De 6 faser i sprogtilegnelsen hos barnet. Lyde og tale - Sprog - tale terapi - 2022\nDe 6 faser i sprogtilegnelsen hos barnet. Lyde og tale\nBegyndelsen på tale og dens første lyde er et af de første elementer i børns udvikling, der mest angår forældre, sammen med motorisk udvikling (gennemsøgning, siddende, gå osv.) Og fodring (ernæring, vægt osv.) ). Derfor vil vi nedenfor give dig en liste, der opsummerer seks stadier af sprogtilegnelse hos barnet, det vil sige, hvordan det inkorporerer lyde og tale, og vi vil gøre det takket være de seneste studier fra Susanibar, Dioses og Tordera (2016).\nDenne korte resume kan tjene som en guide til analyse af dine børns trinvise udvikling, når de begynder at tale og endda forstå de anekdotiske og hyppige spørgsmål fra mange forældre: 'Hvorfor sagde min søn far før mor? ' eller 'Hvorfor er det stadig svært for dig at udtale r og ese?'\nSelvom vi på nuværende tidspunkt og takket være de seneste undersøgelser, vi har nævnt, kan tale om stadier, er det stadig meget vanskeligt for logopæler at være i stand til nøjagtigt at definere alderen på hvert af disse stadier. Generelt taler vi ofte om en periode mellem 2 og 6 år. Dernæst prøver vi at give dig omtrentlige aldre:\n- Fase I (vokalstadium)\nOmkring toårsalderen begynder børn at producere deres første lyde, og selv om de ofte er stærkt forvrænget, er de vokaler (a, e, i, o, u). Dette er de nemmeste lyde, da de kun involverer åbning af munden. Nogle vokaler er lettere (a, i, u) end andre (e, o), og i en næste fase kan de sammenføjes for at danne de såkaldte stigende diftonger (ia, ua, dvs. ue osv.) Og Faldende diftongs (ai, au, ei, eu osv.).\n- Fase II (fase af stemmeløse og nasale stop)\nVed tre års alder begynder de første konsonantlyde at vises, som består af lyde, der ligner små plosiver (p, t, k). Så er der lette ord som papa, tiss, tete eller poo. En kort tid senere ankommer lydene, der indebærer luftudgang gennem næsen, det vil sige de kendt under navnet nasal (m, n), der giver anledning til lette ord som mor eller baby.\n- Trin III (fase af udtrykte stop)\nLidt senere, omkring tre og en halv alder, lyder det meget lig de første konsonanter dukker op, dem der ligner små plosiver, men nu med større lydstyrke, det vil sige med implicationen af meget mere bevægelse i strengene vokaler (b, d, g). Sådan kan de begynde at sige lidt mere komplekse ord som bibe, dame eller gato.\n- Fase IV (frikativets fase)\nSenere, omkring fire år gammel, vises lydene, der indebærer større friktion af luften i munden, og derfor større kontrol (f, z, s). Ord som sæl, sko eller suppe, blandt mange andre, er meget almindelige i denne fase.\n- Fase V (lateral fase)\nVi når fire-fem år, en tid, hvor vi begynder at arbejde på de lyde, hvor luften slipper ud gennem siderne (l, ll), med definerede ord som mælk eller kylling, samt alle mulighederne for konsonantgrupper. (pl, bl, fl, gl, cl), såsom plade eller ballon.\n- Trin VI (rotationens fase)\nSom den sidste fase, det vil sige omkring fem og seks år gammel, er to af de mest komplekse lyde på vores sprog netop blevet konsolideret, da de involverer vibrationer i spidsen af tungen (r, rr). Her finder vi klarere ord som pære eller hund såvel som alle mulighederne for konsonantgrupper (pr, br, fr, tr, dr, cr, gr), som helt sikkert blev forvrænget eller erstattet af deres lignende grupper med de tidligere nævnte.\nNu hvor du har et "opsummeret" skema over, hvad sprogtilegnelse hos barnet, kan du begynde at arbejde med det de forskellige lyde. Skal vi begynde?\nDu kan læse flere artikler, der ligner De 6 faser i sprogtilegnelsen hos barnet. Lyde og tale, i kategorien Sprog - Taleterapi på stedet.\nVideo: Christopher Hitchens vs 4 Christians - Does the god of Christianity exist? 2009 (Juni 2022).\nHvis blæst væk af vinden?\nHandlen af fornuft med metafysik fandt endelig sted\nIn my opinion, you are making a mistake. Jeg kan forsvare min holdning. E -mail mig på premierminister, vi vil diskutere.\nJeg undskylder at jeg afbryde dig, men jeg foreslår at gå den anden vej.\nJeg mener, at du begår en fejl. Lad os diskutere det. Skriv til mig i PM, så kommunikerer vi.\nBørn vil være, hvad vi giver dem. Mini-dokumentar 'Julia'\nTegn på, at babyen eller barnet er søvnig\nChokoladesvampkage fyldt med fløde\nGåde: Min onkels bror\nAlt er på plads. Vuggeviser\nGåde: Gæt hvem jeg er\nNye sikkerhedsbestemmelser for legetøj\nFør og efter i et barns liv efter at have fået diagnosen ADHD\nGåde: Terning, der har seks ansigter\nSådan klædes børn om sommeren\nCopyright 2022 \_ De 6 faser i sprogtilegnelsen hos barnet. Lyde og tale...


DmD: »Rejs dig op og kom videre«\nPopbandet Danser med Drenge har - efter tidligere store op- og nedture - nu for alvor fået succes. Orkestret sælger tusindvis af album og spiller et hav af koncerter for et feststemt publikum.\nAf JESPER OLESEN Foto: ANNELENE PETERSEN\nPopbandet Danser med Drenge (DmD) er i gang med 2006-turneen, og denne lummerhede sommerdag er turen kommet til Ebeltoft Open Air. En af mange danske byer, som i årets løb får besøg af bandet, der netop nu for alvor har stor succes og aktuelt regnes som et af de allerbedst sælgende danske orkestre.\nDmD giver på årets turné 60 koncerter. De har stort set spillet for fulde huse, når de gav egne koncerter, dvs. inden festivalsæsonen. Samtidig har gruppen indtil nu solgt hele 70.000 eksemplarer af albummet "Vores bedste", der udkom tidligere på året. Det indeholder en række af DmD's allerstørste hits. Fans har stemt om, hvilke sange der skulle med på udgivelsen. Sangene med vægt på hjerte og smerte har fået tag i danskerne.\nMen DmD har langtfra altid været ovenpå. Faktisk har netop dette orkester på alle måder oplevet musikbranchens dramatiske op- og nedture. Ved årtusindeskiftet var det lige før, at gruppen gik i opløsning. Frontfigurer er kapelmester Klaus Kjellerup og hans barndomskammerat Henrik Stanley Møller, der begge i 1980'erne markerede sig med Tøsedrengene, samt sangerinden Rie Rasmussen.\nI sommeren 2000 oplevede bandet en nedtur af de store. DmD indkasserede en alvorlig økonomisk øretæve efter udgivelsen af en cd. De blev fyret af pladeselskabet, manageren og bookingbureauet. Derfor var det tæt på at blive endestationen. Men de tre blev alligevel enige om at ændre stil og søge inspiration i en af bandets egne sange - "Rejs dig op og kom videre". Derefter skulle alt satses på at være et liveband med tæt kontakt til fans frem for at koncentrere mange kræfter om at producere cd'er i et studie. Det stilskifte har for alvor givet resultater:


Hver tredje patient må gennem 3 præparater før behandlingen virker - Epilepsiforeningen\nForside / Nyheder / Medicin / Hver tredje patient må gennem 3 præparater før behandlingen virker\nHver tredje patient må gennem 3 præparater før behandlingen virker\nlamotrigin Levetiracetam valproat\nI en undersøgelse på Fyn blev 9 ud af ti epilepsipatienter anfaldsfri, men de måtte i gennemsnit ændre medicin 2,6 gange, før behandlingen var optimal\nNår en patient med generaliserede epilepsianfald skal gøres anfaldsfri med så få bivirkninger som muligt, kan man så bare give dem et af de mest potente præparater, og så er den fikset? Nej, bestemt ikke, viser forskning fra Odense Universitetshospital.\nGodt nok blev hele 90 procent af patienterne anfaldsfri til sidst, men i gennemsnit måtte de prøve 2-3 præparater, alt efter hvilket præparat, man startede med.\nForskerne fulgte 328 voksne patienter med en ideopatisk epilepsi med generaliserede anfald. Ideopatisk epilepsi, er epilepsier, hvor der antages at være genetiske årsager til epilepsien.\nDe 328 fynske patienter startede alle deres behandling med enten lamotrigin (Lamictal), levetiracetam (Keppra) eller valproat (Delepsine), som er de tre mest brugte epilepsipræparater. Ca. hver femte blev anfaldsfri med acceptable bivirkninger med det første præparat, mens næsten hver tredje af dem måtte prøve tre præparater, før man nåede frem til den optimale behandling. Til gengæld nåede man så op på, at ni ud ti blev anfaldsfri.\nAf de tre populære præparater var valproat det mest effektive, når det gjaldt om at fjerne anfald, men det var samtidig det, der gav flest bivirkninger. Omvendt var lamotrigin i top, når det gjaldt om at undgå bivirkninger, men var til gengæld det, der var mindst effektivt til at fjerne anfald.\n”Ikke alle har samme effekt af de enkelte præparater”, siger professor i neurologi Christoph P. Beier, Epilepsiklinikken Odense Universitetshospital, der en af forskerne bag undersøgelsen: ”Især ved Juvenil Myoklon Epilepsi, bør man derfor nøje overveje, om lamotrigin er det rette præparat, da kun en ud af fire forblev anfaldsfri, alle andre måtte skifte. Omvendt har patienter med udelukkende generaliseret tonisk kloniske anfald eller delvist også med absencer en rigtig fin prognose og meget god effekt af lamotrigin.”\nFå svar på ofte stillede spørgsmål om medicin og epilepsi\nBrug af data i danske registre kan bidrage til at identificere risiko i forbindelse med brug af medicin


Nyt problem for håndboldkvinderne i Århus - Flammen\nNyt problem for håndboldkvinderne i Århus\nÅrhusiansk damehåndbold er røget ind i nye problemer efter Brabrands betalingsstandsning. Det viser sig nu, at den kommende sæsons holdfællesskab mellem netop Brabrand og Skovbakken ikke er tilmeldt Dansk Håndbold Forbund inden 1. marts, som reglerne ellers foreskriver.\nI første omgang får det ikke betydning for holdfællesskabet i Håndboldligaen, men den manglende tilmelding af samarbejdet betyder, at spillerne ikke frit kan skifte mellem de to klubber. Og der gives under ingen omstændigheder dispensation for den manglende tilmelding, oplyser Dansk Håndbold Forbunds generalsekretær, Lars-Erik Klem.\nBrabrand, der via en førsteplads i 1. division vest har sikret sig oprykning til Håndboldligaen, har bedt DHF om lov til at blive i den næstbedste række, hvor holdet så skulle være leverandør af spillere til holdfællesskabet med Skovbakken i Håndboldligaen.\nPå grund af den manglende tilmelding af samarbejdet med Skovbakken, er der dog stukket en kæp i hjulet på tanken om Brabrands 1. divisionshold som leverandør af spillere til flagskibet i den bedste række.\nSvipseren betyder nemlig, at der formelt er tale om to forskellige klubber, og hentes en spiller derfor fra Brabrands 1. divisionshold til ligaholdet, skal vedkommende først afsone 30 dages karantæne som var der tale om et almindeligt klubskifte.\nYdermere kan en trafik mellem de to hold ifølge DHF’s love kun ske to gange om året – altså en gang frem og en gang tilbage.\n»De to klubber kan ikke skifte spillere ind og ud mellem Brabrand og holdfællesskabet efter forgodtbefindende. De skal være spilleberettigede først og afsone 30 dages karantæne som ved et normalt klubskifte«, siger DHF’s generalsekretær, Lars-Erik Klem.\nTanken om Brabrand som yngleplads for talenterne og eventuel oprykning til Skovbakken/Brabrands ligahold kan dermed først får virkning fra sæsonen 2003/2004.\nBrabrands betalingsstandsning og ønske om at få lov til at forblive i 1. division vest får nu også konsekvenser for den igangværende turnering.\nDansk Håndbold Forbund har besluttet ikke at behandle Brabrands ansøgning før der foreligger en godkendelse fra tilsynet i betalingsstandsningsboet. En sådan godkendelse forventes at foreligge mod slutningen af næste uge, oplyser Lars-Erik Klem.\nBliver Brabrands ansøgning imødekommet, får det selvfølgelig konsekvenser for oprykningen til Håndboldligaen. Den direkte oprykning går i givet fald videre til Team Tvis Holstebro, mens Sindal og HS Nord skal spille om oprykning.\nDansk Håndbold Forbunds forretningsudvalg har på grund af den uklare situation besluttet at udsætte oprykningsspillet, indtil der foreligger en afgørelse. De første kampe i oprykningsspillet ventes spillet 10. april.\nForfatter THKUdgivet 2002-03-28 2013-10-25 Kategorier Nyhed\nForrige Forrige indlæg: DHF udsætter kvalifikationskampe\nNæste Næste indlæg: Team Tvis Holstebro – Viborg HK 25-26 (12-14)


Hvordan til at tilbringe en kølig time i klasseværelset\nHjem / Ferie og rejser / andre / Hvordan til at tilbringe en kølig time i klasseværelset\nKlasse timer - er en slags vejledning, gratis at besøge og tyder på yderligere viden.\nTil homeroom bestået effektivt, er det nødvendigt at organisere det ordentligt.\nTil dette formål vil ingen skade være bekendt med en række anbefalinger.\nNormalt køligt time Den finder sted en gang om ugen. Inden for en uge, skal du samle et spørgsmål til sine disciple, som bør løses i en fredelig atmosfære. Disse spørgsmål kan optages i en separat notesbog og rangordne dem i prioriteret rækkefølge.\nEn uge bør tale med alle lærere,at gennemføre lektioner i din klasse. Tal med dem, hvad der opstår vanskeligheder hos børn, som en hel klasse af adfærd og om du kan kalde deres venlige team. Ifølge resultaterne af samtalen skal også skrive svarene ned i en notesbog af lærere til klasseværelset timea.\nNår jeg startede klassen timeSkal være højt for at identificere alle de problemer, der skal løses i den tildelte tid. Spørgsmål skal vedrøre ikke blot til den organisatoriske timety og præstation i fagene. Skal der lægges særlig vægt og uformelle relationer i teamet fyre. Efter klasse - en lille familie med hvem vidishsya skole stor timefem gange. Derfor bør holdet regere venlig atmosfære. Hvis den ikke gør det, er det nødvendigt at identificere årsagerne og forstå. For at hjælpe denne særlige prøver, som kan lånes fra skolens psykolog. Testresultaterne vil bidrage til at identificere årsagen til splittelse i klasseværelset og at arbejde effektivt for at løse dette problem.\nklassiske time gøres bedst i form af en venlig samtale, hvor hver elev vil være i stand til at udtrykke deres meninger uden frygt for evaluering af lærere og deres kammerater. Formålet med klassen timeog er et team-building af hensyn til den trofaste udførelse af skolernes anliggender og tiltrædelsen til klasseværelset atmosfære af goodwill og solidaritet.\nHvordan til at tilbringe en kølig time i klasseværelset Det var sidst ændret: 22 maj 2017 af wezhyold\nklasse. klassiske. der bør være. hold\nHvordan man starter en undulat\nSådan får du den æteriske olie\nI modsætning end afvigelse fra konventionelle klasse 1


Ekstra Bladet - Elendige åbningstider i blodbanken\n'Rigtige mænd gi’r blod'. Sådan lyder det i en ny kampagne for at skaffe flere bloddonorer. Men imens frivillige knokler for at skaffe donorer, så har hospitalernes blodbanker sjældent åbent uden for almindelig arbejdstid - Vi oplever tit, at donorerne ikke kan komme til at give blod, da de ikke kan få fri fra arbejde, eller fordi blodbanken ikke har åbent om aftenen, siger Mikkel Andersen, presseansvarlig i Bloddonorerne i Danmark, og på nationen! kommer Kenny H. en med opfordring: - Logge ind med 'Nem ID' for at overføre en ½ Liter - jaddak ...\nMangler 25.000 Bloddonorerne i Danmark er en forening af frivillige, som til dagligt arbejder tæt sammen med blodbankerne om at skaffe donorer til de danske blodbanker. I år skal foreningen stå for at hverve 25.000-30.000 donorer på landsplan. Derfor har de igangsat kampagnen 'Rigtige mænd gi'r blod'. Men det er svært for de 'rigtige mænd' at få tappet blod. Blodbankerne har nemlig ikke meget åbent uden for almindelig arbejdstid. Hveranden tirsdag fra 8-13,45\nBlodbanken på Rigshospitalet har normalt åbent fra 07.35 til 14.25. En enkelt dag holder de dog åbent til kl.18. Og ude i landet er situationen ikke bedre. I Skanderborg har de eksempelvis kun åbent hver anden tirsdag fra kl.8-13.45. - Her i Horsens er problemet bemandingen. De ansatte i blodbanken står også for analyserne i laboratoriet, så det kan ikke lade sig gøre også at have aftenåbent,” siger Lone Harboe, afdelingsbioanalytiker i Horsens og Skanderborg. Hun siger dog, at de påtænker, at have en eftermiddagsåbning engang i efteråret, så bloddonorerne i Skanderborg kan ”få lettet blodtrykket”. Succes i Odense\nPå Odense Universitetshospital har de åbent til kl.19 fra mandag til torsdag. Og tiderne er populære blandt bloddonorerne. - Kl.16-19 er helt sikkert de populære tidspunkter. Der er altid helt fyldt op,” siger Jørgen Georgsen, overlæge i blodbanken ved Odense Universitetshospital. På www.givblod.dk kan du se, hvornår din blodbank holder åbent, men ville du være mere tilbøjelig til at give blod, hvis det kunne foregå om aftenen? 17


bekender sig til at være kristne, i deres liv åbnebarer kristendommens højeste udviklingstrin. De er Kristi anerkendte repræsentanter og de skal vise, at kristendommen er en realitet. De skal være troens mænd, modets mænd, helhjertede mænd, som uden at tvivle stoler på Gud og hans løfter.\nAlle, der ønsker at komme ind i Guds stad, må i deres jordiske liv fremstille Kristus i deres handlinger. Det er dette, der gør dem til Kristi sendebud og vidner. De skal bære et klart, bestemt vidnesbyrd mod al ond praksis og vise syndere hen til Gud Lam, som bærer verdens synd. Alle dem, som tager imod ham, giver han magt til at blive Guds børn. Genfødelsen er den eneste sti, ad hvilken vi skal gå ind i Guds stad. Den er smal og porten, vi går ind igennem, er snæver men ad den sti skal vi lede mænd, kvinder og børn, idet vi lærer dem, at de for at blive frelst må have et nyt hjerte og en ny ånd. De gamle, nedarvede karaktertræk må overvindes. Sjælens naturlige ønsker må forandres. Alt bedrag, alt falskhed og al ond tale må lægges bort. Det nye liv, der er givet mænd og kvinder lighed med Kristus, må leves.\nDer må ikke være nogen forstillelse i livet hos dem, som har et så helligt og højtideligt budskab som det, vi er blevet kaldet til at forkynde. Verden lægger mærke til syvende-dags adventister, fordi den ikke kender noget til den tro, de bekender sig til og deres høje idealer. Når den ser nogle, som ikke lever op til deres bekendelser, peger den på dem med foragt.\nDe, der elsker Jesus, vil bringe alt i deres liv i harmoni med hans vilje. De har valgt at stå


Ekspert: USA aflytter også i Danmark - politiken.dk\nInternationalt 26. okt. 2013 kl. 08.31\nDer kan meget vel eksistere en aftale mellem Danmark og den amerikanske efterretningstjeneste NSA om overvågning af danske borgere.\nDet vurderer Flemming Splidsboel, forsker i efterretningsarbejde og lektor ved Københavns Universitet, ifølge Berlingske.\n»Der kunne sagtens ligge en aftale. Dels om at vi aflytter på vegne af USA. Dels at de måske har mulighed for at aflytte«, siger han til avisen.


Toptryk Grafisk visionsfolder by Trykpartner - issuu\nPludselig en dag indser man, at man har forandret sig - man f책r OVERBLIK\n- et vinderteam med OVERBLIK Hver dag bringer forandringer med sig, man lærer noget nyt, prøver noget nyt, og pludselig en dag indser man, at man har forandret sig. Man får OVERBLIK til at forstå kundens behov. I 1981 startede Palle Bo Schmidt virksomheden, snart kom Torben Bruhn Meilandt til og i slutningen af 2002 Johan W. Selvejer. Virksomheden ejes af disse tre, og sammen med Søren Brask udgør de ledelsen i en stærk og handlekraftig organisation på knap 30 medarbejdere. I starten af 2007 besluttede bestyrelsen at arbejde målrettet med medarbejderkompetencer og organisation, og dette introduceres nu for omverdenen, bl.a. med en klar linie for virksomhedens graﬁske identitet, herunder differentieret branding af de forskellige forretningsområder. Indadtil vil vi fortsat arbejde med udgangspunkt i vores visioner og værdigrundlag. Vi vil bære vores kunder frem imod sejren, og vi vil selv være en stærk nummer 1 på vores kerneområder. Derfor vores nye payoff – et vinderteam med OVERBLIK. Johan W. Selvejer, adm. direktør\nImage & målsætning\nInden år 2017 er vi Skandinaviens største producent af bøger i små oplag ...og den bedste dedikerede full-service underleverandør til bureauer og trykkerier.\nVi dækker kundernes behov for at kommunikere med omverdenen gennem en sikker, ﬂeksibel og hurtig produktionsmetode.\nVi vil være kendte for at være et godt sted at søge til. Vi vil være kendte for at leve op til samfundets krav til et sundt miljø – psykisk som fysisk. Vi vil være kendte for at skabe frihed til at kunne investere i mennesker og skabe frihed til at forfølge vores drømme. Ingen interne faktorer får lov til at sætte begrænsninger for at vi når vores mål.\nEt vinderteam med overblik â€“ det afspejles i tanke og handling\nOrden Fordi vi holder orden, er præcise og kun laver kvalitet, har vi let ved at få opgaverne rigtigt gennem produktionen første gang. Vinderindstilling Fordi vi vil vinde, arbejder vi altid på at hjælpe hinanden til det bedste resultat, så vi får 1. pladsen. Energi Fordi vi har energi og virkelyst, når vi mere end alle andre. Risikovillighed Fordi vi er risikovillige, går vi nye veje på en ansvarlig måde. Begejstring Fordi vi er begejstrede for vores virksomhed og den måde vi er på, viser vi glæden i hverdagen og har det sjovt sammen. Lønsomhed Fordi vi i enhver handling tænker lønsomt, sikrer vi en sund økonomi og bliver vindere. Initiativpligt Fordi vi har initiativpligt, tager vi ansvar, taler sammen og ingen opgaver falder mellem 2 stole. Kunden Fordi kunden er vores vigtigste ressource, har de krav på den bedste behandling – uden kunden er vi intet.\nBliv en del af et vinderteam\nUden kunden er vi intet\nDu sidder bag rattet i din formel 1-racer og vi er dit serviceteam, som sikrer at du kommer først i mål! Vi er specialisterne, der tuner din virksomhed og sikrer, at du kan koncentrere dig om dine kerneområder og overlade alle opgaver omkring graﬁsk produktion til os. Når du vinder - så har vi også vundet!\nVi er dit service-team, der bĂŚrer dig frem til sejr\nVi samarbejder med bureauer, forlag og trykkerier i hele Skandinavien, og vores målsætning er at være den bedste dedikerede samarbejdspartner for disse kundegrupper. Vores kunder skal opleve, at de - sammen med os - bliver vindere, for vi samler nemlig ikke på 2. pladser! Vores samarbejdspartnere tilbydes en anderledes og helt unik måde at samarbejde med os på bl.a. via online løsninger og udstrakt kundeservice. Herudover stilles et væld af salgsmaterialer og andre hjælpemidler gratis til rådighed for alle vores professionelle graﬁske samarbejdspartnere. Vi er bestemt ikke helt som de andre - og det er vi glade og stolte over!\nIngen opgaver falder mellem 2 stole\nFor at kunne servicere vores udvalgte kundegrupper, har vi samlet alle nødvendige kompetencer in-house. Derfor er vores virksomhed også spækket med topmoderne, højteknologiske maskiner og udstyr for millioner af kroner. En hel afdeling med DTP-, web- og IT-medarbejdere gør, at vi kan løse enhver opgave indenfor det graﬁske område. Det hele bindes sammen af online løsninger, der gør hverdagen lettere både for vores kunder og for os selv.\nVi er ikke kun røde - vi er også grønne\nVi værner ikke blot om naturen, men også om vores medarbejdere og arbejdsmiljø\nTryksager fremstillet hos Toptryk Graﬁsk er baseret på virksomhedstilpasset miljøstyring og udarbejdelse af Grønt Regnskab samt løbende overvågning og reducering af miljøbelastningen i forbindelse med produktionen.\nToptryk Grafisk er et af Sydjyllands større trykkerier, med både grafisk/DTP-afdeling, webafdeling, digitaltryk-afdeling, offsettrykkeri og eget bogbinderi.\nVi opererer i en travl, men spændende og udfordrende hverdag, hvor vi alle arbejder ud fra et sundt og stærkt værdigrundlag, som præger hele vores arbejdsliv og gør os til et unikt vinderteam i den grafiske branche.\nToptryk Grafisk ApS Buskmosevej 4 6300 Gråsten T: 74 65 01 01 info@toptryk.dk www.toptryk.dk\nToptryk Grafisk visionsfolder


Thomas Kristensens Den Haag-håb smuldrer: Det ser sort ud – Ekstra Bladet\n15. apr. 2016 kl. 10:45\nThomas Kristensens Den Haag-håb smuldrer: Det ser sort ud\nThomas Kristensen vil gerne blive i ADO Den Haag, men han medgiver, at pilen lige nu peger i en anden retning\nDen tidligere FCK'er har svært ved at spille sig fast på holdet i ADO Den Haag. (Foto: Tariq Mikkel Khan)\nThomas Kristensen og Martin Hansen var i nogenlunde samme kontraktsituation i hollandske ADO Den Haag for et par uger siden. Begge spillere havde udløb efter denne sæson, men klubben havde sikret sig en option på et års forlængelse hos dem begge.\nI Martin Hansens tilfælde blev optionen udnyttet, og han er dermed på kontrakt i ADO Den Haag frem til juni 2017. Hos Thomas Kristensen gjorde den ikke.\nDermed er der tegn i sol, måne og stjerner på, at den danske midtbanespiller skal finde en ny klub i sommerferien, men snart 33-årige Thomas Kristensen håber stadig på et udspil fra ADO Den Haag. Indtil videre har han dog intet hørt fra klubben.\n- Jeg vil gerne blive her, og jeg har også meldt mig til et trænerkursus. Lige nu afventer jeg, men helt ærligt kan jeg godt se, at det ser sort ud, siger Thomas Kristensen til Algemeen Dagblad.\nDen tidligere FC København-spiller blev forud for denne sæson udnævnt til anfører i ADO Den Haag, men alligevel har han kun fået begrænset med spilletid.\nLucas Andersen scorer i nedtur


Bestilling og aktivering - myPOS Supportcenter & FAQ\nOrdre og aktivering\nEn myPOS-virksomhedskort kan bestilles online fra din forhandler konto. Forhandleren skal gå til fanen Kort, klikke på Bestil nyt kort og følge instruktionerne:\nSKRIDT 1: Vælg kortvaluta; Vælg den konto, som kortet vil blive knyttet til; indtast antallet af kort, der skal bestilles; bekræft mobiltelefonnummeret til aktivering og vælg det navn, der vil blive præget på kortet\nSKRIDT 2: Vælg leveringsmulighed, enten med post eller med kurer, og kontroller leveringsadressen. Bemærk, at leveringsomkostningerne og tiden er forskellige fra land til land\nSKRIDT 3: Gennemgå ordren, accepterer Vilkår & Betingelser og myPOS politikken, og placer ordren\nHvis kortet ikke ankommer inden for den specificerede leveringstid, bedes du kontakte myPOS kundesupport.\nForhandleren kan bestille et Visa virksomhedskort gratis. Hvert ekstra kort debiteres som beskrevet i Gebyrer og Begrænsninger.\nEfter modtagelsen, kan Visa virksomhedskortet aktiveres fra din konto eller via vores mobilapp:\nmyPOS konto: Vælg fanen Kort, klik på Aktivér dit kort og følg instruktionerne\nMobilapp: gå til Kort, tryk på Aktivér kort og følg instruktionerne


’After 3: After We Fell’: Når Hardin er glad, er Tessa det også – Filmmagasinet Nosferatu\nAnne Ubbesen 1. september 2021 Anmeldelser, Romantik\n’After 3: After We Fell’: Når Hardin er glad, er Tessa det også\n”Tredje gang er lykkens gang,” må folkene bag ’After We Fell’ have tænkt. ”Tredje gang laver vi en god film.” Men ak, tredje gang gentager blot de tidligere films skævvredne kærlighedsideal.\n‘After’-filmene arbejder med dybsindig symbolik. I første film går Tessa (Josephine Langford) klædt i hvidt, lige indtil den dag hun ikke længere er jomfru, og i treeren, som netop er landet i de danske biografer, er den ellers mørkhårede skuespiller pludselig blond, fordi – let’s face it – blondes do have more fun!\nHold op, hvor Tessa har det sjovt. College er legende let, hun har et godt job, gode venner, langt bølget hår, en lækker lejlighed, og så har hun Hardin (Hero Fiennes Tiffin). For første gang går det godt for det umage par, men der skal ikke meget til at vælte læsset, for Hardin er og bliver Hardin, og det er besværligt.\nKill nogle af your darlings, please!\nMit skrabede resume er ikke et forsøg på at skabe spænding. Jeg kunne ikke, om det så gjaldt mit liv, fremtvinge en mere præcis beskrivelse. ’After We Fell’ er en af de mest rodede film, jeg nogensinde har set.\nDet handler vist om, at Tessa får tilbudt sit drømmejob (for når man er kæreste med chefens søn, kan alt jo lade sig gøre). Der er bare lige den hage ved det, at jobbet ligger i Seattle, men Hardin kan ikke lide Seattle og vil hellere flytte til London. Det er dog hurtigt glemt, for Tessas far vender tilbage, og ham kan Hardin heller ikke lide, ligesom han i øvrigt heller ikke kan lide sin egen far. Men pludselig kan Hardin godt lide både sin egen og Tessas far, og pludselig vil han gerne flytte til Seattle, og så er der noget med et sommerhus, en båd, en smuk tjener, utallige slåskampe, en gammel flamme, alkohol, utroskab, jalousi, en hjemløs, NYC, et engelsk bryllup, nye forældre, løgne, sex, boksning, en isterning og barnløshed.\nScenerne hænger ikke sammen, tidslinjen er rodet, og der bindes ingen sløjfer på noget som helst. Det er, som var filmen baseret på allerførste udkast til allerførste synopsis til en meget lang film.\nSamtlige ‘After’-film er baseret på bøgerne af samme navn, der startede som fanfiction på onlineforummet Watpad.com. Fanfiction har det med at blive noget snavset noget, hvorfor ‘After’-bøgerne altid er blevet set som teenagernes pendant til de voksnes ’Fifty Shades of Grey’.\nDer er dog ingen grund til at få helt røde ører eller købe billet i forklædning, for ’After We Fell’ er med god grund tilladt for alle over 11 år. Filmens eneste udpenslede erotiske scene er den, hvor Hardin efter et skænderi rører Tessas – hold nu fast – kraveben med en isterning. I takt med at isen smelter, tør Tessas hjerte op, og hun kan ikke længere holde fingrene for sig selv.\nDet er imidlertid ganske nemt som seer at holde sig fra både Tessa og Hardin, for det er umuligt at blive bare en hundrededel så våd som det famøse kraveben, når enhver sexscene er bygget op på samme måde: et kondom fra natbordskuffen, to-tre minutters ren penetration, og så er dén ellers hjemme – for Hardins vedkommende i hvert fald.\nHverken biografgænger eller Tessa får synderligt meget ud af det, men den kvindelige hovedrolle klager ikke, for efter hver en usexet sexscene opfører hendes kæreste sig nogenlunde tåleligt de næste fem minutter. Og når Hardin er glad, så er Tessa det også. Og det er nok faktisk min største anke mod filmen.\nHollywood, tag ansvar!\nAt Tessa og teenagere verden over har forelsket sig i den britiske bad boy, har jeg lidt svært ved at forstå. Og hvad jeg slet ikke kan begribe er, at manuskriptforfatterne i Hollywood for tredje gang har fået lov at trække et skævvredet, potentielt farligt forholds-ideal ned over hovedet på uerfarne unge.\nTessa og Hardin er på alle tænkelige måder så ubeskriveligt dårlige for hinanden, og deres historie taler ind i en fortærsket, forkert forestilling om, at et forhold, der er noget værd, skal gøre ondt – og helst hele tiden. Kun sådan ved man, at kærligheden er ægte.\nTessa lader forblændet sit liv styre af Hardins luner. Hun lader sig kontrollere af en fyr, der sjældent er glad på hendes vegne, er sygeligt jaloux, banker løs på alle og enhver, og som nægter at tale til hende i et helt døgn, fordi han har drømt, at hun var sammen med en anden.\nPosted in Anmeldelser, Romantik and tagged 2021, After, After 3, After We Fell, anne ubbesen, en stjerne, filmagasinet nosferatu, Hardin Scott, hero fiennes tiffin, Josephine Langford, Nosferatu, Romantik, Tessa Young. Bookmark the permalink.


Hverdagsmirakler: Hæklet legetøj, en fin lille uro\nHæklet legetøj, en fin lille uro\nMin søde mor er mere end dygtig, når det kommer til garn og man kan bede hende om at hækle nærmest alt, man kan forestille sig. Da hun var på besøg i vinter, var vi på AOH (Alt om Håndarbejde) messe, hvor hun bl.a. købte bogen "Lutter Løkker". Bogen er skrevet af Jeanette, som er bloggeren bag Lutter Idyl.\nBogen indeholder 22 opskrifter til både større og mindre projekter til baby og børneværelse, bl.a. opskrifter på rangler, babytæpper, sækkestol, puf, kurve, indkøbsnet, barnevognstaske, krammedyr, uro og meget andet. Hun gav 100 kr for bogen og jeg kan se, at den er lidt dyrere at købe, når det ikke er på messen. Men opskrifterne er så gennemførte og lækre, at den er alle pengene værd.\nTingene i bogen er sååå fine og jeg har lavet en meget lang bestillingsliste til min stakkels mor. Men der er også en hel del andre bøger med de fineste sager til de små. Bl.a. har Maja Hansen skrevet en del bøger: "Hæklede dyr", "Flere hæklede dyr", "Hæklet julepynt", "Hæklet frugt og grønt" (oplagt til legekøkkenet) og ikke mindst "Hæklet legetøj", hvorfra jeg bl.a. har bestilt den fineste uro og den er også det første på bestillingslisten, som blev færdigt. Okay, den skal lige have monteret snore og hænges op, meeen. Hun har hæklet, mens jeg har syet og lavet øjne. De er så fine og jeg glæder mig til at finde det helt perfekte sted til dem.\nPssst: i bogen står der ikke noget om fyld, men vi har altså puttet lidt fyld i både månen og skyen.\nIndsendt af Maj Juul kl. 11.05\nEtiketter: Familieforøgelse, Garn, Kreativitet, Tha family


Sådan bliver din virksomhed slank og grøn - PDF\nSådan bliver din virksomhed slank og grøn\nDownload "Sådan bliver din virksomhed slank og grøn"\n1 22 INNOVATION BY COMMUNICATION 24. JUNI 2013 The New Abnormal: Verdensøkonomien har ikke kurs mod ny ligevægt, mener risikoforskere Moderniseringsaftale: Regering, kommuner og fagbevægelse har taget et vigtigt skridt fremad For få danskere arbejder i internationale organisationer, og det koster Danmark indflydelse Byrådets Dovne Robert er baner vej for embedsmandsvælde i kommunerne Sådan bliver din virksomhed slank og grøn LEAN og GREEN er en slagkraftig kombination. Virksomheder som Tesco, Marks & Spencer og Toyota har skabt bemærkelsesværdige resultater ved at integrere produktivitetsforbedringer og miljøeffektivitet. Strategien er oplagt for danske virksomheder, mener international ekspert. Læs side\n2 22 RESUME Den vigtige tillidsreform POLITISK MANDAG Regeringen vil modernisere den offentlige sektor for 12 milliarder kr. Varm luft, mener den borgerlige opposition. Men i virkeligheden er de potentielle besparelser mange gange større. The New Abnormal NYE RISICI Verdensøkonomien står foran et risikabelt strukturelt skifte. Strømmen af billige penge fra USA og Europa til de nye økonomier vil tørre ind, mens Kina har sat gang i et planlagt økonomisk gearskifte. Slank og grøn: Adgangsbilletten til fremtidens vækst NYE MULIGHEDER Ny bog afslører opskriften bag førende globale virksomheders succes. Strategien ligger lige til højrebenet for danske virksomheder, mener bogens forfatter. Manglende udlængsel koster international indflydelse NYE RISICI Afsløringen af, at den amerikanske efterretningstjeneste, NSA, tapper data fra kunderne hos de store it-virksomheder, giver nye muligheder for konkurrenterne på det langt mere regulerede europæiske datamarked. Obama støtter Merkels plan for det nye Europa NYE MULIGHEDER Tyskland er blevet USA s privilegerede partner i Europa. Barack Obama støtter nu åbenlyst Angela Merkels plan for det nye Europa. Denne plan er på dagsordenen ved næste uges EU-topmøde. Fondsstøtte puster nyt liv i amerikanske medier NYE MULIGHEDER Almennyttige fonde har kastet sig ind i de traditionelle mediers overlevelseskamp. Digitaliseringen har sat nyhedsformidlingen under enormt pres, men nye ejerskabsmodeller, sponsorater og fundraising kan frigøre ressourcer til kvalitetsjournalistik. Markedsføring er irrelevante virksomheders pris MM BLOG Sociale medier kræver passion, visioner og ægte begejstring. Derfor kan virksomheder ikke outsource deres online-tilstedeværelse til eksterne reklamebureauer. I stedet skal de slippe den autentiske nørd løs. For mange Dovne Robert er i kommunalpolitik MM BLOG Mens debatten om Djøf-elitens stadig større indflydelse i lokalpolitik buldrer, møder byrådsmedlemmer uforberedte op, når de skal træffe store beslutninger. Mange har ikke engang læst de papirer, som de udskældte djøf ere har udarbejdet MANDAG MORGEN HOLDER SOMMERFERIE Ugebrevet holder sommerferie og er tilbage mandag den 12. august. Læserne ønskes en god sommer! 02 MM juni 2013\n3 POLITISK MANDAG Bjarke Møller ansvarshavende chefredaktør, Mandag Morgen Regeringens planer om at modernisere den offentlige sektor er blevet udråbt til varm luft af den borgerlige opposition. Men tilslutningen fra kommuner, regioner og faglige organisationer er et vigtigt skridt fremad i forhold til den helt nødvendige hovedrengøring i det offentlige bureaukrati. Den vigtige tillidsreform Disse brede formuleringer kan faktisk komme til at gøre en meget stor forskel, hvis de følges op af dygtig ledelse, klare performancemål og konkrete bud på, hvordan de daglige arbejdsprocesser kan optimeres. DET VAKTE STORT POSTYR, da S-SF i sin tid foreslog, at danskerne skulle arbejde 12 minutter mere om ugen, og at man ad den vej kunne de offentlige finanser med 15 milliarder kr. De borgerlige partier kaldte det varm luft, men beskyldte dog ikke desto mindre regeringen for løftebrud, da de kuldsejlede trepartsforhandlinger gav dødsstødet til planen. Forleden indgik regeringen så en uventet trepartsaftale med fagbevægelsen, der skal sikre effektiviseringer i den offentlige sektor for 12 milliarder kr. frem mod Det lyder næsten for godt til at være sandt, og de borgerlige partier har igen været hurtige til at erklære det for varm luft. De har en pointe: Beløbet virker grebet ud af det blå, og det er svært at gennemskue forudsætningerne bag dette skøn. Men det nøjagtige tal er i grunden temmelig ligegyldigt. For skal man tro eksperterne, er potentialet i den tillidsreform og de produktivitetsforbedringer, regeringen lægger op til, langt større end 12 milliarder kr. Og rent politisk er det perspektivrigt, at regeringen nu har formået at få kommunernes, regionernes og ikke mindst fagbevægelsens opbakning til at effektivisere og modernisere den offentlige sektor. Det trænger den til. TILLID ELLER BØLLEBANK At lærernes hårdt prøvede formand, Anders Bondo Christensen, distancerer sig fra aftalen, er måske ikke svært at forstå i lyset af forårets træfning med kommunerne og Finansministe- 03 MM juni 2013\n4 riet. Det er mindre klart, hvordan FOA s formand, Dennis Kristensen, kan udlægge aftalen sådan, at Bjarne Corydon nu kommer og giver de offentligt ansatte bøllebank. I givet fald omfatter finansministerens tæskehold Dennis Kristensens kolleger i OAO og FTF. Regeringen og den ledende del af fagbevægelsen har aftalt at lave en tillidsreform, hvor dialog, åbenhed og klare mål bliver en del af dagligdagen i stedet for mistillid og stram topstyring. Hvem kan dog være uenig i det? Aftalen opstiller syv principper, og man kan med god ret sige, at de virker luftige. Se også tekstboks. Hvad betyder det f.eks. konkret, når man enes om, at ledelse og styring skal tage afsæt i tillid og ansvar? Kan formuleringen overhovedet bestå banalitetstesten? Ja, det kan den desværre, for det er langtfra altid tilfældet i dag. Det samme gælder målsætningerne om, at styringen skal fokusere på mål og resultater, at opgaveløsningen skal baseres på evidens, og at innovation skal belønnes. Disse brede formuleringer kan faktisk komme til at gøre en meget stor forskel, hvis de følges op af dygtig ledelse, klare performancemål og konkrete bud på, hvordan de daglige arbejdsprocesser kan optimeres. OPLAGTE FORBEDRINGER Mandag Morgen har tidligere udarbejdet en casesamling til produktivitetskommissionen med 18 gode eksempler på, at tillidsbaseret ledelse, innovation og nytænkning af arbejdsprocesserne kan give store produktivitetsgevinster. Og da kommissionens formand, Peter Birch Sørensen, på folkemødet på Bornholm præsenterede kommissionens seneste delrapport, sagde han, at det offentlige kan opnå produktivitetsgevinster på 10 pct. Det er slet ikke urealistisk. Flere lean-eksperter har tidligere over for Mandag Morgen peget på, at den potentielle gevinst meget vel kan ligge på pct. på ét år. På landets hospitaler er produktiviteten hævet med op til 15 pct. inden for de sidste tre år, og hvis alle folkeskoler var lige så effektive som i de mest effektive kommuner, ville produktiviteten kunne løftes med 12 pct. Det svarer til en engangsgevinst på over 5 milliarder kr. Område for område er det muligt at gøre tingene langt smartere. Reglerne kunne f.eks. forenkles meget mere. I 1950 erne fyldte beskæftigelseslovgivningen 421 sider. I dag fylder den over sider. Der er masser af den slags eksempler på, at man har gjort velfærdssamfundet unødigt bureaukratisk. Det sluger ikke bare tid og ressourcer fra opgaveløsningen i velfærdens institutioner, men hæmmer også innovation og nytænkning. ET VIGTIGT SKRIDT Den nye tillidsreform åbner for en tiltrængt hovedrengøring i den offentlige sektor, og det er positivt, at fagbevægelsen, med de nævnte undtagelser, har taget medansvar for processen. Engagementet fra medarbejderne og deres organisationer bliver vigtigt for, hvordan reformen udmøntes i dagligdagen. Man kan komme særdeles langt, hvis der er vilje til det. Og af den grund bør de borgerlige partier også lade de taktiske hensyn vige og melde sig ind i kampen. Der er brug for et bredt og dedikeret politisk engagement, hvis ambitionerne skal indfries. I stedet for at betragte velfærden som en møllesten om halsen på dansk økonomi, kan man gøre den til en vigtig driver for fornyelse, som er med til at hæve den samlede velstand i samfundet. Det er ikke for tidligt at komme i gang. I stedet for at betragte velfærden som en møllesten om halsen på dansk økonomi, kan man gøre den til en vigtig driver for fornyelse, som er med til at hæve den samlede velstand i samfundet. 04 MM juni 2013\n5 SYV PRINCIPPER Regeringen indgik i sidste uge en aftale om modernisering af den offentlige sektor med Akademikerne, Danske Regioner, FTF, KL og OAO. Parterne tilsluttede sig syv principper, der skal være styrende for samarbejdet. 1. Styring i den offentlige sektor skal fokusere på mål og resultater. 2. Dialog, åbenhed og klare mål skal være udgangspunkt for opgaveløsningen. 3. Ledelse og styring skal tage afsæt i tillid og ansvar. 4. Udvikling og fagligt handlerum skal bygge på velbegrundet dokumentation. 5. Opgaveløsningen skal baseres på viden om, hvad der virker. 6. Ledelse og engagement skal fremme innovation. 7. Offentlig service skal inddrage borgernes ressourcer. Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet. Samtidig bør man speede den digitale revolution op, f.eks. med målrettede investeringer i fibernet, så man kan begynde at udnytte velfærdsteknologierne fuldt ud og dele arbejdsopgaver på tværs af de eksisterende siloer i den offentlige sektor. Højere produktivitet er nøglen til højere velstand i Danmark. Allerede i maj 2009, da mange mainstreamøkonomer stort set kun talte om det generelle arbejdsudbud, opfordrede Mandag Morgen den daværende borgerlige regering til at oprette en national produktivitetskommission. Det er godt, at S-R-SF-regeringen har gjort alvor af ideen, og at kommissionen begynder at konkretisere forslagene til en mere effektiv og veldrevet offentlig sektor. Den nye miniaftale om en tillidsreform er et vigtigt skridt i den rigtige retning. 05 MM juni 2013\n6 NYE RISICI Erhvervsledere skal tage sig i agt for The New Abnormal New Normal er en illusion, mener to af verdens førende risikoeksperter. Kinas investeringstunge økonomi og billige penge fra centralbankerne i USA og Europa har de seneste fem år holdt verdensøkonomien oven vande. Men nu lægger den amerikanske centralbank forsigtigt op til at skrue ned for seddelpressen, mens Kina forbereder et kursskifte fra investeringstung råvareøkonomi til efterspørgselsdrevet serviceøkonomi. Topchefer og politikere går galt i byen, hvis de tror, at virksomhedernes, nationernes og verdens økonomi er på vej igennem en forudsigelig genopretning en proces, der nok er smertefuld, men i sidste ende fører frem til bedre tider med ny vækst og ingen fare. Rentestigninger, kursfald og vigende efterspørgsel i de nye vækstøkonomier er nogle af de udfordringer, der rejser sig i horisonten og truer det økonomiske opsving i USA og de spæde tegn på økonomisk bedring i det kriseramte Europa. Forestillingen om A New Normal, som Danske Banks uheldigt timede marketingskampagne gjorde til folkeeje sidste år, er allerede i dag en illusion. I stedet skal erhvervsledere og politikere vænne sig til The New Abnormal: en verden, der ikke alene er præget af pinefuld lavvækst, gældsafvikling og sociale spændinger, men også af ubeslutsomt lederskab nationalt, regionalt og globalt. Denne dystre diagnose kommer i analysen The New Abnormal, som er skrevet af to af verdens førende risikoanalytikere, Ian Bremmer, der er leder af risikokonsulentvirksomheden Eurasia Group, og Nouriel Roubini, økonomiprofessor ved Stern School of Business på New York University. De konstaterer, at verden anno 2013 er præget af manglende globalt lederskab: Hverken USA s præsident, Barack Obama, Tysklands kansler, Angela Merkel, eller den nye kinesiske ledelse i Beijing udfylder for alvor deres globale ledelsesrolle. Med henvisning til sidste uges G8-topmøde i Nordirland skriver de to analytikere polemisk om en G-Zero -verden, hvor ingen stormagter eller internationale fora alene har evnen og viljen til at påtage sig det globale lederskab. Men amerikanerne, europæerne og kineserne er hver for sig, ifølge de to amerikanske analytikere, mere optagede af interne dagsordener end af at håndtere manglende vækst, truende valutauro, accelererende 06 MM juni 2013\n7 MARKEDSURO I FORSOMMEREN 2013 Prisudviklingen på udvalgte finansielle markeder maj-juni 2013 Dollarkursen Olieprisen Aktier i nye økonomier Amerikanske aktier maj 20. juni maj 20. juni maj 20. juni maj 20. juni MM FIGUR 1 De finansielle markeder har i de seneste uger været præget af kraftige kursudsving. Det begyndende opsving i USA har fået den amerikanske centralbankchef, Ben Bernanke, til at antyde, at det snart kan være slut med bankens massive udpumpning af billige lån. Samtidig har også den kinesiske centralbank markeret en strammere pengepolitisk kurs. Begge dele slår igennem på oliepriser og aktiekurser. Kilde Thomsen Reuters, Financial Times. klimaforandringer og andre kollektive udfordringer. USA SKRUER NED FOR SEDDELPRESSEN Bremmers og Roubinis dramatiske spådomme er i de seneste uger blevet bekræftet af betydelig uro på finansielle markeder over hele verden. Aktiekurserne er faldet dramatisk i de nye økonomier i Asien og Sydamerika og i USA og Europa. Samtidig stiger renterne, verdensvalutaerne svinger kraftigt, og priserne på olie og andre råvarer falder ved udsigten til en ny økonomisk opbremsning. Se figur 1. Nervøsiteten tog yderligere til i sidste uge, da Ben Bernanke, den amerikanske centralbankchef, forsigtigt gjorde det klart, at den amerikanske økonomi gradvist skal ud af den life support, som har holdt den i live siden det finansielle sammenbrud i 2008: Den amerikanske centralbanks hurtigt roterende seddelpresse og udstedelse af ekstremt billige lån til finansielle virksomheder. Centralbankernes indsprøjtninger af likviditet skaber ikke kreditter for realøkonomien, men øger derimod gearingen og risikoviljen i de finansielle markeder, skriver Bremmer og Roubini. Se figur 2 på næste side. De billige lån er i vidt omfang blevet investeret i de nye emerging economies, der igen har levet højt på den nærmest umættelige efterspørgsel fra Kinas investeringstunge økonomi med til tider tocifrede vækstrater. Den såkaldte south-south-trade er steget med over pct. i løbet af det seneste tiår, men ingen af de nye økonomier er nu i stand til at opretholde de hidtidige vækstrater. Jacob Kirkegaard, økonom ved den ansete amerikanske tænketank Peterson Institute for International Economics i Washington, er enig i, at verdensøkonomien er på vej ind i en ny og risikofyldt fase. Bremmer og Roubini har deres egne forretningsmæssige interesser i at påpege risici. Men de har helt ret i, at man ikke bare kan indstille 07 MM juni 2013\n8 KAN AKTIERNE HOLDE PRISEN? Det amerikanske aktieindeks Standard & Poors, MM FIGUR 2 Aktiekurser over hele verden er steget kraftigt siden sammenbruddet i Men stigningerne afspejler i højere grad det lave renteniveau fra centralbankerne end reelle fremskridt i realøkonomien. Udsigten til stigende renter i Kina, USA og efterfølgende Europa får analytikere til at frygte en kraftig korrektion på aktiemarkederne. Kilde Bloomberg. automatpiloten på, at væksten i de nye økonomier forbliver på pct. om året. Man skal heller ikke tro, at den amerikanske økonomi er på vej ind i en ny højvækstperiode, som vi så i 1990 erne. Og det samme gælder for de andre industrialiserede lande i bl.a. eurozonen, siger Kirkegaard. Han råder danske erhvervsledere til at have skarpt fokus på økonomiske, politiske og sociale risici i de nye økonomier, som trods den aktuelle opbremsning fortsat vil være hjemsted for en væsentlig del af væksten i verdensøkonomien. Begrebet The New Abnormal beskriver i en vis forstand det faktum, at fordi krisen i de sidste fem år har været så hård i industrilandene, har man måske overset nogle risici i de nye økonomier. Og det er farligt. Den kinesiske vækstmodel er ikke langtidsholdbar. Det ved de kinesiske ledere godt selv, og derfor er de ved at lægge den om. Det kommer til at ramme et land som Brasilien, der er vokset meget ved at være råvareeksportør, påpeger han. Omvendt indebærer skiftet i Kina og stoppet for billige penge fra Vesten også muligheder for danske og andre erhvervsfolk. Der vil være muligheder for virksomheder, der sælger forbrugsvarer og avanceret udstyr. Samtidig betyder faldet på aktiemarkederne i de nye økonomier, at det bliver billigere at investere i lokale virksomheder. Endelig kan man sige, at når disse lande ikke længere bliver oversvømmet af billige penge fra Vesten, så skal de til at arbejde lidt for deres investeringer. Det må alt andet lige betyde, at lokale regeringer og beslutningstagere også bliver mere modtagelige for argu- 08 MM juni 2013\n9 menter fra internationale investorer. Det er helt klart en fordel, siger Kirkegaard. BANKERNE HAR FORTSAT LIG I LASTEN Adrian Blundell-Wignall, underdirektør i OECD og ekspert i den finansielle sektor, finder det helt naturligt, at den amerikanske centralbank nu tager de første forsigtige skridt i retning af en exitstrategi. Vi havde en finanskrise, som var resultatet af dårlig regulering i finanssektoren. Det fik centralbankerne til at træde ind med billige penge som krisehjælp. Men det har nu stået på i fem år, og det kan jo ikke fortsætte i det uendelige, siger Blundell-Wignall. Han påpeger samtidig, at Vesten efter hans opfattelse endnu ikke har fået løst det strukturelle problem, der består i, at bankerne med deres blanding af detailbankvirksomhed og investeringsbankvirksomhed fik lov til at vokse sig alt for store. Finanssektoren havde i begyndelse af 1990 erne cirka 5 pct. af indtjeningen blandt virksomhederne på Standard & Poors 500-indeks. I begyndelsen af 2000 erne var andelen steget til 36 pct. Det er jo helt galt. Finanssektoren bør spille en rolle som en slags forsyningsvirksomhed, der stiller kapital til rådighed for investorer. I stedet blev bankerne selv investorer, som satte sig på 36 pct. af indtjeningen. De store investeringsbanker mistede store dele af den indtjening, og derfor måtte centralbankerne træde til med likviditet. Det kunne ikke være anderledes, siger den australske finansekspert. Han påpeger samtidig, at Kina nu er stødt på de samme problemer i finanssektoren. Kineserne er begyndt at prøve at håndtere det. Og man må håbe, at det fører til nogle bankkrak undervejs. Problemet i Europa har været, at man ikke har villet lade banker gå ned. Og det har betydet, at en masse banker i Europa fortsat ligger inde med tab, som de kun meget langsomt kan afskrive, siger Blundell-Wignall. Om det var The New Normal eller The New Abnormal, Dansk Bank blev ramt af i sidste uge, må være op til læseren at vurdere. Men i hvert fald står det klart, at der var tale om et betydeligt skifte i dansk finanstilsyns-tradition, da Finanstilsynet beordrede banken til at øge sin afdækning af risici i forbindelse med erhvervsudlån. Pålægget fra Finanstilsynet til Danske Bank, der aktuelt er den svageste af de seks store banker i den nordiske region, vakte international opsigt, og den britiske finansavis Financial Times rådede i en kommentar banken til ikke at anke Finanstilsynets afgørelse, sådan som bankens ledelse truede med i sine første kommentarer. Claus Kragh MULIGHEDER OG RISICI 5 globale muligheder: Kina omstiller fra investerings- til forbrugsog serviceøkonomi. Transatlantisk frihandelsaftale åbner nye markeder. Tyrkiet, Brasilien og andre har brug for velfærdsprodukter og -løsninger. USA bliver verdens største olieproducent i 2020 og får råd til grønne investeringer. Global skattejagt skaffer penge til nye offentlige investeringer. 5 globale risici: Vigende efterspørgsel i Kina, Brasilien og andre nye økonomier. Krig i Syrien kan destabilisere Mellemøsten. Nervøse aktiemarkeder verden over. Rentestigninger på vej i USA, Europa og Asien. Manglende strukturreformer i finanssektoren. 09 MM juni 2013\n10 NYE MULIGHEDER Slank og grøn: Adgangsbilletten til fremtidens vækst Kombineret fokus på miljøeffektivitet og produktivitetsforbedringer har skabt opsigtsvækkende resultater i en række globale virksomheder. Ny bog udpeger Lean and green som fremtidens vinderformel. Forfatteren mener, at strategien ligger lige til højrebenet for danske virksomheder. Virksomheder som supermarkedskoncernen Tesco, stormagasinet Marks & Spencer og bilgiganten Toyota sparer hvert år milliarder af kroner på systematisk reduktion af energi- og miljøspild. Penge, der slår igennem direkte på bundlinjen. Samtidig har selskaberne stor succes med at øge deres økonomiske vækst gennem grøn innovation og målrettede programmer, der hjælper leverandører og kunder til også at reducere deres miljøomkostninger. Det fremgår af en ny bog, Creating a Lean and Green Business System, som blev præsenteret i sidste uge i London. Bogen har forsøgt at sætte virksomhedernes succes på formel, og ifølge en af bogens hovedforfattere, professor Peter Hines, er det en bold, der ligger lige til højrebenet for danske virksomheder. Fælles for succesvirksomhederne er nemlig, at de alle arbejder målrettet på at integrere deres aktiviteter inden for miljøeffektivitet med produktivitets- og forbedringsfilosofien lean. Og det er to discipliner, som i forvejen er forankret dybt i mange danske virksomheder. Danmark har et indlysende og meget stærkt grønt miljø. Samtidig er Danmark blandt de nationer i Europa, hvor lean-filosofien har fået bredest fodfæste, fastslår Peter Hines, der er stifter af Lean Enterprise Research Center på Cardiff University og grundlægger af den globale konsulentvirksomhed SA Partners. GRØNNE VÆKSTMASKINER Hemmeligheden bag virksomhedernes succes er, at Lean og Green er ligeværdige og bærende søjler i deres forretningsstrategi og gennemsyrer hele deres kultur og værdisæt. Resultatet af denne manøvre taler sit eget tydelige sprog. De seneste år har Tesco f.eks. øget sin globale omsætning med knap 9 pct. om året, mens CO2-udledningen blot er øget med 2 pct. I Storbritannien er det lykkedes supermarkedskæden at skære 5 pct. af CO2-udslippet, hvilket bl.a. har reduceret den årlige energiregning i de britiske butikker med 20 millioner kr. På lande- 10 MM juni 2013\n11 vejene har selskabet sparet ton CO2 ved at nedbringe vejtransporten med 20 millioner kilometer pr. år. Og Tescos over carbon footprint-mærkede produkter er faldet i kundernes smag og omsætter årligt for knap 12 milliarder kr. En anden af succesvirksomhederne, Marks & Spencer, kom så at sige baglæns ind i Lean and Green-strategien. Det skete, da man allerede i 2007 begyndte at arbejde med lean for at nedbringe de forventede omkostninger ved at gøre stormagasinkoncernen mere bæredygtig. Kalkylen var dengang, at det over en 5-årig periode ville koste op mod 2 milliarder kr. at forfølge målene om bl.a. at skære en fjerdedel af energiforbruget og gøre koncernen CO2-neutral. I stedet har koncernen sparet over 600 millioner kr. Og ved at gøre Lean and Green til en stadig vigtigere del af arbejdskulturen, nu i hele leverandørkæden, er det lykkedes at vride et komfortabelt overskud på over 6 milliarder kr. ud af en omsætning på ca. 85 milliarder. TOYOTA SOM GRØN FRONTLØBER Udvalgte bilproducenters CO2-effektivitet Producent Toyota GM Fiat Volkswagen Ford Honda Daimler (Mercedes) Økonomigevinster afledt af Toyotas Kaizen-program for systematisk miljøforbedring (mia. yen) Reduktion af energiomkostninger Reduktion af omkostninger til affaldshåndtering Salg af genbrugsprodukter Andet I alt MM ton co2 pr. produceret bil 0,86 0,93 0,98 1,05 1,06 1,10 1, ,3 0,3 12,4 0,7 15,7 ton co2 pr. mio. usd i omsætning 33,0 58,0 36,9 47,3 41,1 33,3 28, ,3 1,0 4,4 0,6 7, ,5 FIGUR 1 Toyotas grønne forbedringskultur har gjort selskabet til et globalt benchmark for et nyt lean and green konkurrenceparadigme. Kilde Creating a Lean and Green Business System, CRC Press juni ,3 6,7 6,8 15,3 Danmark har et indlysende og meget stærkt grønt miljø. Samtidig er Danmark blandt de nationer i Europa, hvor lean-filosofien har fået bredest fodfæste. Peter Hines Cardiff University Den mest rendyrkede udgave af lean and green-forretningsmodellen finder man hos Toyota. Det var den japanske bilkoncern, der oprindelig dannede skole for hele lean-tankegangen med sit minutiøse Toyota Production System, der går ud på, at det, vi gør i dag, skal være bedre end det, vi gjorde i går. Med dette mindset formår Toyota i dag ikke alene løbende at forbedre kvaliteten og øge effektiviteten i hele koncernen. Koncernen nedbringer også år for år sine selskabers og produkters miljø- og energiaftryk. I dag er Toyota den af de store bilproducenter, der udleder mindst CO2 pr. produceret bil. Og trods en allerede topeffektiv produktion formår Toyota hvert år at finde besparelser på op mod 1 milliard kr. gennem systematiske miljøforbedringsprojekter. Se figur 1. FRA LEDELSESVÆRKTØJ TIL KULTUR Toyotas succes har fået andre store bilproducenter såsom General Motors, Volkswagen og Ford til at slå ind på lean and green-vejen for ikke at blive sat helt af i den globale konkurrence. Og det er også variationer af Toyotas forret- 11 MM juni 2013\n12 ningsmodel, der i dag går igen hos både Tesco og Marks & Spencer samt hos førende globale selskaber som Unilever, Coca-Cola, Walmart, General Electric og Dupont. I disse virksomheder er lean ikke længere et værktøj, der blot forvaltes af produktionsfolk, procesteknikere og systemanalytikere til at skabe produktivitets- og kvalitetsforbedringer. Det er et integreret tankesæt, som gennemsyrer hele organisationen, og som spiller tæt sammen med selskabernes mål, værdier og organisering af miljø- og bæredygtighedsarbejdet. Som Marks & Spencers chef for responsible sourcing, Louise Nicholls, citeres for i den nye bog: For os er lean en motor for forbedringer inden for miljø og etik. Virksomheder, der vil hente samme gevinster som Toyota, Tesco, Marks & Spencer m.fl., kan dermed ikke blot nøjes med at lade specialister og udvalgte afdelinger dykke ned i lean-værktøjskassen. De bliver nødt til at gøre lean and green til et fælles tankesæt og en driver for succes i hele virksomheden. Som Peter Hines konstaterer: Uden forankring i forretningsstrategien og engagement fra medarbejderne er leaning og greening af processerne næppe særligt bæredygtigt. Både som forsker og konsulent for globale virksomheder har Peter Hines erfaret, at det er ret enkelt at bruge lean til at nedbringe en virksomheds miljøaftryk. Den største udfordring er at gøre effekten vedvarende. Det kræver, at ikke mindst topledelsen forstår behovet for, at lean og miljø tænkes sammen fra bund til top i hele organisationen. SKAB LÆRENDE, GRØN ORGANISATION Lean er imidlertid et oplagt værktøj til at skabe engagement omkring miljø, påpeger bogens forfattere, der ud over Peter Hines tæller Keivan Zokaei, konsulent i SA Partners, Andy Wood, topchef for bryggeriet Adnams PlC, og Hunter Lovins, præsident for Natural Capitalism Solutions. Lean handler i bund og grund om at skabe en lærende organisation, som systematisk eliminerer alle former for begrænsninger for organisationens økonomiske mål, skriver de i bogen. Og i den sammenhæng indebærer miljø- og ressourcespild betydelige begrænsninger. Forfatterne giver 10 gode råd til, hvordan virksomheder kan forene arbejdet med lean og miljø. Det første og vigtigste er, at lean and green ikke må reduceres til en ren værktøjsdisciplin, men kræver konstant fokus på den bagvedliggende filosofi: At alle skal bidrage til, at virksomheden drives så effektivt, økonomisk og miljørigtigt som muligt. Se figur 2. SÅDAN BLIVER DIN VIRKSOMHED STRØMLINET OG GRØN 10 gode råd til at forankre lean & green i din organisation Betragt lean & green som en succesfilosofi frem for et sæt af værktøjer og teknikker. Anvend lean & green i hele organisationen - ikke bare de dele, som lærebøgerne taler om. Fokuser på at optimere hele processer frem for individuelle afdelinger. Alt, hvad du gør, skal handle om at skabe værdi for dine kunder, din organisation, dine medarbejdere og det omgivende samfund. Stil dig ikke tilfreds med at kopiere andre. Overvej din egen tilgang ud fra, hvad du gerne vil opnå. Gør det klart for alle, hvad du prøver at opnå - og hvorfor. Afstem din kommunikation og dine vigtigste præstationsmål, så de understøtter en lean & green-organisation. Afsæt tilstrækkeligt med ressourcer i form af folk og uddannelse i hele organisationen - ikke bare dine forbedringsagenter. Ledere kan ikke nøjes med at tale om lean & green - de må demonstrere i deres handlinger, at de mener det alvorligt. Sørg for, at systemer for økonomi, belønninger og anerkendelse opmuntrer til lean & greenaktivitet og motiverer dine folk. MM FIGUR 2 Lean & green handler i bund og grund om, at alle medarbejdere skal bidrage til at virksomheden drives så effektivt, økonomisk og miljørigtigt som muligt. Kilde Creating a Lean and Green Business System, CRC Press juni MM juni 2013\n13 BLIV EN AF FRONTLØBERNE I MANDAG MORGENS LEAN & GREEN-NETVÆRK Mandag Morgen og den britiske konsulentvirksomhed SA Partners etablerer nu et Lean & Green-netværk for danske virksomheder og organisationer. Netværket vil gennem praktiske workshops og detaljeret coaching fra SA Partners eksperter udforske perspektiver og muligheder for anvendelse af lean and green i Danmark. Med udgangspunkt i modeller og værktøjer, som er beskrevet i SA Partners og den amerikanske greenbizz-guru Hunter Lovins nye bog, Creating a Lean & Green Business System, vejledes netværkets medlemmer i, hvordan de konkret kan indbygge den nye kultur i deres forretningsmodel. Netværket er det første af sin slags i Danmark. Du og din virksomhed har dermed mulighed for at være blandt frontløberne inden for et tankesæt, der vurderes at blive et af de vigtigste omdrejningspunkter i fremtidens globale konkurrence. Interesserede kan finde mere information om netværket og tilmelde sig på Lean-Green. Skal synergieffekten mellem lean og green udnyttes fuldt ud, kræver det, at miljøviden og -bevidsthed bredes ud til de yderste led i organisationen og det er en opgave for miljøorganisationen. Som Keivan Zokaei påpeger: Det handler ikke om, at lean-eksperter skal lære grønne eksperter, hvad de skal gøre. Det handler om, at lean og green-miljøerne skal samarbejde om, hvordan grønne gevinster implementeres og bevares. Budskabet er, at de organisationer, der formår at få alle medarbejdere til at bidrage til løbende at nedbringe miljøomkostninger og skabe nye grønne værdier, har etableret en effektiv motor for bæredygtig vækst. Bjarke Wiegand 13 MM juni 2013\n14 NYE RISICI Danskernes manglende udlængsel koster international indflydelse Antallet af danske ansatte i EU-systemet stagnerer, og Udenrigsministeriet frygter, at det koster Danmark indflydelse. Men de danske ministerier er selv med til at hæmme lysten til at gøre international karriere, siger en dansk EU-embedsmand. Sidste år bestod ingen danskere den frygtede concour optagelsesprøven til EU s embedsmandslinje. Globaliseringen giver internationale organisationer en stigende betydning, og danske medarbejdere i EU, FN og andre organisationer kan sikre lydhørhed for danske synspunkter. Men danske medarbejdere er underrepræsenteret i europæiske organisationer, og det koster Danmark indflydelse på den internationale scene. Europaminister Nicolai Wammen (S) har nedsat en taskforce, der skal se på, hvordan man kan øge andelen af danskere i EU-systemet ikke mindst i lyset af sidste års optagelsesprøve til EU s embedsmandslinje, som ikke en eneste dansker bestod. Se figur 1 på næste side. Men på fire måneder har taskforcen blot afholdt to møder, og den er først klar med anbefalinger ved slutningen af året. Samtidig peger kritikere nu på, at problemet ikke begrænser sig til EU s centrale embedsapparat, men genfindes på tværs af en række internationale organisationer herunder EU s mange agenturer, der ligger spredt ud over hele unionen. Og i nogle tilfælde modarbejder de danske ministerier ambitionen om at øge repræsentationen, lyder det fra flere danskere i EU-systemet, som Mandag Morgen har talt med. De venter spændt på anbefalingerne fra Wammens taskforce, men peger på en række konkrete barrierer, som man godt kan begynde at nedbryde med det samme. MINISTERIER SKAL SELV BLIVE BEDRE Ét gennemgående opråb lyder, at der skal større politisk pres på den danske centraladministration om at tage internationaliseringen alvorligt også i deres egen personalepolitik. Det skal være karrierefremmende at have international arbejdserfaring. Det er ikke altid tilfældet i dag, viser en undersøgelse foretaget blandt Djøfs medlemmer. 31 pct. af de erfarne djøf ere vurderer, at et internationalt jobforløb har givet tilbageskridt i karrieren ved hjemkomst. 14 MM juni 2013\n15 SKRUMPENDE INDGANG FOR DANSKE EU-EMBEDSMÆND Få danskere består den såkaldte concour, der er hovedvejen til en karriere som embedsmand i EU s institutioner danske ansøgere. 7 gik videre fra første runde. 2 bestod anden runde danske ansøgere. 6 gik videre fra første runde. 2 bestod anden runde danske ansøgere. 2 gik videre fra første runde. 0 bestod anden runde. MM FIGUR 1 Anledningen til Wammens taskforce var de stadigt dårligere resultater for danske kandidater til EU s prøve for embedsmænd. Kilde Udenrigsministeriet. Det er derfor også et område, som europaministeren har øje på med sin taskforce. Jeg tror bestemt, at vi bredt i ministerierne skal være bedre til at sikre vilkårene for danske udsendte. Vi skal styrke mulighederne for, at det er en gevinst at have været ude og gøre sig internationale erfaringer, og ikke en barriere i forhold til ens karriere, siger Nicolai Wammen til Mandag Morgen. Men i enkelte tilfælde har ministerierne faktisk modarbejdet intentionerne om at sikre bredere dansk repræsentation. Jesper Schou Hansen har siden sommeren 2010 været eneste danske embedsmand i EU s institut for ligestilling i Vilnius, hvor han har haft en attraktiv seniorstilling i kommunikationsafdelingen. Men han har besluttet at vende hjem til Danmark hurtigst muligt uden planer om at rejse ud igen. Årsagen er, at Udenrigsministeriet har hjemkaldt hans hustru, som ellers var udsendt til den danske repræsentation i Vilnius. Det var anledningen til, at Jesper i 2010 opsagde sit private job i København og fik arbejde i EU-agenturet i Litauen. Men da Udenrigsministeriet af sparehensyn sidste år valgte at tilbagekalde de ansatte i repræsentationen i Vilnius to år før tid, skete det uden hensyntagen til de ansattes familier, eller til om deres partnere var ansat i internationale organisationer. Jeg synes, at det er en rigtig god politik, at man vil have danskere i internationale stillinger. Men så er man også nødt til at følge op på det og sørge for, at man som minimum lader være med at modarbejde det, siger Jesper Schou Hansen. Han fortæller, at han blev mødt med et nå, da han påpegede det uhensigtsmæssige i, at hjemkaldelsen også ville betyde tab af dansk tilstedeværelse i en international organisation. Den oplevelse har formentlig sat en stopper for Jesper Schou Hansens internationale karriere. Det dæmper lysten til at rejse ud. Det er jo nok ikke lige det, vi fremover vil takke ja til, når ministeriet håndterer situationen på den måde. Man skal tænke på, at det også er mennesker med familier, man har med at gøre, siger han. Han er generelt positiv over for Nicolai Wammens forsøg på at skabe opmærksomhed om problemet. Men han savner større gennem- 15 MM juni 2013\n16 slagskraft i resten af det politiske system og i embedsværket. Hvis ikke europaministeren eksempelvis får overtalt udenrigsminister Villy Søvndal og de andre ministerier til at bakke op om en fælles koordineret indsats, kommer der ikke til at ske noget gennembrud, vurderer Jesper Schou Hansen. WAMMEN SATSER PÅ BRED POLITISK OPBAKNING Europaminister Nicolai Wammen er enig i, at han ikke kan stille meget op med de store udfordringer alene. Men det bliver heller ikke tilfældet, siger han. Der er ingen tvivl om, at det ikke er nok, at kun en europaminister er optaget af sagen, hvis der ikke i de andre ministerier er en åbenhed og velvilje. Men det oplever jeg også, at der er, siger han. Vi er allerede i gang med drøftelser sammen med en række andre danske ministerier og EU-Kommissionen, siger han. DANSKERE DRUKNER I EU S PERSONALE Ansatte i EU-Kommissionen fordelt på nationalitet, pct. AT MT SL SK PT RO PL LU LT LV CY SE FI NL HU HR UK IT Andre FR BE ES EL BG CZ DE IE DK EE BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SL SK FI SE UK HR Belgien Bulgarien Tjekkiet Danmark Tyskland Estland Irland Grækenland Spanien Frankrig Italien Cypern Letland Litauen Luxembourg Ungarn Malta Holland Østrig Polen Portugal Rumænien Slovenien Slovakiet Finland Sverige Storbritannien Kroatien Andre 17,6 2,2 1,6 1,3 6,8 0,7 1,5 3,6 7,0 9,9 11,1 0,4 0,8 1,1 0,5 2,2 0,5 2,1 1,5 4,5 2,6 3,6 0,8 1,2 1,8 1,8 3,8 0,3 7,1 MM FIGUR 2 Ud af de knap ansatte i EU-Kommissionen er blot 421 danskere. Det svarer til 1,3 pct., hvilket er mindre end Danmarks befolkningsandel på 1,6 pct. I EU's tre yngste lønklasser er danskerandelen nede på ca. 0,8 pct. Kilde EU-Kommissionen og Udenrigsministeriet. 16 MM juni 2013\n17 Han er heller ikke enig i, at arbejdet går for langsomt. Der har kun været to møder i taskforcen. Men derudover har jeg holdt en række møder, som også har haft til formål at styrke mulighederne for at sikre, at så mange danskere som muligt er ansat i EU, siger han. Han forklarer, at han sammen med universiteterne og uddannelsesminister Morten Østergaard eksempelvis er på vej med et fælles initiativ på området. UDENRIGSMINISTERIETS LANGVARIGE INDSATS I Udenrigsministeriet erkendte man allerede for mange år siden, at der var brug for en bedre koordineret indsats for at få flere danskere ind i internationale organisationer. I globaliseringsanalysen fra 2006 lød konklusionen, at globaliseringen giver de internationale organisationer en stigende betydning. Der er derfor god grund til at søge at fremme danske synspunkter og værdier, og sikre en regelmæssig udveksling af viden og oplysninger, gennem en målrettet placering af danskere i de organisationer, der har størst betydning for Danmark, lød ræsonnementet, som stadig er at finde på ministeriets hjemmeside. I fem år har Birgitte Møller været ansat til at koordinere arbejdet med at få flere danskere ind på internationale poster. Globaliseringen er kommet for at blive, så vi må opruste og forstærke vores repræsentation i de internationale organisationer. I Danmark har vi nogle værdier, som vi tror på, og som vi gerne vil have fremmet internationalt, siger Birgitte Møller. Hendes indsats er spredt på tre områder: For det første arbejder hun for at skabe mere opmærksomhed om de internationale karrieremuligheder, så danske kandidater i det hele taget søger dem. For det andet prøver hun at reklamere for særligt dygtige danske kandidater, når vigtige stillinger bliver ledige i internationale organisationer. Og for det tredje koordinerer hun udnyttelsen af den ressource, det er at have danskere placeret i organisationerne. Vi misbruger dem ikke. Men vi bruger information til at tage pulsen rundt omkring, eksempelvis hvis vi skal lancere et dansk initiativ, forklarer hun. Lige nu er hendes indsatsområde det samme som for Nicolai Wammens taskforce: EU. For mens danskere stadig er ret godt repræsenteret i f.eks. FN, ser det anderledes kritisk ud i EU s institutioner, hvor andelen af danskere nu er på vej ned under de magiske 1,6 pct., der er den andel, som vores størrelse berettiger til. Se figur 2 på forrige side. Hovedfokus er i øjeblikket EU. Vores sigte er, at vi bør have 1,6 pct. af stillingerne. Det ser ikke helt galt ud nu, men mange danske EU-embedsmænd er på vej på pension, og vækstlaget blandt yngre danskere er meget lille, siger hun. I de tre yngste lønklasser er vi kun halvt så godt repræsenteret, som vi burde være. Og eftersom EU næsten udelukkende ansætter fra bunden, så kan vi regne ud, at der i fremtiden også vil være lavere dansk repræsentation på chefniveau, siger hun. EU-ARBEJDE UDEN CONCOUR En dansker med international indflydelse er Morten Kjærum, som sidder i direktørstolen i EU s agentur for grundlæggende rettigheder i Wien. Han er den eneste dansker i det 100 mand store agentur, og han undrer sig over, at han ikke modtager særligt mange jobansøgninger med danske frimærker. Vi får meget, meget få ansøgninger fra danskere. Det gælder alt lige fra studenterjob til kandidat- og seniorjob, siger Morten Kjærum. I 2011 havde vi 11 stillinger opslået, men modtog kun 5 danske ansøgninger ud af et felt på ansøgere. I år har en enkelt opslået stilling indkasseret 634 ansøgninger, men ingen danske, siger han. EU-agenturerne er ellers et helt oplagt sted for danskere at søge, fordi man ikke skal gennem den frygtede concour, som er påkrævet ved de fleste ansættelser i både EU-Kommissionen og Europa-Parlamentet. De fleste af de 45 decentrale EU-agenturer og 17 MM juni 2013\n18 FÅ DANSKERE I AGENTURER Danske ansatte i EU s agenturer og institutter, antal og pct. Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (EUISS), Paris Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER), Ljubljana Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed, Paris Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA), Bilbao Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE), Vilnius Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA), Bruxelles Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA), Lissabon Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop), Athen Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), London Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), Helsinki Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger, Frankfurt am Main Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser (FRONTEX), Warszawa Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), Stockholm Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), Parma Den Europæiske Politienhed (EUROPOL), Haag Det Europæiske Miljøagentur, København Antal Pct. 0,0 0,0 1,0 1,5 2,0 0,5 0,8 1,6 1,9 0,5 3,4 1,3 1,4 1,6 1,2 23,6 MM FIGUR 3 Selv om man ikke skal bestå den frygtede concour for at få job i EU s 45 agenturer og institutter, er der stadig ikke mange danske ansatte. Kun miljøagenturet i København har en stor repræsentation af danskere. Kilde Mandag Morgens rundspørge hos agenturerne. -institutter, der ligger spredt rundt omkring i hele Europa, har deres egne procedurer. Alligevel er danskerne ofte heller ikke her særlig godt repræsenteret med undtagelse af EU s Miljøagentur, som ligger i København. Se figur 3. Agenturerne er derfor også et oplagt sted at sætte ind med nogle hurtige tiltag, såsom oplysningskampagner, der kan gøre danskere opmærksomme på mulighederne. Der mangler nemlig oplysning og vejledning om de mange karrieremuligheder i internationale organisationer, siger Morten Kjærum. Han peger på, at uvidenhed ganske enkelt er en af de største barrierer for danskeres internationale karriereforløb. I Danmark er man meget traditionel i sin jobsøgning og sin orientering. I andre lande er der en anden opmærksomhed, og man træner de studerende til at orientere sig mod internationale stillinger, siger han. Vores uddannelsesinstitutioner kan gøre meget mere, både gennem studievejledningen og ved op igennem studiet at gøre de internationale institutioner mere levende, f.eks. ved at arrangere besøg fra ansatte, siger han. FAMILIEBARRIEREN En anden barriere er familielivet. Det er faktisk hovedårsagen til, at mange højtuddannede vender hjem til Danmark efter internationalt arbejde, viser Djøfs internationale 18 MM juni 2013\n19 FAMILIEN TRÆKKER DJØF ERNE HJEM Årsagerne til, at djøf ere med internationalt arbejde vender hjem, pct. Sociale/familiemæssige grunde 58 Kontrakten udløb / tidsbegrænset ansættelse 53 Udsigt til flere faglige udfordringer i Danmark 27 Et job med mulighed for at anvende internationale kompetencer 14 Et job i Danmark med bedre løn end i udlandet MM FIGUR 4 Sociale eller familiemæssige grunde er den væsentligste grund til, at danskere vender hjem. Over halvdelen (58 pct.) af de hjemvendte djøf ere har denne grund som en af de tre vigtigste årsager. Det viser, at der skal tænkes mere i at pleje udstationeredes familieforhold, hvis man vil have danskere ud at arbejde i verden. Kilde Djøf s internationale undersøgelse undersøgelse. Se figur 4. Også Morten Kjærum mener, at familielivet er en af de væsentligste forhindringer for at lokke danskere til udlandet. Det er særlig svært, hvis begge parter i et forhold forsøger at gøre karriere samtidig. Den enes udlængsel kan være en hindring for den andens karriere. Der er mange dobbelte karriereforløb i Danmark. Det vil sige, at det er svært at rykke ud, fordi man er bundet til sin partner. Og selv om lønningerne er gode, kan en enkelt god hyre sjældent hamle op med to danske akademikerlønninger, siger Morten Kjærum. Ofte vil den anden part kun tage med til udlandet, hvis vedkommende selv kan finde et meningsfuldt internationalt arbejde. Det var netop, hvad der lykkedes for Jesper Schou Hansen og hans hustru i 2010, da de begge fik job i Vilnius. Men da det blev forpurret af pludselige nedskæringer i ministeriet, blev de slået tilbage til start. Den slags oplevelser medvirker til at afholde folk fra at søge internationale job, påpeger Jesper Schou Hansen. Han er nu i gang med at søge arbejde i København. Andreas Baumann 19 MM juni 2013\n20 NYE MULIGHEDER Obama støtter Merkels plan for det nye Europa Sidste uges G8-topmøde i Nordirland førte til to vigtige transatlantiske aftaler om skat og frihandel. Barack Obamas efterfølgende besøg i Berlin viste, at USA nu ser Tyskland og ikke Storbritannien som sin vigtigste europæiske partner på det økonomiske område Denne uges EU-topmøde vil føje nye brikker i spillet om den europæiske bankunion. Barack Obamas lille europaturne i sidste uge vidner om historisk gode relationer mellem Europa og USA. G8-topmødet i Nordirland og statsbesøget i Berlin var begge varsler om, at den amerikanske præsident er klar til både at styrke samarbejdet over Atlanten på det politisk-økonomiske område og til at støtte den dybtgående yderligere integration af det europæiske samarbejde, som Tysklands konservative kansler, Angela Merkel, lægger op til. Disse planer ventes at komme et lille nøk videre ved næste uges EU-topmøde i Bruxelles. Amerika og Europa har før udrettet ekstraordinære ting sammen. Og jeg tror på, at vi kan skabe en økonomisk alliance, der er lige så stærk som vores diplomatiske og sikkerhedspolitiske alliancer, sagde Obama ved pressemødet i nordirske Lough Erne efter G8-topmødet. G8-topmødet førte til to konkrete og opsigtsvækkende politiske resultater: Frihandel. Aftalen mellem USA og EU om i begyndelsen af juli at indlede forhandlinger i Washington om det, der kan blive en historisk frihandelsaftale mellem de to nært forbundne kontinenter. Skatteunddragelse. En aftale mellem G8-landene og vigtigst af alt: mellem USA, Storbritannien og EU om at gennemtvinge informationspligt for myndighederne i amerikanske, europæiske og caribiske skattely, således at skattemyndigheder på begge sider af Atlanten kan opkræve skatter hos multinationale selskaber, som i dag profiterer kraftigt af bankhemmelighed og anden diskretion i skattelyene. Som det traditionelt sker i forbindelse med den slags politiske topmøder, kan medierne straks mønstre analytikere og interessenter, som af den ene eller den anden grund mener, at der er svagheder i de indgåede aftaler. Således blev der i forbindelse med den transatlantiske frihandelsaftale peget på, at Frankrig havde stillet sig på bagbenene for at forsvare Europas audiovisuelle industrier. Franskmæn- 20 MM juni 2013


Bedste Pearsæber og Brusegeler - vores top 12 | DK.Hair-Action.COM\nPærer er den ældste sæbe brand i verden og producerede sin første sæbe i 1789 i England. Virksomheden bredte det rødder til andre lande, og er nu fremstillet under Unilever Private Limited i Indien. Mærket har nu udvidet til at producere ansigt vask, shower gel og endda håndvask. Den berømte glycerin sæbe er nu tilgængelig i forskellige varianter, men det gennemsigtige formel er blevet holdt intakt.\n12 Bedste Pærer Sæbe og andre produkter:\n1. Pærer Germ Shield med mynte Uddrag Sæbe:\nDette pærer sæbe infunderes med godhed mynte-ekstrakter som med sine anti-bakterielle egenskaber beskytter kroppen mod bakterier og bakterier. Sæben har en frisk, minty duft, som gør det badeoplevelse forfriskende. Det giver en kølende fornemmelse på huden og giver en forfriskende fornemmelse for hele dagen. Også, det danner et beskyttende lag mod skadelige urenheder og skjolde dig fra helbredsproblemer ved at holde sundhed intakt.\n2. Pærer Ren og Gentle Bar:\nPærer Ren og Gentle er den ældste af alle Pærer sæber. Sæben er beriget med glycerin og naturlige olier, som effektivt fugter huden og holder huden glat og smidig. Sæben er meget skånsom mod huden og ikke bryde ud eller udtørre huden. Den har en mild duft og lathers godt at gøre huden ren og blød.\n3. Pærer Pure & Gentle Hand Wash:\nRen og Gentle håndvask er specielt designet til følsom og sart hud. Den håndvask grundigt renser hænderne og efterlader det mildt duftende. Den håndvask er ikke comedogen, så det ikke tilstoppe porerne, mens dens hud conditioning agenter forlader hånd silkeglat.\n4. Pærer - Pure & Gentle Cleansing Face Wash:\nPærer Ren og Gentle ansigt vask er en af de ældste ansigt vask på markedet. Ansigtet vask har klar orange gel, som lathers rigtig godt. Det ansigt vask er meget mild, og kan også bruges på følsom hud. Det gør ansigtet pibende ren og giver en blød glød til huden. Dette ansigt vask ikke udtørre huden og holder den fugtes i mange timer.\n5. Pærer Olie Clear Sæbe:\nPærer olie klar sæbe er en forfriskende og blid sæbe specielt designet til at holde fedtet væk. Sæben indeholder citron blomsterekstrakter som er kendt for sine adstringerende og olie kontrollerende egenskaber. Det renser snavs, snavs og olie og holder huden godt hydreret og smukt ren og frisk. Sæben lathers mildt og har en beroligende duft, der dvæler i et stykke tid efter vask. Regelmæssig anvendelse forbedrer også teksturen af huden og gør det sundt og glødende.\n6. Pærer Olie Clear Hand Wash:\nPærer Oil Clear håndvask er specielt formuleret til at tager sig af hænder, som udskiller for meget olie. Den håndvask er meget mild og har en forfriskende duft. Det betyder ikke tørre ud i hånden som almindelige sæber og gør den blød og glat. Håndvaskemidlet indeholder ingen syntetiske rensemidler og afbalancerer pH-værdien af hænderne.\nDette er den eneste shower gel fra dette mærke. Denne shower gel er formuleret til følsom hud, da det er meget milde. Shower gel har en mild duft, som dvæler et stykke tid efter vask. Det renser kroppen grundigt og gør det glat at røre ved. Den shower gel fugter huden godt og udtørrer ikke huden.\n8. Pærer Frisk og Gentle Cleansing Face vask:\nPærer skånsom rengøring ansigt vask er en klar blå tonet gel med mikroperler. Perlerne exfoliere huden og rense porerne. De ansigt vask lathers virkelig godt så bare en lille mængde er nødvendig for at rense huden. Det ansigt vask fjerner effektivt ethvert spor af snavs, olie og snavs til at afsløre en vidunderligt ren og klar ansigt. Det ansigt vask ikke engang udtørre huden, hvis det anvendes i moderate mængder.\n9. Pærer Frisk Fornyelse Face Wash:\n10. Pærer Frisk Fornyelse Ultra Mild Face Wash:\nDette ansigt vask er ideel til normale flået mennesker. Ansigtet vask indeholder blide eksfolierende perler og krystaller, som renser og vasker de kedelige hudceller til opnåelse af en frisk og fornyet hud. Det reducerer breakout og forhindrer bumser opstår igen. Produktet lathers godt og gør huden glat og knirkende ren.\n11. Pærer Olie Clear Glow Ultra Mild Face Wash:\nPærer olie klar glød ansigt vask fjerner overskydende olie og gør huden upåvirket og fantastisk glødende. Den ansigt vask har en mild frisk duft som dvæler selv efter vask ansigtet. Det rydder de tilstoppede porer og holder huden frisk i lang tid. Det ansigt vask renser effektivt overfladisk olie og udtørrer ikke huden.\n12. Pærer Olie Clear Cleansing Face Wash:\nHåber du kunne lide artiklen om de forskellige varianter af pærer sæbe Indien. Må dele din feedback med os.


Erotic 4 real - sexspil for voksne ⋆ Sexblog & sexnoveller\nErotic 4 real – sexspil for voksne – Dette indlæg indeholder reklamelinks:\nSelvfølgelig handler det i korte træk om, hvor godt kender du din partners lyster, moral og følelser. Det vil føre jer sammen på et helt andet plan og give inspiration til hverdagens sexliv. Det er naturligvis op til dig og din partner, hvad spillet skal give, da det er et værktøj eller en ledetråd, men det kan være en god start til at krydre samlivet og måske få nedbrudt nogle hæmninger som ellers bremser kreativiteten og fantasien.\nSpillet kan bestemt også være grænseoverskridende\nDer selvfølgelig også er fysiske opgaver. Så har du et lidt anstrengt forhold til fx. oralsex, så kan du komme på en lille prøve. Nogle af kortene passer måske ikke lige på jer, men så må i improvisere. I vil uden tvivl være tættere på hinanden og vide lidt mere om hinanden, når I har spillet Erotic 4 Real brætspillet, sexspil for voksne. Det handler ikke om at vinde eller tabe, men om at være oprigtig over for hinanden.\nSpillepladen mål 50×50 cm der er flot udsmykket med seksuelle romerske tegninger, felter med romertal og aftegninger hvor de øvrige kort skal ligge.\nSpillebrikker Selvfølgelig kun to stk. men flotte guldmetal samt en terning med øjne fra 1-6\nLÆS OGSÅ: Tænd din kvinde\nMen inden spillet kan gå i gang…\nLyst – Moral & Følelser kortene skal læses af den der har trukket det. Det skal læses højt, MEN kun oplæseren må svare. Bid det i dig, hvis du har lyst til at komme med et udbrud eller svar, spillet går ud på, at I skal gætte hvad hinanden føler, lyster og har af moral. Selvom Hr. Lummer og jeg har kendt hinanden i 20 år, var der altså kort vi svarede forkert på, så vi blev overraskede. Det er partneren der vurderer besvarelsens rigtighed, hvorfor gensidig oprigtighed naturligvis er altafgørende for spillets succes og udfald.\nVi kom også ud for, at ingen af os vidste det, så sprang vi bare kortet over og trak et nyt. Hr. Lummer kom først i mål, så jeg skylder! Vi nåede at blive tilpas lystne, og da vi heldigvis var helt for os selv på hotel, fik den selvfølgelig en god tur i den store dejlige bløde hotelseng! Du og din partner kan spillet Erotic4Real flere gange, med forskellige udslag, da kortene ligger i rækkefølge. Det kommer kun an på hvad du slår med terningen!\nHr. & Fru. Lummer, Detlumrehjørne.dk


Overproduktion i sommersolen.\nOverproduktion i sommersolen.\tInvestering i alt for store fjernvarmesolfangere og mindre lager kapacitet har givet røde øre på en række fjernvarmeværker. For pludselig har man for meget varme i højsommeren.\nHvad gør man , hvis solfangeranlægget er dimentioneret til max ydelse i forårs og efterårs perioden ? Og anlægget nærmer sig kogegrænsen. Det var situationen i den bagende sol i Juli.\nDer er ikke andet for at finde alternative forbrugsmuligheder , når forbrugerne nu ikke er hjemme og bruger fjernvarmen. For ret mange dage med sol fra en skyfri himmel skal man ikke bruge for at have kalorier nok til det varme vand .\nAlternativet blev , at man brugte de samme solfangere som køleelementer. Idet en solfanger virker lige så godt som radiator , hvis vandet cirkuleres når det er koldt. Og det er netop koldt om natten.\nSå den manglende lager kapacitet blev flere steder afløst af cirkulation af varme udi natten.\nMan måtte smide så meget overskudsvarme ud, at der var plads til endnu en dags sol fra en sky fri himmel. Så fra at være et alternativt energianlæg om dagen er man nu i den modsatte situation , når der er for meget.\nHeldigvis koster overskudsproduktionen ikke dieselolie eller naturgas , så den eneste "forurening" bliver til varme nætter ved panelerne. Næste år kan der måske blive penge til at udvide lager kapaciteten , så problemet bliver mindre. For det hører trods alt til sjældenthederne , at solen skinner dag ud og dag ind i netop juli.\nI alle tilfælde blev det en interessant hændelse i år.


Boliggalleri: 90'er-hjem i hjertet af Nyhavn | Mad og Bolig\nJosefine Laigaards lejlighed i Nyhavn er et gensyn med 90’ernes tendenser såsom dyreprint og krom. Gå på udforskning i det spændende hjem.\nTorsdag, 18. januar 2018 - 13:40 - af Mikkel Dahlstrøm og Julie Wittrup/Another Studio / Foto: Benjamin Lee Rønning Lassen\nJosefine Laigaard og kæresten Niels Asschenfeldt bor i lejlighed i en bygning med en ganske særlig historie på Nyhavns brostensbelagte kaj.\nBygningen og gangsystemet i kælderen har under Anden Verdenskrig skjult efterlyste frihedskæmpere og jøder, og op gennem årene har det været både jazz-værtshus, diskotek med topløs go-go, og i 2010 fik det nederste af bygningen titlen som Danmarks første økologiske restaurant.\nBoligindretning: Inspiration fra 90'erne\nOven på al den historie bor parret nu og nyder både bygning og placering.\n− Selvom der er begrænsninger ved at bo her, bygningen er fredet, så er det det hele værd. Den lille krog i stuen, der er indrettet som kontor, bruger vi faktisk mest fredag aften med et glas gin og tonic i hånden og et vindue på klem. Jeg elsker at sidde og nyde udsigten ud over Nyhavn, lytte til glade menneskers summen, der bare nyder tilværelsen. Det er ret så skønt, siger Josefine Laigaard.\nLÆS OGSÅ: Emil Thorups internationale herskabshjem\nFra mørkt kontor med markiser\nDet lyse og farverige hjem har dog ikke altid set sådan ud. Da parret overtog lejligheden, var den mørk, og markiser skjulte lyset fra de store, originale vinduer.\n− Det havde været brugt som kontor. Derfor var der synlige elinstallationer overalt, gulvene var helt sorte, og så stod der en kæmpe kopimaskine i køkkenet. Alle paneler var desuden malet brune, og for at det ikke skulle være løgn, var der store markiser for vinduerne, der tog alt det smukke lys, fortæller Josefine Laigaard.\nMen det fik parret hurtigt lavet om på. Josefine Laigaard og Niels Asschenfeldt malede alt hvidt for at få lyset tilbage, og samtidig blev gulvene slebet fri for den sorte maling.\nKærlighed til lavalampen\nPå den grå Montana-reol i stuen står et levende bevis. Lavalampen stod på de fleste børneværelser tilbage i 90’erne, men har nu en særlig plads i parrets indretning og fungerer som et kunstværk snarere end lyskilde.\n– Jeg fik min første lavalampe, da jeg var seks år, og har elsket dem lige siden. Jeg er fascineret af dem på grund af farverne og den atmosfære, de skaber i et rum, og generelt bare designet på lampen, hvor stærke farver og krom går op i en højere enhed. Derudover er det som at se ind i et akvarie – beroligende og betagende, siger Josefine Laigaard om sin samlerpassion.\nLÆS OGSÅ: 20 smukke køkkener - du kan forelske dig i!\nHun sætter dog de kitschede 90’er-elementer sammen med designklassikere som Eames, Wegner og Arne Jacobsen og tilfører det hotte materiale velour, der går igen i puder i sofaen, det store mørkeblå gulvtæppe fra Hay samt den bløde sækkestol, som Josefine Laigaards mor har kreeret til hende.\nHer bor: Josefine Laigaard, management-konsulent og designer, og Niels Asschenfeldt, nordic sales manager for Tommy Hilfiger Tailored.\nBolig: Lejlighed på 88 m² i Nyhavn i København.\nStil: Stram, farverig 90’er-stil.\nNår du bor med hvide vægge, kan du sagtens lade møbler og materialer larme, som her med krom og zebraskind. Gulvvasen er et unika. Ved siden af står en lænestol i zebraskind, som Josefine Laigaards veninde har fundet privat.\nYndlingsfarve er lilla\nVælg din yndlingsfarve, og lad den være den røde tråd i boligen, som her med farven lilla. Vægge, paneler, døre og rosetter bliver dog holdt helt i hvidt, så det majestætiske i den fredede bygning får plads.\nGå efter kontraster\nVær modig, og kombinér kontrastfulde farver og materialer med skulpturelle former. Vindueskarmene er holdt enkle med få fund.\nMix forskellige stoledesign rundt om dit spisebord. Det giver en afslappet stemning af uhøjtidelighed.\nPå den grå skænk fra Montana står tre vaser fra WAUW design. På væggen hænger spejlkunst, som Josefine Laigaards mor har malet. Den stærke orange farve skaber spændende kontrast til pastelfarverne i de tre vaser.\nLavalampen har en særlig betydning for Josefine Laigaard, der samler på den skulpturelle lyskilde. Hendes store ønske er at finde en lampe på 1 meter.\nDet vilde mix\nHer er en stor zebrastol placeret ved siden af en rustik skammel, der oprindeligt stammer fra et stort gammelt træ i Josefine Laigaards barndomshjem. Arkitektlamperne er fundet hos en kræmmer.\nUdnyt den smalle væg, og indret et diskret kontorhjørne med et hyldemodul, en god lampe og en stol, der passer i højden. Skrivebordsmøblet her er fra Montana, barstolen er fra Mater, og værkerne på væggen er litografier af kunstneren Karin Oleson.\nWirecubes-reolen fra Verner Panton er kun indrettet med ganske få ting og fungerer som et tredimensionelt kunstværk. Den gråmelerede sofa er fra Bolia.\nVil du se flere smukke hjem? Så kom på besøg i fodboldspiller Thomas Delaney og hustruen Michelles imponerende hjem!\nBoligreportage boligindretning indretning indretning lejlighed


Skau & Co.: København – Aalborg – Aarhus\nBettina og jeg lagde tidligt ud i morges. Turen gik i første omgang mod Odden og færgen til Aarhus.\nDet lykkedes mig at møde nogen jeg kender på færgen, jeg møder ellers aldrig nogen – og havde det ikke været for modparten, der gjorde opmærksom på sig selv, var jeg da også gået lige forbi.\nVel fremme, og gennem både havn og by, der i øjeblikket er udsat for renoveringer, ombygninger og vejarbejde, nåede vi hurtigt motorvejen mod Aalborg,\nJeg har aldrig rigtig været i Aalborg, det har jeg sådan set stadig ikke. Men nu har jeg da siddet ved havnefronten foran Musikkens Hus der er et temmelig imponerende bygningsværk, og spist frokost, men udsigt over Limfjorden og med en liflig vind i ryggen.\nDen del af Aalborg jeg så, synes jeg er fin. Jeg gad godt se mere af Danmark, kende mit land bedre og opleve forskelligheden fra den ene ende til den anden.\nFra vandet satte vi kurs mod Gug og Garnudsalg. Det er længe siden vi planlagde turen, og jeg har gennem den tid listet op og sparet sammen til et større køb. Jeg fik det med hjem, der stod på listen og lidt til, for Anders har udfordret og siger jeg skal købe noget, jeg ikke umiddelbart har brug for. Mindst tre gange, siger han, for jeg skal være væk tre dage.\nHan siger det vel vidende, at jeg går i sort og ikke synes om at købe, hvis ikke der er et klart formål. Jeg gik fra butikken temmelig belæsset – og her hjalp det ikke at Sille havde sendt mig af sted med en temmelig tung liste.\nNå men nogen siger, at det under ingen omstændigheder ikke kan betale sig at køre så langt, uden at købe en hel masse. Jeg har købt en hel masse og nu er der garn til en trøje til Anders, en trøje til Daniel og en trøje til mig. Og så det der, der var pænt – og som jeg tror skal blive en hæklet kjole. Ja jeg har noget med kjoler for tiden. Og åbenbart gerne hæklede.\nI Garnudsalg stødte Helle og Lona til. De har ligesom os planlagt turen for længe siden. Stor var fornøjelsen, da det for måneder siden gik op for os at vi havde planlagt nogenlunde samme tur. Samme bestemmelsessteder, samme overnatning men ikke samme befordring. Helle og Lona hoppede på bussen tidligt i morges, og havde egentlig planer om toget videre til Aarhus.\nDet var der jo ikke nogen grund til, når vi kunne stoppe dem ind i Bettinas bil.\nI Aarhus fandt vi hotel og værelser, inden sulten blev for øredøvende. Vi var ikke længe om at finde os til rette, inden vi igen befandt os på gaden på vej mod mad og dejlige timer i skønt selskab.\nVi har spist og vi har drukket drinks. Vi har stadig ikke helt styr på hvordan morgendagen skal se ud, eller i hvilken retning vi skal gå, men vi har en aftale om fælles morgenmad og et besøg i alle butikkerne, der deltager i Garnstafet plus et par stykker mere.\nSå kan det vel ikke gå helt galt!\nGemt i bybilledet, Fryd, Glæde\nLydert 11. juni 2016 kl. 17.25\nDet ser ud til, I er ude på en rigtig skøn tur. Aalborg er bestemt et bekendtskab værd (jo jo, jeg er aalborgenser) men jeg er også ret vild med Aarhus\nPernille 11. juni 2016 kl. 23.54\nLydert, jeg er vild med Aarhus, men jeg ikke i tvivl om, at der er mange andre gode stedet i Danmark.\nVi har haft en dejlig dag :)\nLona 11. juni 2016 kl. 22.53\nDet var en skøn tur var det og dejligt at vi kunne få et lift fra Aalborg til Aarhus (;o)\nPernille 11. juni 2016 kl. 23.55\nLona, det var dejligt I ville med :)


Disney leder efter skuespillere til 'Pirates of the Caribbean 5' - Disney Online\nIfølge Deadline er seks unge skuespillere i snak om at få rollen som en nye karakter ved navn Henry.\nDen første af de seks skuespillere er Ansel Elgort, som er bedst kendt i rollen som Augustus Waters i The Fault in Our Stars, hvor han spillede overfor Shailene Woodley.\nDen anden kandidat til at spille Henry er Taron Egerton, der til næste år kan ses i filmen Kingsman: The Secret Service, hvor han blandt andet spiller overfor Colin Firth, Samuel L. Jackson, Mark Strong og Michael Caine.\nDe sidste fire skuespillere, der er i tale om at spille Henry er: George MacKay (Pride), Brenton Thwaites (Prins Phillip i Maleficent), Sam Keeley (In The Heart Of The Sea), og Mitchell Hope (der snart kan ses i Disney-filmen Descendants, som vil blive vist på Disney Channel).\nØverste række: McKay og Thwaites. Nederste række: Keely og Hope.\nSamtidig har Keira Knightley også udtalt, at hun ikke har planer om at genoptage sin rolle som Elizabeth Swann.\n"Nej, det tror jeg ikke", sagde Knightley til Digital Spy, da hun blev sprugt om hun villle vende tilbage til franchisen. "Det var et fantastisk øjeblik i mit liv, men det varede fem år. Det var utorligt, men jeg kan ikke rigtig forestille mig at vende tilbage til det."\nPirates of the Carribean: Dead Men Tell No, der bliver instureret af de to nordmænd Joachim Rønning og Espen Sandberg, er sat til at få premiere den 7. juli 2017.\nKilde: digitalspy.co.uk, cinemablend.com\nkeiraknightley kommendefilm pirates5 piratesofthecaribbean skuespillere