Læsø Kommunes beredskab\nBeredskabets primære opgave er at forebygge, begrænse og afhjælpe skader på personer, ejendom og miljø ved ulykker og katastrofer, herunder krigshandlinger eller overhængende fare herfor.\nKommunen (beredskabskommissionen) er myndighed og har ansvaret for blandt andet brandslukningen i kommunen. Selve brandslukningsopgaven er udliciteret til Falck.\nI nedenstående kan du finde forskellige oplysninger om beredskabet på Læsø.\nEkstremt vejrlig, influenzaepidemier, svigtende elforsyning, uroligheder, terror, store ulykker, flystyrt eller voldsomme trafikuheld på vejnettet er hændelser, som kan ske i enhver kommune. Sådanne hændelser vil sætte muligheden for at servicere borgerne under voldsomt pres. Det gælder også for Læsø kommune.\nDerfor er det vigtigt, at vi har et robust og fleksibelt beredskab, som i uheldssituationer - i samspil med politi, redningsberedskab, regionens sundhedsberedskab og samfundets øvrige beredskaber - kan afbøde konsekvenserne for kommunens borgere og ansatte.\nDenne beredskabsplan lægger retningslinjerne for kommunens interne håndtering af kritiske situationer og eksterne samspil med samfundets øvrige beredskaber.\nPlanen er resultatet af institutionernes og afdelingernes beredskabsarbejde. Kommunens medarbejdere har gennemtænkt krise- og uheldssituationer, udarbejdet handlingsplaner og samlet det til en helhed og kommunens medarbejdere er alle en del af denne helhed. I en beredskabssituation kan alle blive pålagt opgaver, der adskiller sig fra det, vi beskæftiger os med til hverdag.\nBeredskabsplanen skal sikre, at kommunen er i stand til at løse:\nEkstraordinære opgaver, som kommunen kan blive ansvarlig for i en beredskabssituation, og som ligger udenfor kommunens almindelige virksomhed.\n1.2 Beredskabsplanens opbygning\nLæsø kommunes beredskab beskrives i denne plan med tilhørende bilag.\nKommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse\nDe operationelle dele af planen, der er konkrete anvisninger for de tiltag, der umiddelbart kan sættes i værk i en kritisk situation, er indeholdt i bilagene i planens del 2.\nPlanlægningsgrundlaget er indeholdt i bilagene i planens del 3.\nAlarmeringslister udgør planens del 4, der foreligger i et selvstændigt bilag.\nKommunens afdelinger ajourfører løbende planens del 2, 3 og 4, så de til stadighed:\nIndeholder anvisninger for håndtering af repræsentative hændelser, der kan tænkes at ramme kommunen og borgerne\n1.3 Planens omfang\nDet kommunale beredskab består af:\nLæsø kommunes andel af sundhedsberedskabet, der omhandler sundhedsvæsenets evne til at udvide og omstille sin behandlings- og plejekapacitet ved større ulykker og hændelser, herunder krig. Det samlede sundhedsberedskab omfatter den primære sundhedstjeneste i kommuner og regioner, sygehusberedskabet og lægemiddelberedskabet.\nDet kommunale redningsberedskab, der har ansvaret for indsatsen ved de ulykker, som finder sted inden for kommunens grænser, eksempelvis brande, sammenstyrtningsulykker, flyulykker, akutte uheld med farlige stoffer eller forurening på landjorden, i søer og vandløb. Det kommunale redningsberedskab er dimensioneret ud fra lokale risici i ”Plan for risikobaseret dimensionering af redningsberedskabet i Læsø kommune”, der er vedtaget af Kommunalbestyrelsen.\n1.4 Sammenhæng mellem Læsø kommunes beredskab og andre beredskaber\nDen nationale beredskabsplan\nVed meget store hændelser aktiverer regeringen den overordnede danske beredskabsplan\nDen nationale krisestyringsstab.\nberedskaber og politiets\nVed hændelser, der berører\nforsynings- eller sygehussektoren,\naktiveres disses beredskaber. Ved større regionale hændelser, eller større hændelser i kommunen, kan politiet aktivere sit beredskab.\nDen lokale beredskabsstab.\nKommandostade ved indsatsleder\npoliti (KST) eller kommandostation ved politidirektøren (KSN).\nLæsø kommunes beredskabsplan, herunder sundhedsberedskabsplanen\nIværksættes af kommunens\nkrisestyringsstab ved større hændelser, der berører Læsø kommune.\nDelplaner for de enkelte institutioner og afdelinger i Læsø kommune.\nIværksættes ved mindre lokale hændelser af institutionen, afdelingen eller den ansvarlige forvaltningschef.\nInstitutions- eller afdelingsledelse og den ansvarlige forvaltningschef\nPolitiet har den overordnede koordinerende ledelse i beredskabssituationer. Det gælder både for ulykker hvor der er et konkret skadested, som f.eks. ved en flyulykke, og for andre hændelser, som f.eks. smitsomme epidemier, hvor det ikke på samme måde er et geografisk afgrænset skadested.\nVed store ulykker, hvor politi, redningsberedskab og læger er indsat, har parterne aftalt indsatstaktiske retningslinjer. Det sikrer styring og koordinering af den direkte reddende og afhjælpende indsats indenfor indsatsområdet. Kommandostade ved indsatsleder politi (KST) eller kommandostation ved politidirektøren (KSN) tager kontakt til kommunens krisestyringsstab, når der er behov for aktivering af kommunens beredskabsplan, f.eks. til at tage hånd om evakuerede.\nFigur 1. Illustration fra indsatstaktiske retningslinjer. Eksempel fra et større skadested, f.eks. en fly- eller busulykke hvor der både er kvæstede og nødstedte passagerer. Indkvartering af nødstedte er en del af kommunens beredskabsplan.\nI andre krisesituationer, f.eks. i tilfælde af kritiske influenzaepidemier, andre farlige smitsomme sygdomme eller ved ekstraordinær udskrivning af patienter fra sygehusene til videre pleje i kommunerne, er det sundhedsstyrelsen, embedslægen og Region Nordjylland, der har den faglige ledelse. I de tilfælde vil det være Region Nordjyllands akutmedicinske koordinationscenter (AMK), der står for den praktiske koordinering af indsatsen, herunder kontakten til kommunen og anmodninger om at iværksætte kommunens beredskabsplan.\n1.5 Ledelsens og personalets ansvar og forpligtigelser\nDe enkelte afdelingers ledelse og personale skal kende beredskabsplanens opbygning og indhold således, at de kan yde en maksimal og velorganiseret indsats i en beredskabssituation.\nI en beredskabssituation skal kommunens organisation omstilles til at løse de vigtigste normale opgaver samt de ekstraordinære behov, der måtte opstå. Denne omstilling af den kommunale organisation kan indebære, at de normale arbejdsområder ændres i et vist omfang, og at opgavernes løsning må finde sted under ændrede vilkår.\nOffentligt ansatte skal, jf. Beredskabsloven § 57, udføre de opgaver inden for redningsberedskabet og den civile sektors beredskab, der pålægges dem. Det betyder bl.a., at sædvanlige faggrænser og kompetencer ikke nødvendigvis vil være gældende i en beredskabssituation.\n1.6 Ledelsen og samarbejde i en beredskabssituation\nVed mindre lokale hændelser\nMange hændelser er små og lokale. De har en karakter, så de blot kan betragtes og behandles som større driftsforstyrrelser. Disse hændelser, som må forventes at forekomme fra tid til anden, ledes og behandles alene af den pågældende institution eller afdeling. Dette er også tilfældet, selv om man må trække på ressourcer fra andre afdelinger, som har ekspertise, mandskab eller materiel. De enkelte institutioners delplaner og afdelingens ledelse, evt. under ledelse af den ansvarlige forvaltningschef, håndterer sådanne hændelser.\nVed større lokale hændelser\nEn større lokal hændelse er karakteriseret ved en eller flere af følgende egenskaber:\nVedrører kun Læsø kommune.\nOmfatter mange af kommunens borgere.\nBegrænser kommunens evne til at servicere borgerne i normalt omfang over en længere periode.\nDet er åbenlyst, at afhjælpningen overstiger, hvad en enkelt afdeling umiddelbart har ressourcer til, eller er af en sådan karakter, at kommunens ledelse skal involveres.\nKræver internt kommunalt samarbejde i videregående omfang.\nKræver kontakt til andre sektorer, tværkommunale institutioner eller statslige myndigheder.\nPolitiets koordinerende ledelse er ikke involveret, eller har overladt ledelsen til kommunen.\nAkut Medicinsk Koordinationscenter er ikke involveret.\nDer er et informationsbehov overfor offentligheden.\nNår en sådan hændelse foreligger, har kommunens krisestyringsstab den overordnede ledelse. Den styrer samarbejdet internt mellem afdelingerne og til de eksterne institutioner og samarbejdspartnere. Indtil krisestyringsstaben er etableret må den, der har indkaldt, træffe de nødvendige og uopsættelige beslut-ninger.\nVed store og omfattende hændelser\nEn stor hændelse er karakteriseret ved, at den nationale, eller den lokale beredskabsstab træder i funktion. Når det sker, har Læsø kommunes krisestyringsstab den lokale ledelse og varetager alle kommunens kontakter til den overordnede ledelse.\nKrisestyringsstaben styrer samarbejdet internt mellem afdelingerne og til de eksterne institutioner og samarbejdspartnere.\nBeredskabschefen (der også er kommuneingeniør)\nVed kommunaldirektørens eller øvrige chefers forfald, indtræder eventuelt stedfortrædere efter behov.\nNår forvaltninger, den lokale beredskabsstab, Beredskabsstyrelsen, Akut Medicinsk Koordinationscenter eller andre, som ønsker krisestyringsstaben i funktion, henvender sig, kontaktes et eller flere medlemmer af krisestyringsstaben.\nNår krisestyringsstaben træder i funktion, meddeles det til alle afdelingers ledelse. Hver afdelingsleder, skal straks underrette afdelingens øvrige ledende medarbejdere.\nInternt i krisestyringsstaben og i forholdet til afdelingerne gælder det sædvanlige kommunale hierarki i alle situationer, hvor lovgivningen i øvrigt ikke tillægger nogen særlige beføjelser. Særlige beføjelser har f.eks. redningsberedskabets indsatsleder under indsatsen.\n1.8 Krisestyringsstabens udvidelse\nKrisestyringsstaben kan efter behov udvide sig med følgende personer:\nInformationsmedarbejder, som løbende placerer opdateret information til borgerne på kommunens hjemmeside. Informationsmedarbejderen holder også kontakt til pressen (radio og tv), når det gælder rent informative meddelelser til borgerne om praktiske forhold.\nDe involverede afdelingsledere og deres beredskabsmedarbejdere\nKontaktpersoner til andre myndigheder og til involverede sektorer. Ved store og omfattende hændelser vil der normalt være kontakt til politiet.\n1.9 Krisestyringsstabens placering\nKrisestyringsstaben nedsætter sig på kommunekontoret.\nAlternativt råder krisestyringsstaben over andre lokaler, der kan benyttes til formålet. Krisestyringsstaben bestemmer selv ud fra situationen, om den vil benytte kommunekontoret, det alternative krisestyringscenter eller samles på et andet sted.\nKrisestyringscenteret er forsynet med passende midler til intern og ekstern kommunikation i en nødsituation, herunder midler til brug, når normal offentlig strømforsyning eller teleforbindelse ikke virker.\n1.10 Krisestyringsstabens opgaver\nDet er krisestyringsstabens opgave:\nAt skabe overblik over situationen og formidle dette videre til de involverede afdelingers ledere.\nAt bevilge og fremskaffe de økonomiske, personalemæssige og materielle ressourcer, som er påkrævet. Dette kan ske på tværs af den sædvanlige afdelingsopdeling.\nAt der bliver givet en så fuldstændig og opdateret information til borgerne, som det er muligt og formålstjenligt.\nAt styre den samlede kommunale beredskabsindsats via de enkelte afdelinger.\nAt være kommunens kontaktled til det statslige beredskab, Akut Medicinsk Koordinationscenter eller andre sektorers beredskaber.\nAt udpege en ledelse for det vaccinationscenter i kommunen, som Region Nordjylland måtte etablere.\nAt bestemme, hvordan kontakten til pressen skal foregå.\nAt reagere på varslede hændelser og, efter situationen eventuelt, iværksætte tiltag. Varsling kan eksempelvis dreje sig om ekstremt vejrlig eller epidemier.\nOpgaverne løses ved, at man rådfører sig med de involverede afdelingers beredskabsansvarlige ledere bistået af deres beredskabsmedarbejder.\nTil brug for rådslagning og til udførelse af planerne medbringer hver afdeling de oplysninger, som kan være relevante for afdelingen i en beredskabssituation. Det kan eksempelvis være lister over plejekrævende borgere, der har behov for særlig hjælp i kritiske situationer, alarmeringslister, oversigt over ressourcer og materiel, ledningsdiagrammer for vand og afløb og lignende relevant materiale.\nBeredskabsmaterialet, hvis indhold fastlægges i de enkelte afdelinger, skal opdateres og kontrolleres, jf. beredskabsplanen del 2.\n1.11 Kommunikation når krisestyringsstaben er i funktion\nKommunekontoret/omstillingen er det centrale sted, hvor borgerne kan henvende sig personligt eller via telefon. Omstillingen kan kommunikere videre til krisestyringsstaben og til de enkelte forvaltninger. Når SINE (sikkerhedsnettet) er fuldt implementeret i regionen, er det hensigten at kunne servicere krisestyringsstaben, og andre centrale enheder i kommunen med passende midler til intern og ekstern kommunikation i en beredskabssituation, herunder også når normal offentlig strømforsyning eller teleforbindelse ikke virker.\nEfter behov kan kommunikation til kommunens borgere ske på følgende måder:\nLokal- og regionalradio og den lokale presse\nDirekte opsøgende kontakt til særligt udsatte\n1.12 Læsø kommunes sundhedsfaglige beredskabsledelse\nDen sundhedsfaglige beredskabsledelse består af:\nKommunaldirektøren, der er formand for sundhedsberedskabsledelsen\nDen administrative leder af døgnplejen\nDen faglige leder af syge- og hjemmeplejen\nKommunens krisestyringsstab supplerer sig med repræsentanter for kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse efter behov.\nKommunalbestyrelsen har det overordnede ansvar for kommunens beredskabsplan.\nForvaltningscheferne har det overordnede beredskabsansvar for deres fagområder.\nKrisestyringsstaben har den overordnede ledelse i en kritisk situation og ansvar for iværksættelse af bered-skabsplanen. Beredskabschefen fører tilsyn med, at beredskabsplanen til stadighed er komplet og ajourført. Forvaltningschefen for social- sundheds- og kulturområdet fører tilsyn med, at sundhedsdelen af beredskabsplanen til stadighed er komplet og ajourført.\nI afdelingerne er lederen beredskabsansvarlig. Til at assistere sig kan afdelingslederen udpege en eller flere beredskabsmedarbejdere. Afdelingslederen er ansvarlig for:\nAfdelingens beredskab ved mindre lokale hændelser, hvor kommunens beredskabsplan ikke sættes i værk, men situationen håndteres internt af afdelingen.\nAfdelingens andel af kommunens beredskabsplan over for større lokale hændelser eller store og omfattende hændelser, herunder at actioncard, beredskabsmateriale m.v. til stadighed er ajourført.\nOverfor de hændelser, der har en karakter, så de kan betragtes og behandles som større driftsforstyrrelser, er det de enkelte institutioners beredskabsplaner, der sættes i værk. Afdelingsledelsen i samarbejde med institutionen, håndterer situationen. De enkelte institutioner er ansvarlige for beredskabsplaner for disse situationer. I institutioner med mere end 50 personer eller med bevægelseshæmmede, børn m.v., skal der være en brand- og evakueringsplan.\n1.14 Aktivering af Læsø kommunes beredskabsplan\nBeredskabsplanen sættes i kraft på foranledning af et eller flere af krisestyringsstabens medlemmer og planen kan aktiveres hele døgnet. Se alarmeringsliste.\nDen interne alarmeringsprocedure følger kommunens normale ledelsesstruktur:\nMedarbejder-> Afdelingsleder-> Forvaltningschef-> Krisestyringsstaben\nHvis et led i alarmeringskæden ikke umiddelbart kan kontaktes, alarmeres næste led. Der er særlige procedurer for, hvordan visse eksterne samarbejdspartnere kan anmode om, at beredskabsplanen aktiveres. Det er:\nSituationer, hvor beredskabsplanen kan aktiveres:\nEkstremt vejrlig, for eksempel oversvømmelse, hedebølge, orkaner, voldsomt snefald\nStørre ulykker, for eksempel bus- eller flyulykke, giftudslip, radioaktiv eller anden form for forurening\nLængerevarende driftsmæssige forstyrrelser, for eksempel nedbrud af it, telefoni, færgesejlads, el, vand, kloak eller varmeforsyning\nPå anmodning fra Akut Medicinsk Koordinationscenter (AMK)\nPå anmodning fra den lokale beredskabsstab\nPå anmodning fra Beredskabsstyrelsen\nAndre hændelser, der påvirker kommunens evne til at opretholde det normale serviceniveau overfor borgerne.\nBilag til denne plan er indeholdt i del 2 og 3 og links til relevante planer findes under de enkelte punkter. Alarmeringslister findes i et selvstændigt afsnit, del 4, der ikke indeholdt i denne plan.\nSundhedsberedskabsplanen er delplan til beredskabsplanen.\nDel 2 omfatter\nLæsø kommunes beredskab overfor mindre hændelser\nDet stående beredskab\nSupplering af det stående beredskab (actioncards, ressourceoversigter m.v.)\nDel 3 omfatter planlægningsgrundlaget, herunder\nVedligeholdelse af beredskabet\nDel 4 omfatter sundhedsberedskabsplanen samt alarmeringslister, der foreligger i et særskilt bilag.\n1.16 Godkendelse og ændringer\nDen samlede beredskabsplan er godkendt af Kommunalbestyrelsen\nIndholdet i del 2 og 3 kan løbende administrativt justeres svarende til ændringer i organisation, den tekniske udvikling og indsamlede erfaringer.\nVed større principielle ændringer eller ved væsentlige ændringer i de risikomæssige forhold skal planen forelægges Kommunalbestyrelsen til godkendelse og efterfølgende tilsendes kommunens beredskabsmæssige samarbejdspartnere, blandt andre Nordjyllands Politi, Beredskabsstyrelsen, Regionsrådet, Sundhedsstyrelsen, Lægemiddelstyrelsen og nabokommuner.\nThomas W. Olsen, borgmester\nSøren Abildtrup, kommunaldirektør\nJan Kjærgaard Andersen, beredskabschef\nBeredskabsplanen er beregnet til offentliggørelse og af hensyn til læsevenligheden, er væsentlige fagudtryk kort beskrevet.\nKortfattet oversigt over en bestemt funktion og opgaver ved større hændelser\nDen funktion, der i en region koordinerer den samlede medicinske indsats ved større hændelser. AMK er i disse tilfælde indgangen, herunder kommuni-kationsmæssigt, til hele regionens sundhedsvæsen. Den regionskoordinerende funktion varetages fra AMK.\nVed større hændelser leder AMK-lægen den sundhedsmæssige indsats i regionen.\nBeredskabet i den primære sundhedstjeneste er sundhedsberedskabet i den del af sundhedsvæsenet, der ligger uden for sygehusene. Kommunernes opgaver omfatter hjemmepleje, hjemmesygepleje og plejecentre. Regionernes opgaver omfatter planlægning og inddragelse af praksisområdet, herunder praktiserende læger, speciallæger, psykologer, fysioterapeuter m.v.\nEn situation, hvor kommunens beredskab træder i funktion.\nI denne sammenhæng et bredt dækkende samlebegreb for alle tilsigtede og utilsigtede hændelser, forårsaget af kemiske stoffer og produkter (C), biologiske materiale, smitsomme eller overførbare sygdomme (B), radiologisk materiale (R), ellernukleart materiale (N) eller eksplosive stoffer (E).\nDen forpligtelse, der påhviler bl.a. offentlige myndigheder, til at planlægge for opretholdelse og videreførelse af samfundets funktioner i tilfælde af ulykker og større hændelser, herunder krigshandlinger, samt for at kunne yde støtte til forsvaret.\nDen, der under krise eller krig har mødepligt ved redningsberedskabet, kan af Beredskabsstyrelsen fritages for mødepligt for at kunne forblive i andre vigtige samfundsfunktioner. Den, der under krise eller krig har mødepligt ved forsva-ret, kan af Forsvarskommandoen eller Hjemmeværnskommandoen fritages for mødepligt for at kunne forblive i andre vigtige samfundsfunktioner.\nUdskrivning fra sygehuse af ikke akut behandlingskrævende patienter. Udskrivningen sker med kort varsel for at frigøre sengepladser på sygehuset ved større hændelser.\nEmbedslægeinstitutionen har en døgndækkende vagtordning. Vagthavende har særlig indsigt i vurdering af befolkningsgruppers sundhedsforhold og helbredsrisici ved udsættelse for kemiske og biologiske stoffer, samt er orienteret om radiologisk og nukleart materiales påvirkninger af mennesker. Vagthavende embedslæge kan ved behov tilkaldes til skadestedet ved CBRN-hændelser (kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare hændelser).\nUdtryk, der anvendes, når en smitsom sygdom breder sig meget hurtigt. I Danmark anvendes udtrykket, når der sker en fordobling af sygdomstilfældene inden for en uge.\nFlytning af personer fra deres opholdssted.\nBetegnelse forbeholdt indsatsleder politi og indsatsleder redningsberedskab.\nDen person fra politiet, der varetager den koordinerende ledelse af den samlede indsats i indsatsområdet og den polititaktiske ledelse inden for indsatsområdet.\nDen person fra redningsberedskabet, der varetager den tekniske og taktiske\n2. Læsø kommunes operationelle beredskab i kritiske situationer\n2.1 Kommunens organisation, ansvar og kompetencer\nDen normale politiske og administrative organisation søges fastholdt i videst muligt omfang i en beredskabssituation. Det kan blive nødvendigt at indsnævre beslutningsprocessen såvel politisk som administrativt og § 69 i Lov om kommunernes styrelse åbner mulighed herfor. Her er Kommunalbestyrelsens, Økonomiudvalgets og borgmesterens ansvar og kompetence i en krise- eller krigsorganisation beskrevet.\nBeredskabschefen har i en beredskabssituation en særlig kompetence og kan agere ved direkte reference til borgmesteren eller hans stedfortræder.\n2.2 Opgaver i en beredskabssituation\nSikre omsorg for ældre, svagelige, handicappede og andre, som ikke er selvhjulpne\nBørnepasning (daginstitution og skole)\nBortskaffelse af dagrenovation\nLøsning af andre opgaver, der i situationen vurderes at være vitale\nEtablere indkvartering og forplejning\nTilvejebringelse af nødforsyninger\nAndre ekstraordinære opgaver, der i situationen vurderes at være påkrævet\nInformation af kommunens borgere og kommunikation med medierne er en integreret del af kommunens krisestyring og er i større eller mindre grad påkrævet, uanset hvilken hændelse der udløser, at beredskabsplanen aktiveres. Bemærk, at også i situationer hvor beredskabsplanen ikke er aktiveret, kan der være behov for aktivering af kommunens informationsberedskab. Det kan f.eks. være i tilfælde af en tragisk ulykke på en institution. Informations- og kommunikationsberedskabet skal sikre:\n2.3 Beredskabet over for mindre hændelser\nKommunens institutioner skal sikre, at de overfor mindre hændelser har en beredskabsplan, der indeholder en alarmerings- og evakueringsinstruks og evt. instrukser for information af pårørende. Disse planer og instrukser beror i de enkelte institutioner og fremgår ikke af denne plan.\nKommunens afdelinger skal have et beredskab overfor mindre driftsforstyrrelser.\nDisse planer skal sikre:\nAt der i uheldssituationer tages hånd om situationen og at brugere og pårørende informeres\nOgså mindre hændelser kan have omverdens og mediernes bevågenhed. I de tilfælde skal institution eller afdeling informere kommunens ledelse, der kan rådgive, bistå og varetage pressekontakten.\nVed større hændelser træder kommunens stående beredskab i funktion.\n2.4 Kommunens stående beredskab\n2.4.1 Kommunens redningsberedskab\nYder den øjeblikkelige livreddende og afværgende indsats på skadestedet. Alarmeres via 112.\nForsyningsvirksomhederne kan kontaktes døgnet rundt på vagttelefonen.\nDøgnplejen og plejehjemmet kan døgnet rundt kontaktes på vagttelefonen.\nHjemmeværnet kan døgnet rundt kontaktes på vagttelefonen.\nKystredningstjenesten kan døgnet rundt kontaktes på vagttelefonen eller via SOK.\nInstitutioner eller myndigheder, der kunne have behov for at komme i kontakt med kommunens beredskab:\nAkut medicinsk koordinationscenter (AMK) og andre dele af det regionale sundhedsberedskab\nAndre offentlige beredskaber\nOpgaver for den, der modtager opkaldet\nVed mindre lokale hændelser, der kan håndteres af en institution eller afdeling orienteres\nDen ansvarlige for den berørte institution eller afdeling.\nDriftsvagten for el, vand, varme, snerydning og eventuelt rekvireres assistance herfra.\nDet videre forløb aftales med vagten og den berørte institution eller afdeling.\nVed større lokale hændelser orienteres\nBeredskabschefen eller redningsberedskabets indsatsleder\nDen primært berørte afdelings ledelse\nBeredskabschefen og afdelingsledelsen fastlægger det videre forløb og beslutter om krisestyringsstaben adviseres samt tager de umiddelbare nødvendige beslutninger.\nVed henvendelser fra den lokale beredskabsstab kontaktes\nBeredskabschefen eller et medlem af krisestyringsstaben. De fastlægger det videre forløb og beslutter om krisestyringsstaben skal adviseres samt tager de umiddelbart nødvendige beslutninger.\nVed henvendelser fra Akut medicinsk koordinationscenter (AMK) og andre dele af det regionale sundhedsberedskab kontaktes\nKommunaldirektøren, vicekommunaldirektøren eller beredskabschefen. Sammen med kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse fastlægges det videre forløb og de beslutter om krisestyringsstaben adviseres samt tager de umiddelbart nødvendige beslutninger, herunder at iværksætte relevante actioncards.\nVed henvendelser fra Beredskabsstyrelsen, nabokommuner eller andre, der skal i kontakt med kommunens beredskab kontaktes\nBeredskabschefen eller kommunaldirektøren. De fastlægger det videre forløb og beslutter om krisestyringsstaben skal adviseres samt tager de umiddelbart nødvendige beslutninger.\nForsyningsvirksomhedernes driftsvagt er døgndækkende og vagtens opgaver er blandt andet afværgeforanstaltninger ved:\nSvigt af kloakker\nSvigt i vandforsyningen\nSvigt af elforsyning\nSvigt i fjernvarmeforsyning\n2.4.3 Akutte miljøuheld og forureninger\nDen akutte indsats ydes af redningsberedskabet. Det videre forløb fastlægges i samarbejde med teknisk forvaltning, der besigtiger skadestedet og sørger for nødvendige afværge- og oprydningsforanstaltninger. Redningsberedskabet og teknisk forvaltning rådfører sig med embedslægen og andre ekspertberedskaber i fornødent omfang. Embedslæge og ekspertberedskaber er derfor indarbejdet i alarmeringslisterne i afsnit 4.\nTeknisk forvaltning har ingen døgnvagtsordning, men de miljømedarbejdere, der fremgår af beredskabsplanens alarmeringsliste, kan i akutte situationer kontaktes af redningsberedskabet.\nI vinterhalvåret har kommunen en vintervagt, der kan kontaktes på telefon. Beredskabet omfatter snerydning og glatførebekæmpelse på offentlige veje samt stier og parkeringspladser. Ved kraftig snefald og blæst som medfører manglende kapacitet, prioriteres indsatsen til fordel for de mest trafikerede veje.\n2.4.5 Andet beredskab over for varslede hændelser\nVed melding om ekstremt vejrlig (for eksempel voldsom nedbør, storm eller orkan) har vejformanden på materielgården til opgave:\nAt vurdere situationen og orientere krisestyringsstaben\nAt indkalde mandskab i nødvendigt omfang og klargøre kommunens materiel, for eksempel ekstra pumpekapacitet, afspærringsmateriel m.v.\nAt overveje behovet for information til borgerne i samarbejde med krisestyringsstaben\n2.4.5.2 Kommunes sundhedsfaglige beredskabsledelse\nVed statslige eller regionale myndigheders varsel eller underretning om pandemisk influenza eller andre smitsomme sygdomme, er det kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelses opgave:\nAt følge udviklingen og holde krisestyringsstaben orienteret\nAt orientere kommunens ansatte om deres rolle og de opgaver, de kan blive pålagt i sådanne situationer, herunder de anvisninger som meldes ud fra Sundhedsstyrelsen eller embedslægerne.\nAt orientere om hygiejniske forholdsregler, forebyggende foranstaltninger, personlige værnemidler m.v.\nAt overveje og evt. forberede udkast til actioncard, der i påkommende tilfælde kan tilpasses den konkrete situation og de forskellige personalegrupper\nDen sundhedsfaglige beredskabsledelse rådfører sig med embedslæge og andre ekspertberedskaber i fornødent omfang. Embedslæge og ekspertberedskaber er derfor indarbejdet i alarmeringslisterne i et særskilt bilag, del 4.\n2.4.6 Læsø kommunes krisestyringscenter\nLæsø kommune opretter normalt krisestyringscenter på kommunekontoret. Om nødvendigt kan krisestyringsstaben placere sig i et alternativt krisestyringscenter. Kommunens krisestyringsstab beslutter selv om det alternative krisestyringscenter skal tages i brug.\n2.5 Actioncards (AC), der kan supplere det stående beredskab\nI forlængelse af det stående beredskab har kommunen udarbejdet et sæt forud fastlagte planer i form af actioncards. Disse actioncards supplerer og udvider kommunens stående beredskab, og aktiveres efter behov i en beredskabssituation.\nActioncards, der for eksempel kan anvendes\nSupplerer det stående beredskab med\nVed alle større hændelser\nKommunens krisestyringsstab og krisestyringsstabens administrative støttefunktion\nVed større akutte hændelser, hvor der kan forventes mange henvendelser fra borgerne\nBemanding af reception og omstilling for besvarelse af borgerhenvendelser\nVed behov for information af borgerne\nInformationsberedskab, hvor meddelelser og information gives via radio, tv, hjemmeside og andre relevante medier\nHvis det normale offentlige telefonsystem er sat ud af drift\nBemandede nødopkaldsposter ved politi, Falck og havnefogedkontorer\nHvis en bydel evakueres eller andre borgere strander på Læsø\nIndkvarterings- og forplejningsberedskabet\nVed forsyningssvigt af el, vand eller varme\nSikring af omsorg for ældre, handikappede og ikke selvhjulpne borgere\nVed ekstraordinær udskrivning af patienter fra sygehuse\nProcedure for modtagelse af patienter på plejehjemmet\nVed psykosociale påvirkning af en større gruppe mennesker\nHvis en gruppe mennesker mister hjem og ejendele i samme hændelse\nKommunens socialfaglige beredskab\nVed udbrud af pandemisk influenza eller andre smitsomme sygdomme\nAfværgeforanstaltninger ved pandemisk influenza eller andre smitsomme sygdomme\nVed svigt eller forurening af drikkevandet\nVed svigt i elforsyningen\nOversvømmelse eller svigt af kloak\nProcedurer ved CBRNE hændelser\n2.5.1 AC 1, Alarmerings- og beslutningshierarki i krisesituationer\nHvis et led i alarmeringskæden ikke umiddelbart kan kontaktes, alarmeres næste led i kæden.\nBeslutning og ledelse\nKommunens normale ledelseshierarki er også gældende i krisesituationer.\nUmiddelbare og uopsættelige afhjælpnings- eller afværgeforanstaltninger\nkan iværksættes af alle niveauer, indtil et overliggende ledelsesniveau er beslutningsdygtigt.\nDet er kommunens krisestyringsstab der beslutter, hvornår kommunens beredskabsplan aktiveres. Dog kan medarbejderne iværksætte actioncards m.m., når der er tale om uopsættelige afhjælpnings- eller afværgeforanstaltninger.\nVed indsats af det afhjælpende beredskab på et skadested er indsatslederen, for så vidt angår den tekniske ledelse af både eget og fremmet mandskab, uafhængig af det sædvanlige hierarki og ikke underlagt andre instanser.\n2.5.2 AC 100, Kommunekontoret, bemanding af reception og omstilling\nI en beredskabssituation at bemande reception og omstilling for besvarelse af henvendelser fra borgere.\nDette actioncard sættes i værk af krisestyringsstaben ved henvendelse til sekretariatet - se alarmeringsliste.\nSekretariatet iværksætter nedenstående.\nprocedurer og opgaver\nIndkald om nødvendigt supplerende personale\nMeddeler krisestyringsstaben, når omstillingen er bemandet\nHolder kontakt med sekretariatet om, hvilke oplysninger, der skal gives til borgere, som henvender sig.\nViderestiller telefoner til krisestyringsstaben, når det skønnes formålstjenligt. Især ved opkald fra andre myndigheder.\nBesvarelse af henvendelser fra borgerne.\nPressehenvendelser henvises til sekretariatet.\nKrisestyringsstaben holdes orienteret om henvendelsernes karakter og omfang.\nOmstillingen overgår til normal drift, når meddelelse herom gives af krisestyringsstaben.\n2.5.3 AC 101, Nødopkaldsposter ved svigt af offentlig telefoni\nVed svigt af offentlig telefoni, at orientere borgerne om alternative muligheder for at komme i kontakt med alarmcentralen (112).\nOm nødvendigt oprettes nødopkaldsposter centrale steder i kommunen.\nAlle steder bemandes ved svigt af offentlig telefoni og personalet har mulighed for at formidle meldinger vedr. brand, politi eller ambulance til alarmcentralen via 112.\nDette actioncard sættes i værk af krisestyringsstaben eller beredskabschefen ved henvendelse til sekretariatet - se alarmeringsliste.\nEfter aftale med krisestyringsstaben eller beredskabschefen at informere borgerne om muligheden for nødopkald, f.eks. på kommunens hjemmeside, gennem TV og Nordjyllands Radio.\nDette actioncard forventes ændret, når SINE (sikkerhedsnettet) er implementeret i region Nordjylland og i Læsø kommune.\n2.5.4 AC 102, Hvis kommunekontoret ikke er funktionsdygtigt\nHvis kommunekontoret ikke kan anvendes, etableres alternative muligheder for personlig henvendelse på f.eks. biblioteket i Byrum og servicecentret i Østerby.\nDette actioncard sættes i værk af krisestyringsstaben ved henvendelse til sekretariatet. Se alarmeringsliste\nSekretariatets procedurer og opgaver\nI videst muligt omfang at varetage de opgaver, der normalt udføres af sekretariatet.\nHvis muligt medbringes formularer og andet materiale fra kommunekontoret.\nPressehenvendelser henvises til krisestyringsstaben.\nMindre hastende sager udskydes til behandling når situationen er normaliseret.\nSekretariatet orienterer løbende krisestyringsstaben.\nFunktionen nedlægges, når krisestyringsstaben giver meddelelse om, at normal drift er genoprettet.\n2.5.5 AC 201, Administrativ støttefunktion for krisestyringsstaben i beredskabssituationer\nAdministrativ støttefunktion for krisestyringsstaben i en beredskabssituation.\nIndkald administrativ, it-ansvarlig eller anden bistand efter aftale med krisestyringsstaben.\nAktiver evt. informationsberedskab\nInformationsberedskabet aktiveres efter aftale med krisestyringsstaben\nKlarmelding gives til omstillingen, når krisestyringscentret er bemandet og i funktion.\nI kronologisk orden registreres henvendelser til og fra krisestyringsstaben.\nÆndringer i beredskabssituationen registreres.\nKrisestyringsstabens beslutninger registreres.\nStøttefunktionens nedlæggelse besluttes af krisestyringsstaben\n2.5.6 AC 202, Kommunikationsberedskab\nInformation til borgere, virksomheder, ansatte og presse, på foranledning af krisestyringsstaben eller en berørt afdeling.\nKommunikationsberedskabet aktiveres ved henvendelse fra krisestyringsstaben, den administrative støttefunktion eller en berørt afdeling eller institution. Se alarmeringsliste.\nIndkald personale der modsvarer opgavens omfang og indhold\nIndhold udarbejdes i samarbejde med krisestyringsstaben og den berørte afdeling.\nEndvidere rådføres med embedslæger og andre ekspertberedskaber i fornødent omfang. Kontaktinformation til embedslæge og ekspertberedskaber er derfor indarbejdet i alarmeringslisterne i afsnit 4.\nOvervej om information på andre sprog skal udsendes.\nBeredskabsmeddelelse via presse og hjemmeside\nMeddelelsens indhold udarbejdes i samarbejde med krisestyringsstaben og den berørte afdelings ledelse. Der er forud udarbejdede oplæg klar - på de relevante sprog - for de mest almindelige situationer f. eks.\nSvigt af forsyninger (el, vand og kloak)\nForurening af vandforsyning\nDR-Nordjylland tlf. 9635 7600\nTV2-Nord tlf. 9696 9696\nNordjyske Medier tlf. 9935 3300\nHvis redningsberedskabet er indsat på et skadested, henvises til de pressemøder, som politi og redningsberedskabet forventes at afholde. Normalt er det først når politiet og redningsberedskabets indsats på skadestedet er afsluttet, at kommunale pressemøder kan være nødvendige.\nKommunikationsberedskabets ophør besluttes af krisestyringsstaben og den berørte afdeling\n2.5.7 AC 300, Indkvartering og forplejning\nModtage, indkvartere og forpleje op til 100 personer.\nPlanen aktiveres ved henvendelse fra beredskabschefen, vagthavende indsatsleder, krisestyringsstaben eller dennes administrative støttefunktion.\nDe, der sætter planen i værk, skal indledningsvis anslå omfanget af indkvarterings- og forplejningsbehovet.\nVicekommunaldirektøren beslutter i samråd med beredskabschefen, hvilken lokalitet der vælges til indkvartering.\nAnsvarlig for indkvarteringsstedet kontaktes med oplysninger om det forventede antal personer.\nBeslut om hjemmeværnet skal aktiveres\nBeredskabschefen beslutter om hjemmeværnet skal aktiveres til hjælp til modtagelse, bespisning og indkvartering.\nForplejning varetages af det valgte indkvarteringssted på foranledning af beredskabschefen. Ved en ekstraordinær stor forplejningsopgave kan plejehjemmets køkken blive involveret.\nRegistrering, pleje, omsorg og evt. krisestøtte\nEfter behov aktiverer vicekommunaldirektøren kommunens socialfaglige beredskab til registreringsopgaver samt pleje og omsorgsforanstaltninger.\nKommunens krisestøtteberedskab aktiveres om nødvendigt.\nBemanding af omstilling\nOm nødvendigt bemandes omstillingen for besvarelse af telefoniske henvendelser.\nBrand- og sikkerhedsvagt\nHvis indkvarteringsstedet er overbelagt, etablerer redningsberedskabet brand- og sikkerhedsvagt.\n2.5.8 AC 401, Kommunens socialfaglige beredskab\nBistå i beredskabssituationer hvor der er behov for et socialfagligt beredskab.\nDet kan eksempelvis være i akutfasen at tage hånd om en gruppe af borgere der, i samme hændelse, mister deres hjem og de fleste af deres ejendele.\nBistand når kommunens indkvarterings- og forplejningsberedskab aktiveres.\nPlanen aktiveres af henvendelse fra beredskabschefen, vagthavende indsatsleder, krisestyringsstaben eller dennes administrative støttefunktion.\nSe døgnplejens alarmeringsliste.\nDe, der sætter planen i værk, skal indledningsvis vurdere behovet og estimere omfanget af berørte borgere, evakuerede eller nødstedte.\nBeredskabschefen eller vagthavende indsatsleder informerer krisestyringsstaben.\nDet socialfaglige beredskabs opgaver\nIndkald personale der modsvarer opgavens omfang og indhold, vurder herunder behovet for sundhedsfagligt personale.\nSocialrådgivere eller tilsvarende personale, der normalt håndterer borgernes sociale behov.\nOpgaver i akutfasen\nRegistrering i samarbejde med politiet af de berørtes navn, cpr.nr., telefon, midlertidige opholdsadresser, forsikringsselskab.\nDække akutte behov for økonomisk, praktisk og social støtte samt pleje og omsorgsforanstaltninger.\nPressehenvendelse henvises til sekretariatet.\nAfholde regelmæssige orienteringsmøder for de uheldsramte. Benyt særskilt mødelokale, hvis muligt.\nAftale det videre forløb for de borgere der ikke selv kan håndtere situationen efter akutfasen.\nEfter akutfasen forestår kommunens normale afdelinger i fornødent omfang det videre forløb for kommunens egne borgere, herunder hjælp til genhusning og støttepersonale.\n2.5.9 AC 402, Kommunens krisestøtteberedskab\nKommunens krisestøtte baseres på personer i de kommunale afdelinger, der har indsigt i psykologi og omsorgsforanstaltninger, men ikke er specialuddannet i kriseterapi. Ved behov for specialuddannet personale kontaktes regionens kriseterapeutiske beredskab.\nAt yde akut krisestøtte ved hændelser, hvor en (større) gruppe mennesker er psykosocialt påvirket.\nKrisestøtteberedskabet aktiveres af beredskabschefen, vagthavende indsatsleder eller krisestyringsstaben.\nIndkald personale der modsvarer opgavens omfang og indhold, for eksempel socialrådgiver, sygeplejerske, SOSU-assistent eller præst.\nEgnet lokale stilles til rådighed.\nAt yde krisestøtte i form af:\nOmsorg og ro.\nSkabe en medmenneskelig og lyttende atmosfære.\nRådgive de berørte om de reaktioner, der kan opstå efterfølgende.\nRådgive om, hvor der kan søges yderligere hjælp og støtte.\nAt søge råd og vejledning om situationens håndtering hos regionens kriseterapeutiske beredskab.\nDette beredskab kontaktes via AMK, se nedenstående kontaktoplysninger.\nAMK - Akut Medicinsk\nAMK kontaktes via Region Nordjyllands vagtcentral på 112.\n2.5.10 AC 403, Evakuering af en bydel – omsorg for ikke selvhjulpne borgere\nPolitiet forestår evakueringen af området.\nDøgnplejen kan bistå politiet med oplysninger om ikke selvhjulpne borger i det berørte område.\nDet er politiets beslutning, hvordan og i hvilket omfang døgnplejen bistår under evakueringen.\nBeredskabschefen, dennes stedfortræder eller et medlem af krisestyringsstaben ved at kontakte vagthavende sygeplejerske på plejehjemmet.\nVagthavende sygeplejerskes opgaver\nTilvejebring ældreplejens lister over særligt udsatte borgere i private hjem samt oplysninger om ikke selvhjulpne borgere i bofællesskabet.\nPolitiet/beredskabschefen vurderer i samarbejde med vagthavende sygeplejerske behovet for at indkalde ekstra personale og evt. tilvejebringelse af køretøjer.\nIværksættes i samråd med politiet/beredskabschefen eller denne stedfortræder.\nSærlig medicin medbringes.\nTag hånd om eventuelle kæledyr.\nDer skal så vidt muligt være en repræsentant for døgnplejen til stede ved\nenhver evakuering af borgere, som dette actioncard omfatter.\n2.5.11 AC 404, Assistance til særligt udsatte i en beredskabssituation\nSærligt udsatte ikke selvhjulpne borgere, som påvirkes af en beredskabssituation, hvor politi eller beredskab ikke er involveret i den direkte afhjælpende indsats,\nf.eks. ved svigt af el, vand eller varme.\nÆldreplejens lister over særligt udsatte borgere i private hjem.\nOplysninger om ikke selvhjulpne borgere i bofællesskabet.\nDøgnplejen eller andre i kommunens beredskab.\nOrienter døgnplejens ledelse og forvaltningschef.\nVurder situationens omfang og ressourcebehov\nAt indkalde ekstra personale.\nHjælp eller forflytning af de berørte.\nIndkald nødvendigt personale\nIndkald medarbejdere i nødvendigt omfang.\nBeslut eventuelt, hvortil der evakueres/forflyttes i første omgang, og underret institutionen.\n2.5.12 AC-405, Modtagelse af udskrevne patienter fra sygehuse i nødsituationer\nPå foranledning af AMK.\nDer kan forventes op til 10 patienter fordelt på følgende grupperinger:\nPatienterne der udskrives direkte til eget hjem og hvor kommunen ikke forventes at bidrage til den videre pleje.\nPatienter med varierende behov for hjemmehjælp og hjemmesygepleje til patienter, der har så stort et plejebehov, at det formentlig bedst varetages på plejehjemmet.\nRegion Nordjylland sørger for transporten til det sted, som kommunen vælger at modtage de udskrevne patienter.\nKommunen sørger for pleje- og omsorgsforanstaltninger samt transport fra plejehjemmet til eget hjem for de patienter, hvor det er forsvarligt og hensigtsmæssigt.\nHvis regionen har behov for at eftersende informationer, aftales dette med vagthavende sygeplejerske.\nKontaktinformationer AMK. Akut Medicinsk\nKommunens sundhedsfaglige beredskab\nDøgnplejen og kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse, evt. i samarbejde med krisestyringsstaben, planlægger det videre forløb, herunder nedenstående opgaver.\nIndkald supplerende personale\nVurder behovet for indkaldelse af personale (hjemmeplejen, hjemmesygeplejen, læger og administrative medarbejdere).\nKlargør lokaler til modtagelse af patienter\nVurder hvor der er kapacitet til at modtage og pleje patienter, som ikke kan sendes til eget hjem.\nVurder om der er behov for fremskaffelse af ekstra senge.\nVurder mulighederne for videre transport til eget hjem.\nModtag patienterne, klargør behov og aftal det videre forløb\nEksempelvis plejeplaner for de enkelte patienter, registrering af kontaktoplysninger til familie/pårørende, patientens egen læge m.m.\n2.5.13 AC-406, Pandemisk influenza eller andre smitsomme sygdomme\nDette beredskab kan aktiveres\nAf et medlem af kommunens krisestyringsstab\nAf et medlem af kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse\nEfter anmodning fra Sundhedsstyrelsen, Akut Medicinsk Koordinationscenter (AMK) eller andre dele af sundhedsberedskabet.\nEksterne aktører kan på hverdage kontakte kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse, jf. afsnit 1.12 og kontaktinformation i afsnit 4 liste med telefonnumre.\nI akutte situationer uden for normal arbejdstid, kan der rettes henvendelse til døgnplejens vagttelefon. 9849 1422.\nAt aktivere kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse.\nDen sundhedsfaglige beredskabsledelses opgaver\nEfter behov og i fornødent omfang at:\nOrientere kommunens krisestyringsstab.\nAktivere kommunens kommunikationsberedskab (AC 202).\nKontakte embedslæge og praktiserende læge.\nKontakte leder af kommunens sundhedspleje.\nUdpege en kommunal administrativ medarbejder samt en sygeplejerske, der kan indgå i ledelsen af et vaccinationscenter.\nFrit valgs leverandører på hjemmeplejeområdet.\nSkærpe personalets normale hygiejniske forholdsregler og forebyggende foranstaltninger, herunder anvendelsen af personlige værnemidler m.v. i overensstemmelse med Sundhedsstyrelsens og embedslægens anvisninger og som anført nedenstående.\nUdarbejde information til borgerne i samarbejde med sekretariatet og efter anvisninger fra Sundhedsstyrelse og embedslæge.\n2.5.14 AC 500, Svigt eller forurening af vandforsyning\nVurdere svigtets/forureningens omfang og varighed.\nEventuelt iværksætte nødvandforsyning.\nEventuelt iværksætte nødstrømsforsyning af centrale pumpeinstallationer.\nSundhedsstyrelsen 7222 7400\nGiftlinjen 8212 1212\nKemisk beredskab, Beredskabsstyrelsen 4590 6000\nEmbedslægevagt Vest 7022 0269\nDette actioncard sættes i værk ved svigt eller forurening af vandforsyningen.\nKommuneingeniøren (forvaltningschef teknisk forvaltning)\nSvigt af vandforsyning\nVurder omfang og varighed.\nIværksæt umiddelbare uopsættelige afværgeforanstaltninger.\nIværksæt indsatsplan for akut drikkevandsforurening.\nVed svigt eller forurening af vandforsyningen\nOplys om, forventet varighed og forholdsregler.\nVed forurening af vandforsyningen kontaktes embedslægen.\nOvervej informationsbehovet i samarbejde med sekretariatet. (AC 202).\nI samarbejde med døgnplejen iværksættes AC 404.\nIværksættelse af nødvandforsyning.\nBemanding af omstillingen (AC 100).\n2.5.15 AC 501, Svigt i elforsyning\nVurdere omfang og varighed samt risikoen for påvirkning af borgerne.\nDette actioncard sættes i værk ved strømafbrydelse.\nIværksæt umiddelbart afhjælpende foranstaltninger\nAt orientere krisestyringsstaben og de afdelingsledere, der har institutioner som kan blive berørt. Oplys om omfang og forventet varighed.\nBemanding af omstillingen for besvarelse af borgerhenvendelser. (AC 100).\n2.5.16 AC 502, Oversvømmelse eller svigt af kloakpumper\nVurder risikoen for påvirkning af borgerne.\nEventuelt iværksættes nødstrømsforsyning af pumpeinstallationer.\nDette actioncard sættes i værk ved risiko for oversvømmelser eller ved svigt af kloakpumper.\nVed svigt af pumpeinstallationer\nIværksæt umiddelbart afhjælpende foranstaltninger.\nHvis strømsvigt er årsagen, iværksættes nødstrømsforsyning af pumpeinstallationer.\nVed risiko for oversvømmelse\nDriftslederen orienteres. De beslutter det videre forløb, herunder hvilke umiddelbare afværgeforanstaltninger, der sættes i værk samt nedenstående opgaver.\nAt orientere krisestyringsstaben og de afdelingsledere, der har institutioner, som kan blive berørt. Oplys om omfang og forventet varighed.\nVed risiko for omfattende oversvømmelse kan det være nødvendigt at iværksætte\n2.5.17 AC-503, CBRNE-hændelser\n2.6 Samarbejde med andre kommuner\nLæsø kommune har ikke etableret et egentligt samarbejde med nabokommuner omkring sundhedsberedskabet, men Frederikshavn kommune har haft Læsø kommunes sundhedsberedskabsplan til udtalelse\n2.6.1 AC 600, Beredskabsplanens vedligehold\nSikre at kommunens beredskabsplan til stadighed er ajourført og funktionsdygtig.\nAfdelingernes beredskabsmedarbejdere reviderer alarmeringslister, actioncards m.v. i takt med ændringer.\nVed enhver ændring orienteres beredskabschefen.\nChef- og ledergrupper gennemgår planen med nye medarbejdere. Udvalgte dele af planen evalueres på temamøder.\nAjourfører månedligt lister over:\nSærligt plejekrævende borgere i eget hjem, bofællesskab eller lign. som ikke kan forventes at evakuere sig selv, hvis en bydel skal rømmes.\nBorgere der har livsvigtigt apparatur, der er afhængig af strøm, ilt eller andet for opretholdelse af korrekt funktion.\nListerne opbevares i papirform hos vagthavende sygeplejerske på plejehjemmet.\nBeredskabschefen skal årligt verificere, at den samlede plan er ajourført, herunder:\nAt planlægningsgrundlaget er dækkende.\nAt der ikke er tilkommet eller opstået nye områder eller funktioner, som er særligt sårbare.\nAt de hændelser, der er lagt til grund, stadig er repræsentative og dækkende.\nEventuelle ændringer i lovgrundlaget eller beredskabsmæssige vejledninger fra ministerier og styrelser.\nAt reviderede beredskabsplaner tilsendes kommunes beredskabsmæssige samarbejdspartnere.\nBeredskabschefen skal én gang i hver valgperiode afholde en større øvelse, der involverer alle forvaltningsgrene og afprøver udvalgte dele af planen mere detalje-ret.\nDesuden skal beredskabsplanen revideres mindst én gang i hver valgperiode.\nBeredskabsplanen er revideret: 01/2012. Der kun foretaget små justeringer og der er taget højde for bemærkninger fra Beredskabsstyrelsen.\nI nedenstående ressourceoversigter er lagt vægt på de særlige ressourcer, der kan nyttiggøres i påkommende tilfælde. Hertil skal tillægges alle de bygninger, institutioner m.v. og det personale, som kommunen i øvrigt råder over.\nTraktor med frontskovl\nEkstra kapacitet på plejehjemmet:\nHjælpemidler på depot\n2.7.3 Supplerende sundhedsfagligt personale\nHer tænkes på personale, som i en beredskabssituationer kan frigøres fra de daglige opgaver og indgå i sundhedsberedskabet eksempelvis sundhedsplejersker, tandlæger og tandplejere m.fl. Ressourcerne er beskrevet i kommunens sundhedsberedskabsplan.\nFarvandsvæsenets kystredningsstation i Østerby er døgnbemandet og kan tilkaldes til løsning af opgaver både til søs og på landjorden.\nMotorredningsbåd MRB, plads til 6 liggende\nMotorredningsbåd LRB, plads til 35 personer\nLille redningsbåd MOB, på trailer, velegnet til lavt vand\nKøretøj 4x4, udstyret med radar, vhf, m.m\nUdstyr til udtagning af olieprøver\nKommunens udstrækning, befolkningstal og -sammensætning\nKommunens beliggenhed og karakter\nKommunens organisation og de funktioner som kommunen varetager\nDe opgaver som kan blive flyttet fra andre myndigheder til kommunalt regi, eksempelvis opgave i den primære sundhedstjenestes ved udflytning af patienter fra sygehuse\nForpligtigelsen til at indkvartere og forpleje evakuerede og andre nødstedte\nLove og bekendtgørelser der vedrører den kommunale beredskabsplanlægning\nVejledninger, retningslinjer og publikationer udsendt af ministerier, styrelser m.v.\nCentrale og regionale myndigheders risiko- og sikkerhedsovervejelser\nAndre beredskabsmæssige overvejelser, som det kommunale beredskab er den del af, eksempelvis det regionale sundhedsberedskab\nDen risikobaserede dimensionering af kommunens beredskab\nAfdelingernes risiko- og sårbarhedsovervejelser\nDesuden findes en del af planlægningsgrundlaget i kommuneplanen. Link til kommuneplan: http://laesoe.planweb.dk/Menu.aspx\nI planlægningen indgår, at opgaver tillægges afdelingerne i henhold til normalfunktioner.\nAfdelingerne skal løse deres opgaver indenfor de til enhver tids gældende krav til hygiejne, sundheds- og arbejdsmæssige samt tekniske bestemmelser, som det naturligt hører under afdelingen.\n3.2 Beskrivelse af Læsø kommune\nLæsø kommune er Danmarks befolkningsmæssigt mindste kommune og er beliggende i Kattegat, ca. 28 km sydøst for Frederikshavn og ca. 40 km fra Göteborg på Sveriges vestkyst. Kommunen, der er på ca. 114 km2 og er knap 20 km lang og 12 km bred, afgrænses på alle sider af vand og har en kyststrækning på omkring 100 km.\nBefolkningstallet er på knap 1900 personer (2011) og kommunen har landets laveste befolkningstæthed med 18 indbyggere pr. km2. Om sommeren øges befolkningstallet betragteligt, når sommerhuse, hoteller, lystbådehavne og campingpladser er fyldte.\nDer er 3 mindre bysamfund i kommunen, hvor Byrum er det største med knap 450 indbyggere. 59 % af borgerne bor i byområderne. Der er ca. 1.000 sommerhuse og i de seneste år er der bygget omkring 50 nye hvert år. Boligmassen består hovedsageligt af lav bebyggelse, villaer, sommerhuse og små landbrugsejendomme. I Byrum ligger skole med ca. 200 elever, plejehjem med plads til 40 beboere, daginstitution og kommunekontoret. Vesterø er en havneby med færgeforbindelse til Frederikshavn, fiskerihavn og lystbådehavn med plads til ca. 100 lystbåde. I Østerby er der lystbådehavn med plads til 220 lystbåde samt fiskerihavn.\nDer er 3 primære erhverv i Læsø kommune, turisme, fiskeri og landbrug og væksten er koncentreret omkring turismen. Der er ingen større industrivirksomheder i kommunen og der er ikke udlagt større sammenhængende erhvervsarealer. 2 landbrug med hver ca. 150 kreaturer, udgør de største besætninger. Læsø Fiskeindustri, der er kommunens største private arbejdsplads med 35 ansatte, håndterer hovedparten af landingerne fra de ca. 25 kuttere, der er hjemmehørende i kommunen.\nFra Vesterø Havn er der er færgeforbindelse til Frederikshavn med en sejltid på 1 time 30 minutter. I højsæsonen er der op til 7 daglige dobbeltture med 2 færger og 3-4 dobbeltture resten af året. Næsten al transport til og fra Læsø foregår med færge og opretholdelse af trafikken i tilfælde af havari, sikres med reservefærge, der kan indsættes med kort varsel.\nNord for Byrum ligger flyveplads, der har 850 m asfalteret bane og fast ruteflyvning til Roskilde lufthavn. Vejnettet består af en hovedvej, tidligere amtsvej, der forbinder byerne. Det øvrige vejnet består af smalle biveje. Trafiktætheden er meget begrænset, kun i højsæsonen er der en del ferietrafik. Omkring 1/3 af kommunens areal er udyrkede naturområder med hede, krat, strandeng og skov. Det største sammenhængende område er Læsø Klitplantage, der dækker et areal på 1.875 ha og som overvejende er bevokset med nåletræer. Der udover er der store hedearealer med lyng og anden lav bevoksning. Der er udarbejdet beredskabs- og alarmeringsplan for Læsø Klitplantage.\n3.3 Den kommunale forvaltning\nLæsø kommunes organisation. Se link til organisationsdiagram. http://laesoe.dk/gfx/brugerupload/Dokumenter/Organisationsdiagram1.pdf\nUdover det øverste ledelsesansvar er kommunaldirektøren direkte ansvarlig for:\nI beredskabsmæssig sammenhæng er det især kommunaldirektøren, der som øverste leder og medlem af krisestyringsstaben samt sekretariatet, der har særlige opgaver i beredskabssituationer.\nI beredskabssituationer bemander sekretariatet kommunens omstilling for besvarelse af borgerhenvendelser.\n3.3.2 Social- sundheds- og kulturområdet\nVicekommunaldirektøren er medlem af krisestyringsstaben og er direkte ansvarlig for:\nDøgnplejen, ældreomsorg, plejetilbud\nKommunal dagpleje og børnepasning\nSkole og ungdomsskole, SFO\nDen del af beredskabsplanen, der vedrører sundhedsberedskabet\nKommunens børneinstitution, skole m.v. inddrages ved løsning af beredskabssituationer, hvor der er behov for ekstraordinær pasning af børn og unge.\nI beredskabssammenhæng indgår social- sundheds- og kulturområdet i:\nBeredskabet vedr. assistance til ikke selvhjulpne borgere i eget hjem eller bofællesskabet\nModtagelse af ekstraordinært udskrevne patienter fra sygehuse\n3.3.2.1 Sundhedsberedskabet, forudsætninger for udformningen af beredskabsplanen\nLæsø kommune har i gennemsnit 6 personer indlagt på regionens hospitaler. Dem planlægger kommunen at kunne modtage i tilfælde af ekstraordinær udskrivning til videre pleje i kommunen. Regionen påregner at ekstraordinært udskrevne patienter medbringer medicin til minimum 3 dages forbrug fra sygehuset.\nDøgnplejen servicerer i det daglige ca. 150 personer pr. uge. Særlige behov har ca. 9 personer, hvilket indgår i beredskabsplanens udformning af actioncard.\nHjemmesygeplejen servicerer i gennemsnit ca. 50 personer pr. uge. Særlige behov for pleje og livsnødvendigt apparatur har ca. 3 personer, hvilket indgår i beredskabsplanens udformning af actioncard.\nBofællesskabet, beliggende Holmelundsvej 3, har 3 beboere med nedsat psykisk og fysisk funktionsevne og med særlige behov for støtte.\nBofællesskabet er omfattet af institutionens og beredskabsplanens actioncard.\nI tilfælde af psykosociale påvirkninger af en større gruppe borgere kan kommunen aktivere et krisestøtteberedskab fra Falck. Det kan aktiveres:\nVed lokale hændelser, hvor regionens kriseterapeutiske beredskab ikke er aktiveret.\nSom supplement til regionens kriseterapeutiske beredskab.\n3.3.2.2 Håndtering af pandemisk influenza eller andre smitsomme sygdomme\nKommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse har til opgaver at:\nLøbende at følge udviklingen og holde krisestyringsstaben orienteret.\nSkabe bevidsthed hos de kommunalt ansatte om deres rolle og de opgaver, de kan blive pålagt i sådanne situationer.\nOrientere om hygiejniske forholdsregler, forebyggende foranstaltninger, personlige værnemidler m.v. og forberede organisationen på, at der i påkommende tilfælde, er planlagt udsendelse af vejledninger/actioncards tilpasset de forskellige personalegrupper, herunder de anvisninger som meldes ud fra Sundhedsstyrelsen eller embedslægen.\nOverveje udkast til actioncard, der i påkommende tilfælde kan tilpasses den konkrete situation og de forskellige personalegrupper.\nLæsø kommune har instrukser for pleje- og omsorgspersonale, der håndterer patienter med smitsomme sygdomme, eksempelvis stafylokokbakterien MRSA eller andre smitsomme sygdomme. Disse instrukser tilpasses i konkrete situationer de anvisninger som meldes ud fra Sundhedsstyrelsen eller embedslægen.\nPlejehjemmets instruks nr. 5 anviser konkret, hvordan personalet skal forholde sig ved smitsomme sygdomme, herunder procedurer for instruktion af personalet i håndhygiejne.\n3.3.2.3 Vaccinationscenter og karantænefaciliteter\nRegionen søger i første omgang selv at løse vaccinationsopgaver. Kun i helt ekstraordinære situationer kan det blive aktuelt at oprette et vaccinationscenter i kommunen. I så fald:\nTilvejebringer regionen de teams der skal foretage og registrere vaccinationer\nUdpeger regionen en læge, der indgår i vaccinationscentrets ledelse\nSom midlertidigt vaccinationscenter kan Helsehuset eller Lægehuset anvendes.\nRegionen forventer ikke at kommunen udpeger særlige områder eller bygninger som mulige karantænesteder. Det løses af regionen på anden vis.\n3.3.2.4 Praktiserende læger\nKommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse inkluderer repræsenter for de praktiserende læger. I dette regi kan kommunen drøfte beredskabsfaglige emner med praktiserende læger.\nCBRN-hændelser omfatter uheld med kemikalier (chemicals), biologisk (biological), radiologisk (radiological), eller nukleart (nuclear) eller eksplosivt materiale.\nCBRNE-hændelser kan forekomme som større ulykker, naturlige epidemier, pludseligt opståede uforklarlige sygdomsudbrud eller være en følge af krig eller terrorangreb. Hændelsen kan medføre umiddelbar sygdom eller risiko for efterfølgende sygdom.\nKommunen har planlagt for modtagelse af ekstraordinært udskrevne patienter jf. actioncard AC 405.\nDisse tiltag samt rådgivning om smitteforebyggende tiltag, herunder generelle hygiejniske foranstaltninger, vil ske i samarbejde med, og efter anvisninger fra regionens akut medicinske koordinationscenter (AMK) samt relevante ekspertberedskaber.\n3.3.2.6 Beredskab for lægemidler og medicinsk udstyr\nLæsø kommune råder ikke over lægemidler og medicinsk udstyr. Embedslægen fører tilsyn med og udstikker retningslinjer herfor.\nI det omfang kommunen i beredskabssituationer skal medvirke ved håndteringen af medicin og medicinsk udstyr, forudsætter kommunen, at det vil ske under anvisning fra Region Nordjylland og embedslægen.\nVed udskrivning af patienter fra sygehuse til videre pleje i den primære sundhedssektor, medbringer patienter medicin til minimum 3 dages forbrug. Yderligere medicin rekvireres af de sædvanlige kanaler (praktiserende læger og apoteker).\n3.3.3 Teknik og miljøområdet\nKommuneingeniøren, der også er beredskabschef, er medlem af krisestyringsstaben og direkte ansvarlig for:\nDe kommunale ejendomme\nEl, vand, varme og kloakforsyning\nI beredskabssammenhæng håndterer redningsberedskabet i akutte situationer den direkte indsats på skadestedet i samarbejde med politi, det præhospitale beredskab samt indsatte læger\nBeredskabschefen er ansvarlig for kommunens beredskabsplan.\nNår beredskabsplanen aktiveres, serviceres krisestyringsstaben af sekretariatet.\nI beredskabssituationer, hvor der er behov for løsning af større indkvarterings- og forplejningsopgaver, indgår private indkvarteringssteder og øvrige faciliteter som en væsentlig del af opgaveløsningen.\nMaterielgården ledes af en vejformand og afdelingen tager sig af:\nGrønne områder, herunder græsslåning og anden græspleje\nAsfaltarbejde og belægninger\nVedligeholdelse af grøfter\nMaterielgården råder over mandskab, køretøjer og materiel i et vist omfang. Ressourcer, som kommunen kan trække på i beredskabssituationer.\nForsyningsvirksomhederne er selvstændige enheder, der tager sig af renovation, el , varme, -vandforsyning og kloakforhold.\nDagrenovation afhentes af vognmand og affald samles på genbrugspladsen og transporteres til forbrænding eller deponering på fastlandet.\nElforsyningen er kommunal og Læsø forsynes via et søkabel, der udgår fra Lyngså i Jylland.\nEt flisfyret fjernvarmeværk forsyner forbrugere i Byrum.\nLæsø kommunes vandforsyning dækker hele kommunens vandforbrug fra et antal boringer i Højsande.\nKloak (spildevand og regnvand)\nDe 3 byområder er kloakeret og spildevandet fra Vesterø og Byrum afledes til rensningsanlæg i Vesterø og spildevandet fra Østerby Havn afledes til rensningsanlæg i Østerby Havn.\n3.4 Hændelser, risikoprofil og sårbarhed som grundlag for beredskabets udformning\nPlanlægningsgrundlaget er senest opdateret i forbindelse med udarbejdelsen af beredskabsplanen og bygger på den seneste nationale sårbarhedsudredning (2007) samt publiceret materiale fra ministerier og underliggende styrelser som Sundhedsstyrelsen, Beredskabsstyrelsen, Miljø- og Klimastyrelser, politi og efterretningsvæsen.\nDer er taget udgangspunkt i hændelser som:\nEr forekommet i Danmark eller i vore nabolande\nKan henføres til ekstreme vejrligssituationer som følge af klimaforandringer\nNedbrud eller svigt af kommunale serviceydelser, eksempelvis vand-, varmeforsyning og spildevandsafledning\nNedbrud af kommunens it-systemer\nSvigt i offentlig transport (færgehavari)\nSvigt af serviceydelser fra andre sektorer, for eksempel telefoni\nEkstraordinære udskrivninger af patienter fra sygehuse til videre pleje og behandling i den primære sundhedssektor\nOver for uvarslede hændelser er der behov for en beredskabsplanlægning af generel karakter, der hurtigt kan sættes i værk.\nOver for varslede hændelser, eksempelvis epidemier, ekstreme vejrligssituationer og varslede strejker, kan varslingsperioden være fra nogle få timer og op til flere uger. I de tilfælde er der tid til at supplere det stående beredskab og de forud fastlagte planer med andre målrettede forholdsregler.\nKrisestyringsstaben vurderer varslede hændelser og træffer de nødvendige beslutninger, jf. afsnittet om krisestyringsstabens opgaver.\nAlle afdelinger og institutioner har overvejet:\nDeres sårbarhed overfor en række hændelser\nKonsekvensen af hændelserne for borgerne\nMulighederne for at fortsætte den daglige drift efter en hændelse\nOm andre hændelser bør indgå i de beredskabsmæssige overvejelser\nSkybrud eller voldsom regn\nOffentlig transport (færgetrafik)\nStrejke eller lignende\nStrejke blandt udvalgte personalegrupper\nUlykker eller katastrofer i det omgivende samfund\nForurening af drikkevandsforsyningen\nUdslip og spredning af giftstoffer i luften\nAndre større ulykker\nAndre forhold, der er indgået i overvejelserne er:\nHændelser, der medfører psykosociale påvirkninger af kommunens borgere\nEkstraordinær udskrivning af patienter fra sygehuse i nødsituationer\n3.4.2 Kommunens risikoprofil\nMed udgangspunkt i afdelingernes overvejelser af hændelser i pkt. 3.4.1, vurderes nedenstående risikoprofil at afspejle forholdene i kommunen. (Uddrag af et større antal scenarier)\nMeget sjældent (hvert 25. år)\nEkstraordinær udskrivning af patienter fra sygehuse til kommunen.\nEvakuering af bydel\nPandemisk influenza eller anden smitsom epidemi\nLængerevarende svigt af it eller offentlig telefoni\nStørre brand på plejehjemmet\nLængerevarende svigt af vandforsyning\nAfbrydelse af færgesejlads\nLængerevarende svigt af el-forsyning\nMeget ofte (hvert år)\nPersonskader, gener for borgerne, driftsforstyrrelser\nKvæstede og døde, omfattende gener for borgerne, kritiske driftsforstyrrelser\n3.4.3 Sårbarhed og beredskabets udformning\nAlle hændelserne og deres mulige konsekvenser er indgået i overvejelserne ved udformning af kommunens beredskab.\nIsær over for forsyningssvigt af drikkevand, kloakafledning, elektricitet, it og offentlig telefoni er kommunens funktioner og institutioner sårbare. Sådanne hændelser kan medføre alvorlige konsekvenser for borgerne. Det er der taget hensyn til ved beredskabets udformning.\nStore ulykker og terrorhændelser kan, hvis de sker i Læsø kommune, have meget alvorlige konsekvenser for kommunens borgere. Kommunens beredskab er tilrettelagt for bedst muligt at afbøde virkningerne af sådanne hændelser.\nPandemisk influenza eller andre smitsomme epidemier er kritiske hændelser. Det er hændelser som normalt er varslede. I Læsø kommune følger kommunens sundhedsfaglige beredskabsledelse udviklingen i risikobilledet og de tiltag, der gøres på regionalt eller statsligt niveau. Kommunens beredskab afpasses i overensstemmelse hermed.\nKommunen har vurderet konsekvenserne af, at også kommunens ansatte rammes under en epidemi. I de situationer disponeres kommunens personalemæssige ressourcer så pleje-, omsorgs-, pasnings- og undervisningsopgaver kan opretholdes. For administrative og tekniske afdelinger kan ikke-sygdomsramt personale løse de daglige opgaver.\nSamlet set er kommunens beredskab bygget op omkring et stående beredskab der efter behov, kan suppleres med andre planlagte beredskaber, eksempelvis et krisestøtteberedskab, et socialfagligt beredskab og et kommunikationsberedskab. Hensigten er et robust og fleksibelt beredskab, der kan sammensættes efter behovet i en konkret situation.\nDet overordnede lovgrundlag for beredskabsplanlægningen er beredskabsloven, sygehusloven og bekendtgørelse om risikobaseret dimensionering af det kommunale redningsberedskab.\nLovgrundlaget er i uddrag gengivet nedenstående.\n3.6 Beredskabsloven (uddrag)\n§ 25 Kommunalbestyrelsen skal udarbejde en samlet plan for kommunens beredskab. Planerne skal revideres i det omfang, udviklingen gør dette nødvendigt, dog mindst én gang i hver kommunal valgperiode.\n§ 37 Kommunalbestyrelsen kan efter regler, der fastsættes af forsvarsministeren, pålægge offentlige myndigheder og offentlige og private virksomheder og institutioner at træffe foranstaltninger til deres beskyttelse under krise eller krig (bedriftsværn).\n§ 57 Offentligt ansatte og ansatte i offentlige og private virksomheder og institutioner skal udføre de opgaver inden for den civile sektors beredskab, der pålægges dem.\n3.7 Sundhedsloven (uddrag)\n§ 210 Regionsrådet og kommunalbestyrelsen skal planlægge og gennemføre sådanne foranstaltninger, at der sikres syge og tilskadekomne nødvendig behandling i tilfælde af ulykker og katastrofer, herunder krigshandlinger. Planen skal vedtages af henholdsvis regionsrådet og kommunalbestyrelsen i et møde.\n3.8 Bekendtgørelse om risikobaseret dimensionering af det kommunale red-ningsberedskab (uddrag)\n3.9 Bekendtgørelse om planlægning af sundhedsberedskabet og det præhospitale beredskab samt uddannelse af ambulancepersonale m.v.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen skal koordinere planen med kommunens øvrige planlægning på beredskabsområdet – herunder planer for redningsberedskabet, regionsrådets plan for sundhedsberedskabet og den præhospitale indsats samt med de omkringliggende kommuners sundhedsberedskabsplaner.\n3.10 Beskyttelsesrums-/sikringsrumsloven (uddrag)\n§ 1 Kommunalbestyrelsen varetager opførelse, vedligeholdelse, drift, samt klargøring af offentlige beskyttelsesrum.\n§ 4 Kommunalbestyrelsen kan påbyde, at der skal opføres sikringsrum i nye bygninger.\n§ 6 Sikringsrum kan anvendes til andre formål, så længe forsvarsministeren ikke har bestemt, at de skal anvendes eller klargøres til beskyttelsesrum. Denne benyttelse må ikke forringe rummenes brugbarhed som beskyttelsesrum, og de skal kunne klargøres til beskyttelsesrum med et varsel, som forsvarsministeren kan fastsætte.\nBeredskabsplan for kystforurening\nLæsø Kommunes beredskabsplan for kystforurening er udarbejdet i henhold til Havmiljølovens § 35 stk. 2 samt ”Vejledning om strandrensning – februar 2008”. Planen er et supplement til kommunens overordnede beredskabsplan og sætter klare retningslinjer for beredskabet i tilfælde af olieforurening af kysterne på Læsø.\nPlanen gælder således for Læsø Kommune ved bekæmpelse af forurening i havne og sanering af kyststrækninger i tilfælde af væsentlig forurening med olie, kemikalier og lignende, eksempelvis ilanddrevne tromler.\nI forbindelse med planens udarbejdelse er der indgået aftale om anvendelse af materialer til bekæmpelse af forurening med de respektive havnefogeder i havnene på Læsø. Personalet i kommunens to havne indgår endvidere som en aktiv del af denne beredskabsplan i samarbejde med kommunens øvrige beredskab.\nPlanen er godkendt af kommunalbestyrelsen d.28/4 2014, og er sendt til orientering til Beredskabsstyrelsen, Søværnets Operative Kommando (SOK), Naturstyrelsen Vendsyssel samt Miljøstyrelsen.\n2. Diagram med alarmeringsprocedure\n2. Diagram med alarmeringsprocedure og forureningsniveau\nI tilfælde af forurening på kyster eller i havne skal følgende alarmeringsprocedure følges:\nI tilfælde af forurening på kyster eller i havne skelnes der mellem følgende indsatsniveauer i forhold til forureningsniveauer, se i øvrigt afsnit 5:\n3. Anmeldelse til Miljøstyrelsen og SOK\nFør rensning af kysten iværksættes er det vigtigt at anmelde uheldet til Miljøstyrelsen, således at udgifterne til oprydningen kan refunderes. Dog er det tilsvarende vigtigt at få startet indsatsen mod forureningen så hurtigt som muligt, så omfanget af forureningen begrænses.\nAnmeldelse til Miljøstyrelsen\nMiljøstyrelsen orienteres i første omgang via telefon eller e-mail1).\n1) Jf. Strandrensingsbekendtgørelsens Bilag 1. (Bekendtgørelse om refusion af udgifter til beredskab, bekæmpelses- og saneringsforanstaltninger, samt affaldsbortskaffelser vedrørende olie- og kemikalieforurening, BEK nr. 1630 af 13/12 2006). Bekendtgørelsen findes i denne plans Bilag 8.\nMiljøstyrelsen skal her informeres om sted/kyststrækning, tid for uheldet, anmelders navn, telefonnummer til kommunen, anmeldelsestidspunkt samt kontaktperson.\nKontaktoplysninger: Bente Sørensen, Miljøstyrelsen, direkte nummer 72 54 44 46 (mandag-fredag Kl. 9- 16). Udenfor kontortid skal forureningen anmeldes på e-mail til bs@mst.dk.\nEfterfølgende orienteres Miljøstyrelsen mere detaljeret via brev eller e-mail om forureningens karakter og omfang, den påtænkte indsats samt et overslag over udgifter.\nAnmeldelse til SOK\nSøværnets Operative Kommando skal orienteres ved forurening af kysten, så de kan sammenholde oplysningerne med eventuelle andre anmeldelser af samme eller andre forureninger.\nAnmodning om assistance fra Beredskabsstyrelsen Nordjylland\nDer kan anmodes om assistance fra Beredskabscenter Nordjylland ved større forureninger af kysten. Anmodningen sker enten via SOK eller via den stab, der er nedsat ved større ulykker, jf. afsnit 5.\nAssistance fra Naturstyrelsen, Vendsyssel\nNaturstyrelsen kontaktes, hvis der er konstateret olieindsmurte havpattedyr eller fugle. Naturstyrelsen sørger for korrekt aflivning af fugle og rensning eller aflivning af pattedyr i henhold til Beredskabsplan for Havpattedyr2).\n2) Beredskabsplan for havpattedyr, udgivet af Miljøministeriet, Naturstyrelsen februar 2012, J.nr. NST-369-00002\nDer tages kontakt til vildtkonsulenten fra Naturstyrelsen, Vendsyssel (tlf. 72 54 39 85, mobil 26 87 54 60), som er beslutningstager ift. indsats. Der kan alternativt tages kontakt til Dyrenes Beskyttelse på tlf. 1812, som efterfølgende kontakter vildtkonsulenten.\nNaturstyrelsen indsamler og indberetter oplysninger om dødfundne eller aflivede havpattedyr og kontakter beredskabet i tilfælde af sygdomsudbrud eller massedødsfald, samt fund af sjældne arter. Derudover indsamler Naturstyrelsen efter aftale prøver af strandede dyr.\n4. Planens geografiske omfang\nBeredskabsplanen dækker kysterne i Læsø Kommune, herunder Læsø, Nordre Rønner og alle små-øer i kommunen. Se desuden planens kortbilag.\n5. Vurdering af forureningens omfang\nOprensningsniveau 1 - 3\nNår melding om forurening med olie eller lignende indløber, besigtiger den vagthavende indsatsleder forureningens omfang. Behovet for indsats af mandskab og materiel vurderes ud fra områdets sårbarhed. Vagthavende sikrer derefter, at alarmcentralen er orienteret, så de relevante myndigheder bliver underrettet (se afsnit 2).\nVed melding om forurening på hverdage indenfor normal arbejdstid kontakter vagthavende indsatsleder kommunens miljøteam hurtigst muligt efter ankomst til skadestedet eller undervejs dertil. Miljøteamet sørger derefter for at orientere Miljøstyrelsen og DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi (Tidligere DMU). Uden for normal arbejdstid kontaktes en medarbejder i miljøteamet via privat mobil. Miljøteamet sørger for at kontakte Miljøstyrelsen og DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi.\nOprensningsniveau 1, Kommunen\nMindre forurening med olie eller kemikalier på stranden / i havnen inden for kommunen. Efter melding til miljøteamet iværksætter vagthavende indsatsleder de foranstaltninger, der skønnes nødvendige, idet der primært benyttes kommunens eget mandskab og materiel. Hvis det skønnes nødvendigt, kan assistance rekvireres fra Læsø Kommunes materielgård, og lokale entreprenører kan benyttes. Vagthavende indsatsleder kontakter selv de øvrige relevante myndigheder.\nOprensningsniveau 2, Flere kommuner\nStørre forurening med olie eller kemikalier eller forureninger, der omfatter flere kommuner. Efter miljøteamet er informeret sørger vagthavende indsatsleder for, at kommunens mandskab og materiel straks indsættes. Samtidig kontaktes den lokale politikreds, der orienterer Miljøstyrelse, SOK m.fl. Inden for normal kontortid kontaktes Miljøstyrelsen straks.\nDe lokale beredskaber aftaler med nabokommunen hvilken indsats, der yderligere skal iværksættes. Afhængig af forureningens omfang kan indsættes yderligere mandskab og materiel fra nabokommuner og entreprenører, samt evt. Beredskabsstyrelsen Thisted. Skønnes det nødvendigt at søge assistance fra de statslige myndigheder, kontakter indsatslederen den vagthavende i Miljøstyrelsen.\nOprensningsniveau 3, Staten\nAlvorlige og mere omfattende forureninger med olie, kemikalier m.m. over større strækninger. Efter melding til miljøteamet indsætter vagthavende indsatsleder straks alt tilgængeligt materiel og mandskab fra kommunen og de lokale entreprenører. Vagthavende indsatsleder i kommunen rekvirerer via den lokale politikreds supplerende assistance.\nPolitiet sørger for at kontakte Miljøstyrelse / miljøcenteret, SOK og Naturstyrelsen.\nVagthavende indsatsleder drøfter koordineringen af indsatsen med Miljøstyrelsen. Miljøstyrelsen indsætter efter behov hjælp fra de tilgrænsende kommuner, samt de statslige myndigheders mandskab og materiel. Strækker forureningen sig over flere kommuner, fordeles personel og materiel ud fra en samlet prioritering af behovet for akut indsats.\n6. Almindelige retningslinjer for aktionen\nVed større forureninger oprettes et KST (kommandostade) med kommunikationsmidler. Til betjening af KST placeres en medarbejdere med uddannelse i radio/telefonpasning/GIS.\nIndsatslederen kan opholde sig på KST eller i indsatsområdet. Indsatslederen har direkte kontakt til KST.\nVed større uheld oprettes et KSN (kommandostation / stab) i et egnet lokale.\nI KSN samles repræsentanter for beredskabet, miljøteamet, politi og eventuelt SOK, Naturstyrelsen, og evt. nabokommuner.\nDer tages fotos af forureningen på stranden og forureningens udbredelse konstateres. Brug E-skiltenumre sammen med stedangivelser og kortbilag.\nEtablering af flydespærringer\nFor at forhindre spredning af olien bør der hurtigst muligt udlægges flydespærrer omkring olien. Flydespærrer kan også bruges til at fastholde olie på en bestemt kyststrækning eller til at lede olie uden om sårbare områder.\nVed risiko for forurening af havne kan disse blokeres ved indsejlingen med flydespærringer for at mindske forureningen mest muligt.\nHalmballer og sandsække kan ligeledes bruges til at beskytte sårbare områder eller fastholde olien.\nAdgangsveje / Tilkørselsveje\nTilkørselsveje er markeret på kortbilag 4. Hvis der er spærringer som bomme eller store sten m.v. er dette angivet på kortbilaget.\nStranden er ikke tilgængelig overalt, men der kan nogle steder køres fra en tilkørselsvej til et givent sted langs med stranden. Stranden er dog visse steder så smal, at der skal køres i vandkanten.\nBrug af enhver form for kemiske dispergeringsmidler skal godkendes af Miljøstyrelsen i hvert enkelt tilfælde.\nAflivning af fugle og dyr\nJf. afsnit 3 kontaktes Naturstyrelsen, hvis der er konstateret olieindsmurte havpattedyr eller fugle. Naturstyrelsen sørger for korrekt aflivning af fugle og rensning eller aflivning af pattedyr i henhold til Beredskabsplan for Havpattedyr.\nBeredskabsledelsen afgør i samråd med affaldsmyndigheden i hvert enkelt tilfælde, hvordan det opsamlede olieaffald m.v. bortskaffes. Bortskaffelsesmetoden er afhængig af forureningens omfang, art og konsistens. Det forurenede materiale skal så vidt muligt sorteres, se detaljer i afsnit 8.\nFor retningslinjer til prøvetagning af olieprøver, se afsnit 7 og Bilag 4. Kontakt evt. SOK eller Nationalt Center for Miljø og Energi / Aarhus Universitet.\nIlanddrevne tromler, beholdere og lignende\nBortskaffelse af ilanddrevne tromler, kasser, beholdere og lignende, som kan være akut farlige, fjernes først efter samråd med politiet.\nOlieindsmurte presenninger, overtræksdragter, gummistøvler, vaders etc. indsamles og skal køres til destruktion.\nRengøring af maskiner og udstyr skal tilrettelægges på en sådan måde, at forureningen ikke spredes til omgivelserne. Håndværktøj og mindre maskiner kan transporteres til vaskepladser med olieudskiller.\nKørende materiel, der ikke borttransporteres på blokvogn eller lignende, skal rengøres på stedet med for eksempel højtryksrenseanlæg. Blandingen af olie/vand/rensemiddel skal opsamles og køres til godkendt destruktion.\nIndsatsledelsen har ansvaret for, at der oprettes de nødvendige rensepladser.\n7. Prøvetagning og log\nIndsamling af prøver fra forureningen\nOmhyggelig prøvetagning er meget vigtig for senere at kunne anvende olieprøver i forbindelse med en eventuel bevisførelse og eventuelle retssager mod forureneren.\nOlieprøveudstyr med 12 prøveflasker er placeret i indsatslederbilen. Der findes yderligere et sæt med 12 prøveflasker hos Falck i Byrum.\nBeredskabet og miljømyndigheden skal løbende foretages optegnelser (log) om hændelsesforløbet, samt dokumentation af forureningens omfang og af de afholdte udgifter.\nDer udtages to prøver af den indkomne olie. Prøverne udtages i hver ende af forureningen for at kunne påvise, at der er tale om én forurener. Hvis der er tale om en stor/langstrakt forurening skal der udtages flere prøver. Se i Bilag 4, hvordan prøverne udtages.\nDerefter udfyldes oplysningsskemaet i Bilag 5. Skemaet og olieprøver afleveres til kommunens miljømedarbejder, som sender prøverne til analyse.\nOprensningsniveau 1 (Kommunen)\nMiljømedarbejderen indsamler prøver fra forureningen, sender prøver til analyse hos DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi og foretager løbende optegnelser om hændelsesforløb.\nDer skal samles dokumentation for forureningens omfang (mængde og udbredelse) samt de afholdte udgifter i forbindelse med strandrensningen. Disse funktioner varetages ved oprensningsniveau 1 af kommunens miljømedarbejder med mindre anden aftale indgås.\nOprensningsniveau 2 og 3 (kommuner og stat)\nStaten koordinerer (sammen med kommunerne, Beredskabscenter og SOK) indsamling af prøver fra forurening af kysten, sender prøver til analyse og foretager løbende optegnelser om hændelsesforløbet.\nSOK sørger for indsamling af prøver på åbent hav.\nDer skal samles dokumentation for forureningens omfang og afholdte udgifter. Disse funktioner varetages ved oprensningsniveau 2 af kommunerne og ved oprensningsniveau 3 af staten.\nOlieprøver skal sendes til analyse hos DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi.\nBeredskabsledelsen og miljømyndigheden afgør i hvert tilfælde, hvordan det opsamlede affald bedst kan bortskaffes. Der skal så vidt muligt foretages en sortering af det indsamlede materiale i nedenstående typer, jævnfør Miljøstyrelsens vejledning om strandrensning februar 2008:\n1. Ren olie: Olie der ikke i særlig omfang er forurenet med havvand eller strandmateriale.\n2. Vandholdig olie, emulsion af olie og vand, Vand-i-olie emulsioner og olieblandet is /sne.\n3. Olie i fast form: Tjæreagtige klumper, asfaltklumper.\n4. Olieholdigt, fast materiale: tang, planterester, opsugningsmidler. drivtømmer, tønder, dåser, plastrester m.m.\n5. Olieholdigt, fast materiale: Døde fugle, havpattedyr og fisk.\n6. Olieholdigt, fast materiale: Sand, jord og sten.\nDeponering sker til genbrugspladsen Kokvad, som er vist på kortbilag 4.\nSå vidt det er muligt, bortskaffes affaldet ved direkte bortkørsel til modtageanlæg.\nMindre mængder (< 200 kg) kan bortskaffes til Læsø Kommunes genbrugsstation i Kokvad, Byrum. For større mængder af affald tages kontakt til miljømedarbejderen i kommunen.\nType 5, døde fugle og havpattedyr, håndteres af Naturstyrelsen i henhold til Beredskabsplan for Havpattedyr, jf. også afsnit 3. Naturstyrelsen håndterer bortskaffelsen af strandede dyr på Naturstyrelsens arealer samt de mest besøgte strande i højsæsonen.\nDøde sæler efterlades typisk til naturlig omsætning på mindre befærdede arealer. På private grunde skal grundejeren selv bekoste en bortskaffelse, hvis det ønskes. Naturstyrelsen har ikke pligt til at bortskaffe døde dyr, men fjerner oftest aflivede havpattedyr hvis muligt.\nAlle døde havpattedyr indberettes til vildtkonsulenten fra Naturstyrelsen.\nMidlertidige små depoter\nHvis forureningen er af et sådant omfang, at det ikke er muligt at bortkøre affaldet, kan der etableres midlertidige deponeringssteder. Midlertidige gravede depoter bør kun etableres, hvis det er strengt nødvendigt.\nMidlertidige depoter af f.eks. tætte containere kan dog etableres efter behov nær det forurenede område. Det kan desuden være nødvendigt at etablere små lokale depoter ved opsamlingsstederne i nærheden af kysten. Små depoter kan etableres på f.eks. lokale parkeringspladser tæt på opsamlingsstederne. De små lokale depoter kan for eksempel bestå af tætte containere, hvor olie og olieaffald samles til videre transport.\nDepoterne skal placeres under hensyntagen til både recipient- og vandindvindingsmæssige interesser, tilkørselsforhold, samt miljø- og sikkerhedsmæssige forhold som lugtgener og risiko for brandfare. Små lokale depoter skal ikke miljøgodkendes. Containere skal benyttes frem for gravede depoter. Ved midlertidig deponering foretages også en sortering af det forurenede materiale.\nMidlertidige depoter overvåges løbende og skal afvikles hurtigst muligt for at undgå udsivning fra dem til grundvand og naturområder.\nStørre midlertidige oplagringssteder\nVed meget store forureninger, hvor store mængder olie samles til midlertidig deponering, kan der etableres større depoter på den eksisterende losseplads. Større midlertidige depoter skal miljøgodkendes af kommunens miljømedarbejder.\nIndretning af depoter\nMidlertidige depoter bør så vidt muligt bestå af helt tætte containere (eller containere foret med membran, fugeskum e.l.). Anvendes der eksempelvis et gravet depot i stedet for containere til depot, skal depotet være forsynet med mindst en plastikmembran. Flere mindre depoter kan være en fordel frem for et stort. Det gør det nemmere at foretage en sortering af det forurenede materiale.\nAlternativ placering af olieaffald kan f.eks. være i gylletanke, industrianlæg eller lignende. Både små og store midlertidige depoter skal afvikles hurtigst muligt.\nVed aktivering af beredskabet skal indsatslederen efter samråd med arbejdstilsynet sikre, at det involverede mandskab arbejder under arbejdsmiljømæssige forsvarlige forhold. Det skal sikres at der tages de nødvendige forholdsregler i forhold til oliens giftighed. Det skal ligeledes sikres, at der forefindes en hensigtsmæssig beklædning til rådighed, samt at mandskabet har mulighed for et efterfølgende bad.\nFor oplysninger om stoffers giftighed se evt. www.brs.dk eller kontakt Kemisk Beredskab hos Beredskabsstyrelsen, se telefonlisten i Bilag 2.\nBeredskabschefen / indsatslederen er ansvarlig for kontakt til pressen ved mindre uheld og for at holde pressen orienteret i nødvendigt omfang.\nDet er nødvendigt med et åbent og konstruktivt samarbejde med pressen.\nIndsatslederen skal være opmærksom på, at pressen kan bruges konstruktivt til at formidle vigtige forholdsregler eller andre budskaber, som skal ud til et større antal mennesker. Budskabet kan f.eks. være at holde uvedkommende væk fra forurenede områder eller at omdirigere trafikken fra veje, der er spærret på grund af oprydning.\nHvis det skønnes hensigtsmæssigt kan pressekontakten overdrages til krisestyringsstaben.\nVed større uheld skal miljømedarbejderen orientere krisestyringsstaben.\nKommunens hjemmeside kan ligeledes bruges til at informere om uheldet. Specielt ved store og langvarige uheld kan det være en fordel at informere både til borgere og presse via en hjemmeside.\nVed forureninger på oprensningsniveau 3 overtager staten og politiet en stor del af pressekontakten. I sådanne tilfælde bør det være staben (KSN) der udtaler sig om de strategiske beslutninger.\n11. Fordeling af udgifter og refusion af udgifter\nUdgifterne til beredskab, bekæmpelse og strandrensning fordeles i henhold til bekendtgørelse 1630 af 13. december 2006 (strandrensningsbekendtgørelsen) om refusion af udgifter til beredskab, bekæmpelse og saneringsforanstaltninger samt affaldsbortskaffelse vedrørende olie- og kemikalieforurening, se Bilag 8.\nUdgifterne til opretholdelse af beredskabet betales af parterne hver især.\nKommunen kan pålægge havnene at sørge for at der er nødvendigt udstyr til rådighed. Udgifter (udlæg) til oprensning af strande m.m. afholdes i første omgang af kommunen, men refunderes efterfølgende af staten hvis Miljøstyrelsen har godkendt indsatsen, eller af forureneren, hvis denne er kendt.\nDet forudsætter at oprydningen først er blevet anmeldt til Miljøstyrelsen (se afsnit 3).\nFor at opnå fuld refusion fra Staten, har beredskabet, Natur & Vej og miljømyndigheden\n-at registrere de iværksatte foranstaltninger i kronologisk rækkefølge (minutrapport),\n-at udarbejde timesedler for personel og materiel\n-at sikre sig dokumentation for øvrige udgifter\nEn eventuel udgiftsfordeling i forbindelse med gennemførelse af større saneringsopgaver aftales konkret i hver enkelt sag mellem de berørte kommuner og staten.\nSåfremt skadevolder findes, kan økonomisk regres rettes overfor denne. Miljøstyrelsen tager stilling hertil i hver enkelt sag3).\n3) Jf. http://www.mst.dk/Virksomhed_og_myndighed/Havmiljoe/Olie_og_kemikalieforurening/default.htm#Udgifterne\n12. Øvelser og uddannelse\nTil kontrol af beredskabets funktion bør der afholdes regelmæssige øvelser, hvor såvel det kommunale beredskab som det regionale beredskab deltager. Øvelsen tilrettelægges eventuelt i samarbejde med nabokommuner og SOK.\nDet anbefales at beredskabschefer og andet personale deltager i Beredskabsstyrelsens kurser om Havberedskab og Stabsmanagement / Tværfaglig ledelse.\n13. Revision af planen\nBeredskabsplanen ajourføres løbende. De involverede parter holder gensidigt hinanden orienteret om aktuelle ændringer.\nBeredskabsplanen tages op til vurdering mindst hvert 5. år, næste gang i 2019.\nTelefonlister ajourføres mindst en gang årligt, samt ved større ændringer og ved omorganiseringer.\nKommunen skal underrette Miljøstyrelsen og SOK om deres strandrensningsplaner og ændringer i disse.\n24 98 35 95\n96 45 21 10 eller 112\nHavnefoged Vesterø Havn\n96 21 31 56\nMobil 20 33 92 22\nHavnefoged Østerby Havn\n96 21 31 61\nMobil 20 24 80 27\n30 54 33 48\n30 69 81 05\nMiljømedarbejder ved Læsø Kommune\nTlf. 96 21 30 37\nMobil 31 38 80 58\nLandpoliti Læsø, v. Per Nielsen\n98 49 14 48 eller 114\nMobil 51 42 10 71\n51 35 72 22\n96 21 30 15\nMobil 30 51 88 64\n21 42 12 09\n21 42 12 79\nLæsø Kloak Service\n40 37 90 03\nLai Mortensen, vedligeholdelseschef,\nkontaktperson ved færgen\n98 49 90 22\nMobil 40 13 40 22\n98 49 15 88\nAarhus Universitet DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi\nNationalt Center for Miljø og Energi – Aarhus Universitet\n(ved olieprøver: mærkes ”Olieprøver”)\nPrøv først e-mail, alternativt:\nPia Lassen, 87 15 85 81\nCharlotte Schiødt, 87 15 87 22\nAnne Winding, 87 15 86 15\n89 43 30 99 – bed om vagthavende\nMaritime Assistance Service (MAS under SOK)\n89 43 34 10 direkte\n89 43 32 11 vagt\n96 17 72 00\nKemisk Beredskab hos Beredskabsstyrelsen\nBente Sørensen, Miljøstyrelsen (ifm. refusion af udgifter, jf. afsnit 3)\n72 54 44 46 (mandag-fredag Kl. 9- 16)\nUdenfor kontortid skal forureningen anmeldes på e-mail til bs@mst.dk\nVildtkonsulenten, Naturstyrels Vendsyssel ang. nødstedte dyr og døde dyr\n72 54 39 85\nMobil: 26 87 54 60\nRekvirering af glas til olieprøver: Brian Aggerholm hos MAS (afdeling i SOK)\n96 30 14 48\nØsterby Havn, Bødehuset, 1. sal\nØsterby Havn, fordelt på havneområdet, se kort\nØsterby Havn, havnefogedens kontor\nVesterø Havn, Bødehuset (sydvestlige hjørne)\nVesterø Havn, Bødehuset, 1. sal\nVesterø Havn, fordelt på havneområdet, se kort\nVesterø Havn, havnefogedens kontor og Vesterø Havns værksted\nVesterø Havn, Bødehuset\nBetegnelse Int. Nr. Udstyr TOTAL\nmidler til vand og\nBaljer og kar til\nOlieforurening på strande.\nUdtagelse og forsendelse af olieprøver.\nPrøveudtagning foretages i henhold til:\nVejledningen for strandrensning, juli 2007, afsnit 10\nPrøverne udtages i rene glas. Disse findes i indsatslederbilen og kan løbende rekvireres hos Brian Aggerholm fra Maritime Assistance Service (MAS).\n- Der udtages olieprøver fra de geografiske hjørner af forureningen. Hvis der er tale om en stor forurening udtages yderligere olieprøver fra forskellige områder i forureningen, således at det kan fastslås om forureningen stammer fra en og samme kilde.\n- Forefindes der både oliefilm og olieklumper, skal der udtages prøver af begge dele. Prøverne beskrives hver for sig.\n- Er forureningen spredt over flere områder, udtages olieprøver fra samtlige områder. Dette for at konstatere om forureningen stammer fra samme kilde.\n- Driver forureningen ind over flere dage, skal der indsamles olieprøver hver dag. Dette for at konstatere om forureningen stammer fra samme kilde.\nIndsamling af olieprøver fra fugle og dyr indsmurt i olie.\nFor at sikre korrekt procedure i disse tilfælde, kontaktes vagthavende officer hos MAS (Maritime Assistance Service), telefon 89 43 30 99 bed om vagthavende officer hos MAS.\nMærkning af olieprøver:\nUdfyld 3 mærkater. (findes i indsatslederbilen). Prøverne mærkes med dato, måned, år, prøve-nr. og lokalitet. F.eks. 29/10/08 = den 29. oktober 2008, prøve nr. 1 sted: Danzigmann strand. Prøve nr. 2 Jegens strand.\nSamtidigt udfyldes oplysningsskemaet for olieprøver.\nHusk at signere mærkater og oplysningsskema.\nPrøveglasset forsynes med en mærkat, hvorefter det kommes ned i en plastpose. For at sikre at prøven ikke ændres/manipuleres, plomberes plastposen ved at sætte den anden mærkat over lukningen af plastposen. Dette sikrer at plastposen ikke kan åbnes uden det kan ses.\nPrøveglasset lægges i forsendelsesrøret (altid 2 glas i røret). Forsendelsesrøret forsegles med armeret tape i længderetningen, hele vejen rundt. Samlingen skal være i den ene ende, således at den ene label der repræsenter den ene af olieprøverne i forsendelsesrøret kan placeres over denne samling. Dette for at sikre at emballagen ikke kan åbnes uden at det ses.\nMærkaten fra den anden olieprøve sættes på forsendelsesrøret, der nu er klar til forsendelse.\nForsendelse af olieprøver skal ske til:\nIdentifikations-nr. (som anført på flaske)\nEvt. om bord på skibet:\nSted for prøvetagning\nTil SØS (Længde/Bredde, Pejling/afstand):\nPå LAND (Reference til kort, Stednavn):\nFra TANK (nr. på tank og i hvilken højde prøven er taget i):\nFra LAST (rum, SB eller BB side, for eller agter):\nSigtbarhed (sol, overskyet, god sigt, dårlig sigt):\nKonsistens (tykt-/tyndtflydende, olieklumper, blandet med vand/sand/tang eller andet):\nFarve (lys, mørk, fluorescerende m.v.):\nUdbredelse (længde, bredde, tykkelse m.v.):\nOptræden (i bælter, i flager, i klumper (størrelse), i klatter m.v.):\nEvt. andre observationer:\nANMELDELSE AF KYSTFORURENING\nStrandgade 29, 1401 København K\nFra: Læsø Kommune\nDoktorvejen 2, Byrum, 9940 Læsø\nTlf.: 96 21 30 00\nDato for forureningshændelse:\nStrandrensningsbekendtgørelsen – BEK. nr. 1630 af 13/12/2006 (Bekendtgørelse om refusion af udgifter til beredskab, bekæmpelses- og saneringsforanstaltninger, samt affaldsbortskaffelse vedrørende olie- og kemikalieforurening) https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=12960\nFredninger og sårbar natur\nAdgangsveje og genbrugspladsen Kokvad\nOversigt Østerby Havn\nOversigt Vesterø Havn\nRegulativ vedr. afbrænding\nMiljøministeriets Bekendtgørelse nr.1317 af 20.11.2006 om forbud mod markafbrænding af halm m.v.\nog 200 m fra nåletræsbevoksninger, lyngklædte arealer og anden brændbar vegetation.\nBeredskabsplan for kystforurening PDF\nRegulativ vedr. afbrænding PDF\nMorten Pihler Beredskabschef og LAG koordinator mpi@laesoe.dk


Træ paddle der giver en god endefuld til både kvinder og mænd. Køb nu.\n> Paddle/ Spanskrør>1 Tommer paddle ( tudebræt )\n1 Tommer paddle ( tudebræt )\n1 Tommer paddel er en lille fin paddel, hvilket gør at den er rigtig god til de mere intime områder, hvor den er meget nem at dosere. Perfekt til at give kvinden en god endefuld - Eller til manden! Kan med fordel benyttes af begge partnere på hinanden - Benyt den med vores andet sexlegetøj, som findes på vores webshop!\n1. Tommer, paddel tudebræt\nEn fantastisk lille paddel lavet af egetræ formen minder om en paletkniv en spændende glat overflade og et fyldig håndtag det gør at brugen af den sker med stor fornøjelse- den har naturligvis afrundet kanter så den ikke slår hul på huden.\nGode råd til brug af 1 tommer paddel:\n1 Tommer paddel er en lille fin paddel på 2,5 cm. i bredden. Den er rigtig god til de intime områder på kønsdele og brystvorter. Med denne paddel kan du bedre dosere smerter på disse områder med de små slag til overfladisk stimulering eller lad paddlen ligge til den dybe muskel-stimulering. Her kan man også bruge vores 4 tommer paddel, som giver en bredere slagflade, men er til større muskelgrupper, som er lige så nem at bruge som 1 tommer paddlen, og med lige så godt resultat - også første gang.\nMen kan også med stor fornøjelse bruge den på ildertår og på bryster, et fedt redskab en hver sadist bør havde i sin taske.\nDen er naturligvil hånd lavet på vores eget værksted og behandlet med lidt møbelvoks


Cfashion - Side 144 af 145 - ....by Camilla Cecilie\nUdgivet den 30. november 2013 25. november 2013\nJulekager er et must når vi rammer december, ihvertfald herhjemme! Jeg har bakset en lille portion gluten- og mælkefri sammen, som jeg gerne vil dele med jer.\n– 250 g boghvedemel\n– 175 g plantemagarine uden mælk\n– 1/2 tsk hvid peber\n– 1/2 tsk vaniliepulver – ikke vaniliesukker\n– reven skal fra 1/2 citron\nRør det hele sammen til en småkagedej, tril derefter hasselnøddestore kugler, bag dem ved 200 grader på varmluft i ca. 10-15 minutter. Teg dem ud når de er gyldne, og lad svale lidt på pladen inden du rykker dem over på en rist.\nVelbekommen og god glutenfri jul\nForrige side Side 1 … Side 143 Side 144 Side 145 Næste side