Pierre-Emile Højbjerg\nDen unge dansker har fået flere indhop for Bayern München denne sæson og startede for nyligt inde i den tyske pokalfinale. Nu...\n5 udfordringer for Kasper Hjulmand i Mainz 05\nKicker var de første der skrev om det, Bild kaldte ham en nobody, og de fleste i Tyskland klør sig lidt i...\nGreuther Fürth kan slå søm i HSV-kisten\nSkæbnen ville det således, at Bundesligaens næstringeste udehold, Hamburger SV, endte på ligaens 16. plads. Det betyder, at den sovende kæmpe skal...\nOptakt: Wolfsburg – Gladbach: Kampen om Champions League\nRundens topkamp står mellem to hold, der stadig kan nå fjerdepladsen og dermed kvalifikation til næste års Champions League. Hjemmeholdet er kun...\nOptakt: Mainz – HSV: Farvel til Bundesligaen?\nTiden kan i bogstaveligste stand komme til at stå stille omkring klokken 17.15, når kampen mellem Mainz 05 og Hamburger SV er...\nOptakt: HSV – Bayern München: Kan motivation gøre forskellen?\nHamburger SV hænger i en tynd tråd. Der skal to sejre (og nul Stuttgart-point) for at undgå playoff-pladsen mens Nürnberg og Braunschweig...