Medicin til raske en syg ide? Oplæg til Teknologirådets konference den 21. januar 2004 på Christiansborg - PDF Gratis download\nMedicin til raske en syg ide? Oplæg til Teknologirådets konference den 21. januar 2004 på Christiansborg\nDownload "Medicin til raske en syg ide? Oplæg til Teknologirådets konference den 21. januar 2004 på Christiansborg"\n1 Medicin til raske en syg ide? Oplæg til Teknologirådets konference den 21. januar 2004 på Christiansborg\n2 TEKST Lise Penter Madsen, freelancejournalist Ulla Holm Vincentsen, projektleder, Teknologirådet Artiklerne Jagten på den perfekte medarbejder og Medicin er andet end bare piller i glas er af Mette Bom. Interview af Ulla Holm Vincentsen. Artiklerne har tidligere været bragt i Teknologidebat nr. 2, maj REDAKTION Ulla Holm Vincentsen, Teknologirådet 2004 Arbejdsgruppesekretariatet består af: Anders Jacobi, projektmedarbejder, Teknologirådet Jette Christensen/Vivian Palm, projektsekretærer, Teknologirådet Lise Penter Madsen, videnskabsjournalist, freelance Ulla Holm Vincentsen, projektleder, Teknologirådet\n3 Indholdsfortegnelse Forord... 3 Danskernes helbred og forbrug af lægemidler... 5 Livsstilsmedicin et vidt begreb... 7 Lev op til kravene eller bliv hægtet af!... 9 Samfundsøkonomien...11 Lægemiddelindustriens indflydelse...12 Jagten på den perfekte medarbejder...14 Medicin er andet end bare piller i glas...16 Bekymringer for fremtiden...19 Konferencedeltagernes definitioner på livsstilsmedicin...21 Konferencedeltagernes definitioner på medicin til raske\n5 Forord Projektet Teknologirådet ønsker med konferencen Medicin til raske en syg idé? at rejse en debat om forbruget af den slags lægemidler, der i medier og folkemunde ofte går under betegnelsen livsstilsmedicin, forstået som medicin, der gives for at regulere eller forbedre ikke-sygelige tilstande. Konferencen er tilrettelagt af en arbejdsgruppe, der blev nedsat sommeren 2003, og hvis medlemmer repræsenterer både behandlere og forskere. Hovedopgaven for arbejdsgruppen var at identificere en række af de pågældende lægemidler og at skabe klarhed over, hvilke udfordringer et tilsyneladende øget forbrug af medicin til raske stiller samfundet overfor. I arbejdsgruppen blev det hurtigt klart, at livsstilsmedicin er et begreb, der er vanskeligt at arbejde med af flere årsager. For det første bruges betegnelsen meget forskelligt af både medier og fagfolk. Og for det andet er det sjældent muligt entydigt at kategorisere et lægemiddel som livsstilsmedicin, da et middel, der for nogle menneskers vedkommende vil være som medicin til raske, for andre kan være et helt nødvendigt sygdomslindrende middel. Arbejdsgruppen besluttede på denne baggrund at lade konferencen debattere to problemstillinger: dels hvordan der fremover kan tales mere entydigt om brugen af medicin til raske (det vil sige et forsøg på en begrebsafklaring), og dels hvad det kan medføre for samfund og individ, hvis udbud og forbrug af medicin til raske stiger. Arbejdsgruppen bag konferencen Medicin til raske en syg idé? består af: Peter Gøtzche, overlæge, dr.med., Det Nordiske Cochrane Center, Rigshospitalet Inga Marie Lunde, dr.med., praktiserende læge, Silkeborg, formand for Dansk Selskab for Almen Medicins risikogruppe Claus Møldrup, lektor, ph.d., Institut for Samfundsfarmaci, Danmarks Farmaceutiske Universitet. Marianne Møller, farmaceut, Institut for Rationel Farmakoterapi, Lægemiddelstyrelsen Birgit Petersson, speciallæge i psykiatri, lektor, afdelingsleder, Afdeling for Medicinsk Kvinde og Kønsforskning, Institut for Folkesundhed, Københavns Universitet Niels Kr. Rasmussen, forskningskonsulent mag.scient.soc., Statens Institut for Folkesundhed Nogle af de spørgsmål, som arbejdsgruppen har diskuteret, lyder: Hvordan flytter grænserne sig for, hvad der er sygdom og normalitet? Hvilken rolle spiller lægemiddelindustrien? Hvilken rolle spiller samfundsidealerne? Vil samfundet fremover kunne lægge pres på den enkelte for at få ham/hende til at indtage lægemidler f.eks. for at få et job eller en forsikring? Har vi tilstrækkelig information om de sundhedsmæssige bivirkninger af nye lægemidler? Er der brug for nye krav til lægemidlerne eller dokumentationen omkring dem? Hvilke konsekvenser har det øgede forbrug af medicin til raske for samfundsøkonomien? Hvad betyder det, at en stor del af forskningen i lægemidler foregår i den private sektor? Artiklerne i dette konferenceoplæg besvarer ikke spørgsmålene ovenfor, men udgør appetitvækkere og inspiration til de diskussioner, der er lagt op til på konferencen. Den første artikel byder på en række fakta om danskernes helbred og forbrug af lægemidler. Den næste problematiserer begrebet livsstilsmedicin. Derefter følger en artikel om forholdet mellem samfundsidealerne og forbruget af medicin til raske i hverdagen. Denne efterfølges af en kort artikel om udfordringerne til samfundsøkonomien og en artikel om lægemiddelindustriens indflydelse. Herefter bringes to interview, der kaster lys over betydningen af sociale krav og kulturelle nor- 3\n6 mer. Og afslutningsvis skitseres en række af de bekymringer, som ligger til grund for projektet og dermed konferencen. Problemstillingerne vedrørende medicin til raske har mange lighedspunkter med de problemstillinger, der kan rejses i forbindelse med naturmedicin, functional foods, dopingmidler, gentests, screeninger, genterapeutiske og kosmetiske indgreb. Disse områder er ikke omfattet af konferencen, men diskussionerne på konferencen vil også være relevante for nogle af de pågældende områder. 4 Arbejdsgruppen mener: Ofte er det først, når der er udviklet et medikament, der retter sig mod at ændre en tilstand, at tilstanden begynder at blive defineret som et problem (Birgit Petersson). I sygdomsfrygtens kultur tilskyndes raske til at indtage medicin for kroppens normale reaktioner. Det sker ud fra samme tankesæt, som danner basis for at raske mennesker tilskyndes til at blive undersøgt for at holde sig raske. De raskes øgede forbrug af lægemidler kan derfor ikke alene forklares udfra en stræben efter et ideal. Det handler også om at behandle sygdomsfrygt og risiko (Inga Marie Lunde). Vi bør have en uafhængig og offentlig instans, der objektivt og systematisk vurderer lægemiddelindustriens videnskabelige undersøgelser (Peter Gøtzche). Vi ser velfungerende og sunde mennesker overalt i markedsføringen af produkter generelt. Lægemiddelindustrien er ikke alene om at tegne og definere billedet af det normale og sunde menneske (Marianne Møller). I diskussionen om normalitetsbegrebet er det vigtigt at anlægge en række forskellige perspektiver: Eksperternes, industriens, sundhedsvæsenets og ikke mindst befolkningens vi må gøre os klart, hvilke værdier, der styrer, at mennesker forbruger og tilbydes medicin til raske (Niels Kr. Rasmussen).\n7 Danskernes helbred og forbrug af lægemidler De yngre danskere føler sig i stigende grad syge. Både sygefraværet og medicinforbruget er for opadgående og indtagelse af antidepressive midler bliver mere og mere almindeligt. Danskerne har generelt et godt helbred, når de selv skal sige det. Ifølge nationale analyser fra Statens Institut for Folkesundhed, (SIF) vurderer fire ud af fem danskere således, at de har et godt eller virkelig godt helbred. Samtidig er der dog flere og flere danskere, der klager over, at de føler sig energiforladte, skrantende, nedtrykte og stressede. Og dette ikke blot her i det ufestlige, tunge januarmørke. De nationale analyser fra SIF viser, at skønt livskvaliteten i den ældre generation er for opadgående, så er den hos de yngre generationer generelt for nedadgående. Den oplevede forringede livskvalitet afspejles i sygefraværet, som har været fortsat stigende gennem de senere år. Ifølge Beskæftigelsesministeriet svarer fraværet til, at personer hver dag er sygemeldte. Sygefravær i Danmark koster årligt virksomheder og samfund 32 milliarder kroner. Sygefraværet i Danmark er dog lavere end i Norge og Sverige. I Danmark er sygefraværet ti dage om året per arbejdstager. Det svarer til 4-5 procent af alle arbejdsdage (2001). I Sverige er sygefraværet ca. 10 procent for kvinder og 6 procent for mænd (2002). I Norge er sygefraværet ca. 8 procent (2002). Kilde: Arbejdsmiljøinstituttets rapport Sygefravær i Norden, Danskernes vurdering af eget helbred Udviklingen i forskellige mål for helbredsrelateret livskvalitet blandt årige og 67- årige eller derover. Kilde: Statens Institut for Folkesundhed, Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen Den oplevede forringede livskvalitet synes også at afspejles i medicinforbruget. I takt med det stadig større udbud, oplever landets praktiserende læger således en stigende efterspørgsel på lægemidler, der eksempelvis kan forbedre potensen, humøret og koncentrationsevnen. Og forbruget af medicin ser ikke ud til at falde i de kommende år. Tværtimod. Snart vil der nemlig være endnu flere lægemidler på markedet, herunder f.eks. medicin mod rygning og voldsom trang til shopping samt mod indadvendthed og generthed. 5\n8 Samlet forbrug af lægemidler (DDD/1000 = antal definerede døgndoser per 1000 indbyggere per år) 1998: 942,3 1999: 959,1 2000: 985,7 2001: 1.037,3 2002: 1.089,4 Omsætning af lægemidler (Salg af lægemidler opgjort i apotekets udsalgspris inkl. receptgebyr.) 1998: ,7 mio. kr. 1999: ,6 mio. kr. 2000: ,3 mio. kr. 2001: ,8 mio. kr. 2002: ,3 mio. kr. Kilde: Lægemiddelstyrelsens lægemiddelstatistik Psykiske lidelser udgør en stor og stadig stigende andel af sygefraværet, og det skønnes, at en tredjedel af sygefraværet er direkte relateret til arbejdsmiljøet. En undersøgelse lavet af DA viser imidlertid, at 11 procent af alle sygemeldinger ikke har noget med sygdom at gøre. Salget af SSRI-præparater (Salget er opgjort i afregningspris inkl. moms) Sygehuse Primær sektor 1998: 6,94 mio. kr. 403 mio. kr. 1999: 7,80 mio. kr. 414 mio. kr. 2000: 11,91 mio. kr. 451 mio. kr. 2001: 12,80 mio. kr. 499 mio. kr. 2003: 11,54 mio. kr. 471 mio. kr. Kilde: Lægemiddelstyrelsens lægemiddelstatistik Indikationsområder for SSRI-præparater 1988: Svær depression 1996: OCD, panikangst 1997: Moderat og mild depression, bulimi 2000: Social fobi 2001: Forebyggelse af periodisk depression 2002: Generaliseret angst, post-traumatisk stress syndrom Kilde: Lægemiddelkataloget som er gennemgået siden procent af det langvarige sygefravær i Danmark skyldes psykiske lidelser. 26 procent af det langvarige sygefravær i Sverige skyldes psykiske lidelser. 19 procent af det langvarige sygefravær i Norge skyldes psykiske lidelser. Kilde: Arbejdsmiljøinstituttets rapport Sygefravær i Norden, En type af lægemidler, der står for en markant stigning i forbruget, udgøres af SSRI erne de antidepressive midler, der populært kaldes lykkepiller. Denne stigning skal ses i relation til, at der løbende sker en udvidelse af indikationsområdet. Desuden hævdes det fra flere hold, at SSRI erne i stigende grad tilbydes og benyttes af mennesker, der bare er forbigående nedtrykte.\n9 Livsstilsmedicin et vidt begreb Lægemidler, der bruges til at forbedre ikkesygelige tilstande, bliver populært kaldt livsstilsmedicin. Livsstilsmedicin er imidlertid et begreb, der bruges og forstås meget forskelligt. Et spørgsmål er derfor, om begrebet kan bruges til at beskrive medicin til raske. Anledningen til konferencen er et stigende udbud og forbrug af lægemidler til behandling af tilstande, som de fleste mennesker, både fagfolk og lægfolk, sædvanligvis opfatter som normale og ikke-sygelige. Det gælder lægemidler, der anvendes til at regulere vores adfærd, personlighed og livsstil, og som oftere og oftere høres beskrevet som livsstilsmedicin. Men livsstilsmedicin synes at være et vidt begreb. En nærmere gennemgang af, hvad borgere, medier og professionelle internt i sundhedssektoren lægger i begrebet peger således i mange retninger. Nogle beskriver livsstilsmedicin som lægemidler mod egenskaber eller adfærd, der ikke decideret kan defineres som sygdom. Hertil hører midler mod skaldethed, rygning og generthed. Andre betragter livsstilsmedicin som lægemidler mod sygdomme, der er afledt af en bestemt livsstil. Det kan være sygdomme som diabetes, allergi eller lungecancer. Ingen af definitionerne er imidlertid entydige, hvilket fremgår, når man forsøger at beskrive og kategorisere tilstande som eksempelvis alkoholisme, impotens samt gener i forbindelse med overgangsalder. Vanskelighederne ved at definere og afgrænse begrebet livsstilsmedicin afspejler, at der ikke eksisterer enighed om, hvad der kan klassificeres som henholdsvis sygdom, sundhed og normalitet. Når det er så svært at definere sygdom og normalitet, skyldes det nok, at en definition forudsætter, at noget er statisk, hvilket jo står i modsætning til, at vi hele tiden definerer nye sygdomme. Tingene er konstant i udvikling, og den definition vi bruger dag 1, vil være forældet dag 2, siger medlem af arbejdsgruppen Claus Møldrup. Ved at bruge begrebet livsstilsmedicin risikerer man dog ikke blot at blive misforstået. Man risikerer også at diskriminere og stigmatisere brugerne af de pågældende lægemidler i alle fald når betegnelsen bruges om medicin til raske. Det gælder f.eks., når man beskriver SSRI er (antidepressiv medicin) som livsstilsmedicin. Hermed risikerer man at antyde, at SSRI-brugere er svage mennesker, der vælger lægemidlet som en nem lappeløsning frem for at arbejde med deres problemer på anden vis. Man må derfor stille spørgsmålet, om det er rimeligt at kalde SSRI er for livsstilsmedicin, når de (også) bliver brugt til behandling af mennesker, der er på selvmordets rand? Ligeledes kan man spørge, om det er rimeligt at sætte lighedstegn mellem potensforbedrende medicin og livsstilsmedicin, hvis en patient har fået nedsat potens som følge af en konventionel sygdom eller sygdomsbehandling. Arbejdsgruppen bag konferencen opfordrede konferencens deltagere til at give et bud på definitioner på hhv. livsstilsmedicin og medicin til raske. Nedenfor findes et lille udpluk af definitionerne på livsstilsmedicin (en liste over samtlige indkomne definitioner findes bagerst i dette konferenceoplæg): Livsstilsmedicin er medicin, som indtages for at tillægge sig en speciel livsstil: Ung, glad, stærk, flot, tynd, smart, mv. (vitalitetsskabende midler som amfetamin, Viagra og hormoner til at styrke kroppen). Medicin som er med til at tilpasse den livsstil patienten vil føre f.eks. p-piller og viagra, men det kan også være Antacida mod mavesyre eller creme pga ønske om blød og smidig hud. Medicin, der anvendes for at forbedre ens generelle livsvilkår eller for at afhjælpe sygdomstegn/symptomer som følge af en uhensigtsmæssig eller usund levevis. Eksempelvis botox-indsprøjtninger i huden for at fjerne rynker, må vel være en slags livsstilsmedicin. Lykkepiller en anden. 7\n10 8 Medicin som bruges til raske for at ændre på tilstande, der ikke kræver medicin. Medicin mennesker tager med henblik på at hjælpe på tilstande som de ikke selv definerer som sygdomme, men f.eks. som ulemper, aldersforandringer, symptomer på en livsstil, de ikke ønsker at ændre eller som de tager uden at være syge for at mindske risikoen for at blive syge eller dø i fremtiden. Som det fremgår, er opfattelserne af, hvad begrebet livsstilsmedicin dækker, meget forskellige. Ofte kobles livsstilsmedicin sammen med bestemte lægemidler eller med indikationen for at anvende dem. Det samme gør sig gældende for de definitioner, der optræder i den videnskabelige litteratur, som Claus Møldrup, har gennemgået i den endnu ikke publicerede artikel Lifestyle medicines towards a widely accepted definition. Vi får hele tiden ny viden, og det er svært at opstille en holdbar definition, når vi ikke har et fuldstændigt videnskabeligt grundlag at læne os opad. Personlige holdninger, moral og værdier kommer til at spille en væsentlig rolle for, hvad vi opfatter som normalt og sygeligt, og så bliver det særlig vanskeligt at blive enige, siger han. Claus Møldrup foreslår i tråd med resten af arbejdsgruppens medlemmer, at en dækkende definition for livsstilsmedicin eller måske rettere: medicin til raske må tage højde for, at sygdom og normalitet er dynamiske størrelser. Frem for at kigge isoleret på enten indikation eller lægemiddel, må man kæde anvendelsen af lægemidlet sammen med rationalet for at anvende det og tage højde for den kontekst eller livssituation, hvori forbrugeren anvender midlet. I artiklen Lifestyle medicines towards a widely accepted definition giver Claus Møldrup følgende bud på en definition: Livsstilsmedicin er lægemidler, der udover at kunne lindre, helbrede og forebygge kan anvendes til at forbedre tilstande, der betragtes som ikke-sygelige. Et sådant lægemiddel bliver først til livsstilsmedicin, hvis individet, der indtager lægemidlet ikke betragter sig selv som syg, men blot anvender lægemidlet som led i en livsstil. Konferencen Medicin til raske en syg idé? har til formål at diskutere begrebet livsstilsmedicin og at indkredse en måde, hvorpå der kan tales om lægemidler, der retter sig mod at ændre/forbedre tilstande, der sædvanligvis opfattes som normale og ikkesygelige. Konferencens deltagere har givet nogle bud på, hvad der kan ligge i begrebet medicin til raske : Medicin til raske er forebyggende medicin, som sikrer, at vi fortsat er raske. Echinamin for at undgå forkølelse, loppefrø for at undgå at få irritabel mave, solblokker for at undgå forbrændthed. Endelig findes også medicin af kønshormontypen for at undgå skøre knogler eller PMS. Unødvendig medicin. Medicin der anvendes for at kunne fortsætte med at leve, som man hele tiden har gjort f.eks. ryge eller drikke, til trods for de gener/sygdomme denne livsstil medfører. Medicin givet til raske personer, der på grund af arv eller livsstil statistisk har en øget risiko for at pådrage sig sygdom, medicin gives med det formål at reducere eller eliminere risiko. Medicin mennesker tager med henblik på at hjælpe på tilstande, som de ikke selv definerer som sygdomme, men f.eks. som ulemper, aldersforandringer, symptomer på en livsstil, de ikke ønsker at ændre eller som de tager uden at være syge for at mindske risikoen for at blive syge eller dø i fremtiden. Konferencen vil vise, om der kan opnås en form for konsensus om brugen af begreberne.\n11 Lev op til kravene eller bliv hægtet af! Både eksperter og den almindelige borger sammenkobler det øgede forbrug af livsstilsregulerende medicin med, at flere og flere oplever et tiltagende præstationspres både i arbejdssammenhænge og i privatlivet. De færreste af os kan undsige os, at vi efterstræber tidens ideal om på én gang at være åndrige, smukke, gode forældre, samvittighedsfulde borgere og succesrige i vores arbejde. Vi har ikke bare travlt med at leve op til tidens krav. Vi er ligefrem stressede over alt det, vi både skal og ønsker at gøre til perfektion, og hvis vi pludselig ikke kan følge med i det høje tempo, opstår let en følelse af utilstrækkelighed. Så vælger vi måske at forbedre vores formåen med hjælp fra et fristende udbud af lægemidler, der kan give vores humør og energi en tak opad. I en tid, hvor konkurrencen på arbejdsmarkedet er hårdere end i mange år, er risikoen for at ikke at slå til og dermed blive hægtet af også større end tidligere. Præstationspresset har således været med til at gøre stress til en folkesygdom. Et spørgsmål er, om forbruget af personlighedsregulerende medicin ligefrem kan ses som et udtryk for, at vi føler os tvunget til at overtage kontrollen med vores formåen og medicinere os til at have fuld fart på og være omstillingsparate når nu midlerne findes? Også idealerne på den personlige og private front kan give anledning til bekymringer. Hvis vi ikke dyrker hed sex hver dag, er vi nok seksuelt dysfunktionelle. Hvis vi ligger en kvart procent over BMI, har vi nok mistet kontrollen med vores spisevaner. Og hvis vi i vintermørket foretrækker at gå i hi foran fjernsynet, har vi nok en social fobi. Landets praktiserende læger oplever en stigende efterspørgsel på ikke blot sygdomsbehandling og forebyggelse, men også på medicinske behandlinger, der skal gøre det muligt at overkomme, opretholde eller forfølge tidens livsstilsideal. Et eksempel er den aldrende mand, der ønsker potensforbedrende medicin for ikke at skuffe sin nye, yngre hustru. Et andet eksempel er teenagepigen, der ønsker at få p-piller ikke for at beskytte sig mod graviditet, men for at sikre sig imod, at hun får menstruation i sin sommerferie. Hvornår er et lægemiddel receptpligtigt? Det er Lægemiddelstyrelsen, der afgør, om et lægemiddel skal være receptpligtigt, det vil sige, om det kun må udleveres fra apotek efter recept fra læge, tandlæge eller dyrlæge. Ved afgørelsen lægges der bl.a. andet vægt på: om lægemidlet kan frembyde sundhedsfare ved anvendelse uden lægeligt tilsyn, eller fordi ukorrekt brug forekommer hyppigt om det er nødvendigt at overvåge virkninger eller bivirkninger om lægemidlet skal indsprøjtes eller lignende. Teenagepigen er en typisk gæst hos den praktiserende læge og tilhører generationen af de såkaldte baby boomere, der er vokset op i en tid med gode konjunkturer. De har overordnet haft en oplevelse af, at alt er muligt og vil ikke finde sig i begrænsninger! Det stadig større forbrug af lægemidler til behandling af normale eller ikke-sygelige tilstande er mest markant blandt danskere i alderen 20-50, og med baby boomer-generationen er der ikke meget, der tyder på, at udviklingen vil vende. Foreløbige undersøgelser viser således også, at flere og flere danskere synes at acceptere brugen af medicin mod tilstande, der almindeligvis bliver opfattet som normale og ikkesygelige. I rapporten Danskernes holdning til og accept af livsstilsmedicin (MedicoMonitor, 2003) har Claus Møldrup, medlem af arbejdsgruppen, analyseret, hvordan 2775 repræsentativt udvalgte danskere i alderen forholder sig til at tage medicin, der har til formål at forbedre livskvaliteten. Her kan man læse: Befolkningen deler sig ligeligt op i tre dele med 35,5%, 28,5% og 31,4% der erklærer sig henholdsvis meget uenig og uenig, 9\n12 neutral eller enig og meget enig i, at det er OK at raske personer anvender fremtidens lægemidler, så vidt det kan forbedre livskvaliteten. Hverken køn eller alder synes at have indflydelse på holdningen til dette. Derimod viser uddannelsesniveauet et tydeligt mønster; lavt uddannede er meget i mod, mens højt uddannede er meget mere positivt indstillet overfor medicinering til at forbedre livskvaliteten. ( ) Endeligt er det overraskende, at personer, der arbejder professionelt med lægemidler, ikke adskiller sig fra personer, der ikke arbejder med lægemidler til dagligt i spørgsmålet omkring anvendelse af lægemidler til raske. Men hvis vi accepterer en såkaldt normal tilstand som behandlingskrævende og når der vel at mærke er udviklet et lægemiddel til behandlingen er der ikke langt til, at tilstanden bliver defineret som en sygdom. F.eks. blev det naturlige fænomen, skaldethed, engang kædet sammen med alder. I dag, hvor der findes medicin mod hårtab, bliver mandligt hårtab omtalt som en mandesygdom! 10 Hvornår bliver en tilstand formelt defineret som en sygdom? De fleste kan blive enige om, at sygdom er noget negativt. Noget, der forringer den enkeltes livskvalitet. Der eksisterer imidlertid ingen videnskabelig definition på, hvornår en tilstand er sygdom. Heller ikke filosoffer har kunnet definere, hvad sygdom og sundhed er, selvom de har brugt hele liv på forsøget. Én opfattelse er, at sygdom er en tilstand, der afviger fra det normale. Men f.eks. at blive ældre og svagere og pådrage sig aldersbetingede sygdomme, er jo helt normalt. En anden opfattelse er, at en tilstand først bør betegnes som en sygdom, når man har forstået årsagen til, at sygdommen bryder ud, og hvordan den udvikler sig. Men i dag kan vi jo blive behandlet for en række lidelser, som vi kategoriserer som sygdomme, uden at kende årsagsmekanismerne. En tredje opfattelse er, at en tilstand først bliver en sygdom, når borger og behandler bliver opmærksom på, at der eksisterer et lægemiddel, der kan ændre tilstanden.\n13 Samfundsøkonomien Med et stadig større forbrug af medicin til raske samt en fortsat udvidelse af definitionen på tilstande, der klassificeres som sygdom, må der gøres nogle overvejelser i forhold til, hvad det betyder for samfundsøkonomien. Et spørgsmål, der rejser sig, er selvfølgelig, om vi har råd til det? Når man sygeliggør det, der hidtil har været regnet for en normal tilstand eller adfærd, kan det medføre, at udgifterne til sundhedsvæsenet stiger. Omvendt vil samfundet såfremt livsstilsfænomener som rygning og fedme defineres som sygdomme være i stand til at tilbyde borgerne behandling, inden en bestemt livsstil udvikler sig til en kostbar, behandlingskrævende tilstand. De samfundsøkonomiske beregninger er således komplekse, men væsentligt vil være, om de pågældende lægemidler er tilskudsberettigede. Lægemiddelindustrien har en naturlig, kommerciel interesse i at rette sin udvikling af nye lægemidler mod de potentielt største markeder. Det vil bl.a. sige markedet af raske, unge, vestlige, ambitiøse forbrugere, der bruger lægemidler til at øge kontrollen med egen adfærd og præstationsniveau. En stor del af den samlede lægemiddelforskning foregår i de private virksomheder (se artiklen Lægemiddelindustriens indflydelse ), men hvis disse i tiltagende grad koncentrerer sig om livsstilsmedicin, kan det føre til, at kravet til og behovet for udvikling af lægemidler til behandling af konventionelle sygdomme i stigende grad vil hvile på det offentliges skuldre med konsekvenser for samfundsøkonomien. Hvornår er et lægemiddel tilskudsberettiget? Sygesikringen giver generelt tilskud, dvs. automatisk tilskud, til de fleste receptpligtige lægemidler, og det er Lægemiddelstyrelsen under Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der vurderer, hvorvidt der skal ydes generelt tilskud til et lægemiddel. Lægemiddelstyrelsens beslutning hviler på en indstilling fra Medicintilskudsnævnet, der er Lægemiddelstyrelsens faglige rådgiver i spørgsmål om medicintilskud. Vurderingen baseres på lægemidlets effekt og bivirkningsprofil i forhold til prisen. Lægemiddelstyrelsen kan tilbagekalde en afgørelse om generelt tilskud til et lægemiddel, hvis kriterierne for at yde tilskuddet ikke længere er opfyldte. Det kan blive aktuelt, hvis prisen på lægemidlet forhøjes efter, at tilskud til lægemidlet er meddelt, eller eksempelvis hvis midlet viser sig at blive anvendt uhensigtsmæssigt f.eks. til behandling af lidelser, hvortil det ikke er godkendt. For nogle lægemidlers vedkommende gives der kun tilskud i forbindelse med behandling af særlige sygdomme. Et sådant generelt klausuleret tilskud gælder f.eks. for de kolesterolsænkende lægemidler. Når en patient bliver behandlet med et lægemiddel, der ikke gives generelt tilskud til, kan lægen på patientens vegne søge om individuelt tilskud. Ansøgningen behandles af Lægemiddelstyrelsen. For at få individuelt tilskud skal en række lægemiddel-specifikke kriterier være opfyldt. Det skal som hovedregel være dokumenteret, at lægemidlet har vist effekt i det konkrete tilfælde, og at andre relevante behandlingsmetoder er fundet utilstrækkelige eller uhensigtsmæssige. I denne kategori af lægemidler, hvortil der kan søges individuelt tilskud, hører f.eks. visse lægemidler til behandling af osteoporose (knogleskørhed) og lægemidler til behandling af impotens. Én af betingelserne for at få tilskud til lægemidler mod impotens, er, at patientens impotens er forårsaget af en grundsygdom, som f.eks. diabetes. 11\n14 Lægemiddelindustriens indflydelse 12 I lægemiddelindustrien lytter man til de købestærke generationers bekymringer, behov, krav og ønsker, og udviklingen af livsstilsregulerende lægemidler lægger beslag på en fortsat stigende andel af industriens forskningsbudgetter. Ifølge britiske Sunday Times viser en Reuters Business Insight rapport The Lifestyle Drugs Outlook to 2007, at lægemiddelindustriens giganter investerer 20 milliarder i at udvikle 400 nye præparater i kategorien livsstilsmedicin. Samtidig diskuteres både nationalt og internationalt medicinalindustriens indflydelse på samfundets sygdomsopfattelse. Det er f.eks. kendt, at en medicinalvirksomhed, der producerer potensforbedrende midler, har indgået samarbejde med en række personer i det amerikanske sundhedssystem for at få klassificeret det, de kalder female sexual dysfunction (kvinders mangel på lyst til sex) som en sygdom. Dette på trods af, at en række eksperter peger på, at der ikke er tale om sygdomsbetonede, men snarere relationelle problemer. Nye lægemidler Årligt kommer der mellem 40 og 60 nye lægemidler på markedet. Blandt de nyere lægemidler og nye anvendelsesområder er: Citalopram til behandling af depressioner nu også til behandling af overdreven shoppetrang. Escitalopram til behandling af depressioner nu også til behandling af generthed. Antidepressiver generelt nu også til behandling af angst, panikanfald, sociale fobier og angst for at tale i store forsamlinger. Hormonindsprøjtninger, Xenical, Reductil og Meridal (neurotransmitter) mod fedme og overvægt. Melanotan sikrer en sund og solbrændt hud, beskytter mod hudkræft, regulerer appetitten og øger lysten til sex. Propecia til behandling af skaldethed. Betablokkere til behandling af hjertesvigt nu også til behandling af eksamensangst og præstationsangst. Genmedicin til behandling af hyperaktivitet og alkoholmisbrug under udvikling. Endvidere leder man pt. efter genet for intelligens, hukommelse og forståelse. Resultater fortolkes forskelligt af industrisponseret forskning og offentlig forskning I løbet af 2003 konkluderede flere undersøgelser, at chancen for positive resultater synes at være større for forskning, der er sponseret af lægemiddelindustrien end for forskning, der er finansieret ad anden vej. Et udenlandsk forskerhold konkluderede efter en gennemgang af 30 forskningsstudier, at de metoder, der blev anvendt i industrisponseret forskning var mindst lige så gode som i anden forskning, men chancen for favorable resultater var fire gange så stor i den industrisponserede forskning (British Medical Journal, maj 2003: vol. 326). Et andet udenlandsk forskerhold fandt en signifikant forbindelse mellem industrisponseret forskning og industrifavorable konklusioner (The Journal of American Medical Association, januar 2003: vol. 289). Endelig konkluderede en gruppe danske forskere fra Copenhagen Trial Unit, CTU, Rigshospitalet, på baggrund af en undersøgelse af 370 lodtrækningsundersøgelser, at sandsynligheden for, at eksperimentel medicin bliver anbefalet uden forbehold, er fem gange større i forsøg betalt af industrien sammenlignet med offentligt finansierede forsøg. Der blev oplyst om bivirkninger, men i konklusionerne blev forsøgene, ifølge CTU-forskerne, fortolket mere positivt, end der var belæg for i afprøvningsdataerne. Hvert andet forsøg finansieret af lægemiddelindustrien havde en positiv konklusion til fordel for den afprøvede medicin. Til sammenligning nåede de offentligt finansierede forsøg kun frem til at anbefale den afprøvede medicin i 16 pct. af tilfæl-\n15 dene (The Journal of American Medical Association, august 2003, vol. 290). Formanden for Lægemiddelindustriforeningen, LIF, direktør Karin Verland, svarede igen på kritikken i Berlingske Tidende: Hvis der virkelig er den her sammenhæng, så må der være nogle redaktører, der sidder tilbage med røde ører. De har et medansvar for, at de har publiceret bevidst, fejlagtige konklusioner. Den sag vil vi gerne have efterprøvet i Udvalgene Vedrørende Videnskabelig Uredelighed. For undersøgelsen her kaster en mistanke på industrien, som vi ikke kan have siddende på os. Lederen af undersøgelsen læge Bodil Als-Nielsen, CTU, understregede, at resultaterne viste, at der er tale om et generelt, internationalt problem. Finansiering af forskning Omfanget af al dansk forskning og udviklingsarbejde i sundhedssektoren beløb sig i 2001 til 7,43 mia. kr., hvilket svarer til 23 pct. af de samlede midler til forskning og udviklingsarbejde i Danmark i I forhold til 2000, hvor udgifterne var 7,17 mia. kr. opgjort i 2001-priser, er der tale om en stigning på 3,7 procent. Udgifterne til offentlig sundhedsvidenskabelige forskning og udvikling oplevede en svag stigning i 2001 fra 2,27 mia. kr. i 2000 til 2,29 mia. kr. opgjort i 2001-priser. Det svarer til en stigning på kun 0,8 procent. Den offentlige sundhedsvidenskabelige forskning udgjorde 23 procent af de samlede offentlige midler til forskning og udvikling i 2001, hvilket har været situationen siden Omfanget af ekstern finansiering af sundhedsvidenskabelig forskning ved offentlige institutioner steg i perioden , relativt fra 32 procent til 52 procent af de samlede udgifter til forskning og udvikling. Sammenlignet med 2000 er de interne midler reduceret med 50 mio. kr., mens de eksterne er steget knap 70 mio. kr. Inden for erhvervslivets medicinal- og medicoindustrier blev der i 2001 udført sundhedsvidenskabelig forskning og udvikling for 5,15 mia. kr., hvilket svarer til 24 procent af de samlede midler til forskning og udvikling i erhvervslivet. Der er tale om en stigning på godt 5 procent i erhvervslivets sundhedsforskning i forhold til procent af den sundhedsvidenskabelige forskning i erhvervslivet forestås af medicinalindustrien, hvor forsknings- og udviklingsudgifterne i 2001 var på 4,22 mia. kr., mens udgifterne inden for medicoindustrien var på godt 900 mio. kr. Medicinalindustriens forsknings- og udviklingsudgifter steg særlig kraftigt (knap 19 procent) i perioden 1997 til 1999, hvorefter væksten aftog til kun godt 2 procent pr. år frem til Virksomhedernes udgifter til køb af forskning og udviklingstjenester er steget med 38 procent til 2,98 mia. kr. Samlet for brancherne medicinalvarer og medicoudstyr har der været en kraftig stigende tendens i købene af tjenester siden 1991, hvor købene kun var på knap 200 mio. kr. (2001- priser). Erhvervslivets samlede køb af forskningsog udviklingstjenester i 2001 inden for sundhedsområdet på 2,98 mia. kr. er fordelt med 2,94 mia. kr. i medicinalindustrien og kun godt 36 mio. kr. i medicoindustrien. Også i forhold til resten af fremstillingsindustrien er medicinal-industrien dominerende med 78½ procent af de samlede købte forsknings- og udviklingstjenester. For medicinalindustrien var 89 procent af de købte forsknings- og udviklingstjenester i 2001 fra udenlandske virksomheder, som de ikke havde koncerntilknytning til. Af de indkøbte tjenester i Danmark var 6½ procent fra private virksomheder og 1½ procent fra danske forskningsinstitutioner. Udenlandske forskningsinstitutioner stod for de sidste 3 procent. Kilde: Analyseinstitut for Forskning: Forskning og udviklingsarbejde i sundhedssektoren, forskningsstatistik\n16 Jagten på den perfekte medarbejder 14 Det moderne arbejdsliv bærer meget af skylden for at danskerne får stress og bliver mere syge. Vi presses ind i nogle idealbilleder af den perfekte medarbejder og vores forsøg på at efterleve kravene bliver alt som førhen var lystbetonet som f.eks. motion en sur pligt, som vi kun gør fordi det forventes af os. Klinisk psykolog Nadja U. Prætorius efterlyser en helhedsvurdering af den enkelte medarbejders kvaliteter Af Mette Bom, interview af Ulla Vincentsen Nadja U. Prætorius er mag.art. i psykologi og har tidligere arbejdet som forsker og universitetslektor. I dag har hun egen klinik, hvor hun i arbejdet som praktiserende psykolog er blevet mere og mere overbevist om, at det stadig mere konkurrenceprægede arbejdsmarked fører til et pres på den enkelte medarbejder, der kan udmønte sig i depressionslignende sygdomme. Vi opstiller nogle idealer om, hvordan den gode medarbejder er og opfører sig. Vi idealiserer og holder kurser i at være forandringsvillige og fleksible. Vi efterspørger og idealiserer egenskaber som f.eks. udadvendthed. Dermed tager man nogle egenskaber, der findes i mennesker og gør dem til varer. Lægger dem ud på en hylde og siger dem har I så bare at leve op til. Det fremmedgør mennesker og de kan til sidst ikke skelne mellem, hvad der er dem selv og hvad der er idealer, der er påført udefra. Hvor man før talte om at systemet udbytter menneskets fysiske kapacitet, går man i dag ind og udnytter det allermest kostbare i mennesket nemlig dets individualitet og identitetsfølelse, siger Prætorius. Prætorius mener, det er farligt at vi glemmer at tage det enkelte menneskes intellektuelle, psykiske og fysiske kapacitet i ed, før vi sådan produktudvikler medarbejderen til at passe ind i arbejdsmarkedets idealbillede. Og Prætorius ser det stigende forbrug i antidepressivmedicin, som et udtryk for denne fremmedgørelse: Jeg ser jo i min behandling af patienter med depression, at jo tættere de kommer på en selvforståelse, des mere aftager deres behov for medicin jo også. Og der er jo også betydelig forskel på en klinisk depression og udbrændthed. Udbrændthed der er kommet af overbelastning på arbejdet f.eks., kan i mange tilfælde behandles ved at identificere den belastning og tage den alvorligt. Enten er man ude eller inde Nadja Prætorius ser også det stigende forbrug af livsstilsmedicin som f.eks. slankepiller og anti-rygeprodukter, som et udtryk for det almindelige menneskes given op overfor de krav, der stilles: Det er sådan i dag, at enten er du med i successamfundet, eller også er du ude. Og hvis du så er så meget ude af balance, at du ikke kan styre din vægt, er for træt, eller ikke kan styre en last som f.eks. rygning, ja så tyer du til hurtige løsninger for at fikse de ting, der opfattes som skavanker i forhold til idealbilledet. Men hvorfor spørger vi ikke os selv, hvad grunden er til, at f.eks. fedme og rygning udvikler sig til så store problemer? Hvis fedme og rygning fører til så alvorlige fysiske problemer eller sygdom, er det fordi, personen har nogle andre problemer, der gør, at han/hun ikke er i stand til at handle efter, hvad der er bedst. Hvorfor vil vi så hellere tage en pille frem for at løbe en tur? Det er fordi selv sport og motion i dag er blevet en byrde for os, et middel til at nærme os billedet af idealmennesket og medarbejderen. Motion er ikke længere en naturlig del af livet, men er blevet en pligt for at klare arbejdslivet. Normalitetsbegrebet flytter sig hele tiden godt skubbet af markedets behov. Hvor det før f.eks. var usædvanligt og mere eller mindre tabuiseret med kirurgiske skønhedsoperationer, synes det i dag normalt. Hvis der inden for bestemte fag er brug for medarbejdere\n17 med bestemte egenskaber og hvis medicinen til at fremkalde disse egenskaber findes, ja så vil den også blive brugt, mener Prætorius. Men i stedet for at tage stilling til hvad der er normalt, er det ifølge Prætorius vigtigere at diskutere værdier. Hvad er det, vi som mennesker har brug for på vores fremtidige arbejdspladser? for eksempel. Plads til hele mennesker Nadja Prætorius er dog optimist. Hun mener, at det netop er fordi mennesker har egenskaber som fleksibilitet og forandringsparathed i sig, at de overhovedet klarer presset og kommer op igen efter store nedture. Alligevel er det meget nødvendigt, at vi giver plads til de egenskaber, kvaliteter og værdier den enkelte medarbejder besidder, sådan vi ikke i så udstrakt grad har behov for at tage piller. Vi skal alle være med til at styre pilleforbruget. Både den enkelte, de praktiserende læger, og staten. Og det skal ske ved, at vi indretter samfundet og arbejdsmarkedet til at rumme mennesker, sådan som de er. 15\n18 Medicin er andet end bare piller i glas 16 Medicin er en symbolsk ting, der giver mennesker mere end bare lindring. Vi opnår også kontrol og selvværd og ved at bruge den accepteres vi af andre. Antropolog Susan Whyte giver her sine bud på, hvorfor efterspørgslen på medicin er boomet i de seneste år. Af Mette Bom, interview af Ulla Vincentsen Medicin lover os en håndgribelighed en kontrol i en meget uhåndgribelig verden. Og det er en af grundene til det øgede medicinforbrug. Det mener professor i medicinsk antropologi ved Københavns Universitet Susan Whyte, der netop har udgivet bogen Social lives of medicines (Cambridge University Press, 2003). For at demonstrere medicins håndgribelighed og vores fascination af den tager Whyte en kurv frem, der står på hendes kontor. Heri ligger der nogle medicinglas med pulver og noget, der kunne ligne nogle afrikanske talismaner. Whyte vender og drejer glasset med pulveret og forklarer, at sådan et lille pilleglas kan indeholde meget mere end blot en forventning om behandling: Det er kendetegnende for samfund overalt i verden, at man forsøger at kontrollere sit liv og sin hverdag gennem bestemte handlinger. Hvor man i den vestlige del af verden gør brug af det, vi kalder lægemidler, praktiserer man i den fattige del af verden andre behandlingsformer, som f.eks. udførelsen af bestemte ritualer. I begge tilfælde er der tale om, at folk forsøger at forbedre deres vilkår inden for de rammer og behandlingsformer, der er til rådighed det gælder både teknologisk, forståelsesmæssigt og moralsk til rådighed, siger Whyte. Skønt der er mange kulturelle forskelligheder mellem f.eks. afrikanske og vestlige behandlingsformer, så er der i høj grad også mange ligheder f.eks. ønsket om kontrol og øgede kompetencer. Forskelle og ligheder i sygdom og behandling I den vestlige verden er den teknologiske udvikling gået rigtig stærkt. Der er kommet mange nye mediciner på markedet og derfor stiger efterspørgslen. Whyte mener, at så snart medicinalindustrien beskriver en sygdom og opfinder et præparat, der kan kurere den, så vil denne sygdom og dette præparat indgå som en mulighed, hver gang der skal stilles en diagnose. Sygdomsopfattelser afhænger ofte af udbuddet af medicin. I Uganda har man en anden medicinbrug en slags social rituel teknologi. For eksempel hvis ens søn ikke kan få et arbejde, eller din mand er mere opmærksom på en af hans andre koner end på dig, eller at dine afgrøder ikke giver ordentlig afkast, så går du dernede til en sandsigerske for at få løsninger. Og det er jo et godt eksempel på, hvordan den teknologiske udvikling hænger sammen med medicinanvendelse; du opfatter noget som en sygdom, hvis du har et medikament til at helbrede med, ellers opfatter du det ikke som en sygdom, men som et problem, som måske kan løses rituelt ved for eksempel at ofre til dine forfædre. Ufrugtbarhed og impotens bliver heller ikke opfattet som sygdomme i Uganda, fordi de ikke har medicinen. At sygdomsopfattelser og medicinforbrug ændrer sig i takt med den teknologiske udvikling ses bl.a. af at overgangsalderssymptomer, menstruationssmerter og graviditet pludselig opfattes som en sygdom, der kan eller skal behandles. Det kommenterer Whyte således: Overgangsalder betragtes meget forskelligt i forskellige samfund. I nogle samfund som f.eks. Danmark er det almindeligt, at kvinder skal tage stilling til, om de ønsker behandling, mens det i andre samfund som f.eks. Uganda eller Japan overhovedet ikke opfattes som et problem eller en sygdom. Jeg har aldrig hørt nogen i Uganda stille spørgsmålstegn ved, at kvinder når de kommer op i\n19 årene ikke længere gider at gå i seng med deres mand, og at det skulle være noget man kunne diagnosticere!, siger Whyte. Der er andre årsager til det stigende medicinforbrug i Danmark. Ifølge Whyte har det også at gøre med, at vi opfatter nye medicintyper som fremskridt. Vi har en indgroet tro på, at det nyeste altid er det mest udviklede og dermed det bedste, hvorfor vi som mennesker vil føle os bagefter eller snydt, hvis vi ikke prøver dette nye produkt. Alligevel mener Whyte ikke, at det udelukkende er medicinalvirksomhederne, der styrer medicinforbruget, for alle mediciner modtages bestemt ikke lige godt. Nogle mediciner forholder man sig af den ene eller den anden årsag meget skeptisk overfor og disse glider ud af markedet igen. Selvom vi i høj grad influeres af den amerikanske lægemiddelindustri og at vi ofte overtager de amerikanske sygdomme og behandlingsformer nogle år efter, at de er dukket op på deres marked, ja så er Danmark et meget konservativt og kritisk land hvad angår brugen nye lægemidler, siger Whyte det gælder både de praktiserende læger og danskerne generelt. Kan man tale om en speciel dansk sygdomsopfattelse? I Danmark såvel som andre steder eksisterer der jo flere parallelle sygdomsopfattelser. En af dem er den naturvidenskabelige tradition, hvor kroppen kan behandles som en biologisk mekanisme. En anden bygger på psykosociale forklaringer og lægger vægten på en sammenhæng mellem krop, psyke og socialt liv altså den mere holistiske sygdomsopfattelse. Og en tredje bruger stress som en slags forståelsesramme. Forklaringer om stress giver mening, fordi stress nemt kan relateres til vores dagligdag. Stressforklaringer giver også en form for eksistentiel mening i forhold til hverdagen. Det er noget, vi kan bruge til at få sammenhæng i vores hverdag, f.eks. ved at sige, at nu har jeg igen ondt i ryggen og det har nok noget at gøre med, at jeg er stresset og det har nok så noget at gøre med, at jeg ikke ser mine børn så meget, siger Susan Whyte. Medicin er andet end piller Den øgede medikalisering det at man gør noget til en sygdom omfatter ikke kun et øget medicinforbrug, pointerer Whyte. Også andre fænomener gøres til varer på hylden med behandlingstilbud. Det gælder f.eks. motion. I Sverige er lægerne begyndt at skrive recepter på motion, noget som danske læger også så småt er begyndt på og de mange fitnesscentre viser, at motion i det hele taget er et kontrolmiddel, der sælger godt. Også de behandlingsformer, der skabes ved hjælp af det, man kan kalde social teknologi, øges. Det gælder f.eks. samtalegrupper og støttegrupper for mennesker, der enten lider af en bestemt sygdom eller ønsker at ændre deres adfærd, som f.eks. cancerramte, alkoholikere, rygestopgrupper, osv. Og det kan man også betragte som en slags medicin, mener Whyte. Jeg tror faktisk ikke altid at denne øgede sygeliggørelse af problemer nødvendigvis er negativ. Det kan man se i f.eks. Afrika, hvor HIV-smittede i lang tid forstod deres tilstand, som noget ånderne havde gjort ved dem, men hvor vores påvirkning, den bio-medicinske sygdomsforståelse, har gjort, at de nu i hvert fald nogen steder i Afrika, bliver testet og behandlet med konkret medicin. Medicin har symbolværdi Medicin er med til aktivt at transformere menneskers liv. Det skyldes ikke mindst at lægemidler også er sociale symboler. Det er en måde at kommunikere på. Når en mor i et givet afrikansk samfund giver sit barn medicin, er det f.eks. ikke nødvendigvis fordi hun tror, at hun derved kan gøre barnet raskt, men også fordi hun derved kommer til at fremstå som en god mor. Og herhjemme foregår der lignende ting, f.eks. når danskere føler sig forpligtet til at blive tyndere, at holde op med at ryge, drikke, osv., så gør de det også af moralske, værdimæssige grunde og for at indgå i et socialt fællesskab med andre. Det at en alkoholiker tager antabus f.eks., kan udover selvfølgelig at afhjælpe problemet være en måde at kommunikere til omverdenen, til familien og kollegerne at man tager sit problem alvorligt og gør noget ved det. Medicin har en livsbane fra det bliver fremstillet til det købes af mennesker og til det virker i menneskekroppen. I hele den pe- 17\n20 18 riode påvirker den mennesker ikke bare den, der tager præparatet, men også dem, der har relationer til patienten. Så hvis man vil forstå og analysere medicinforbrug, kan man ikke udelukkende beskæftige sig med virkningerne af medicin. Man er også nødt til at inddrage det sociale aspekt og se på, hvordan medicin indgår i og øver indflydelse på andre sociale relationer og sammenhænge, slutter Susan Whyte.\n21 Bekymringer for fremtiden Det øgede udbud og forbrug af medicin til raske rejser en række bekymringer af forskellig karakter. Nedenfor er en række af disse kort opsummeret. Individets selvopfattelse Ifølge tidens ideal skal vi være slanke, se godt ud, være kloge og ikke mindst have et arbejde vel og mærke et arbejde, hvor vi kan udmærke os ved en enestående indsats og ved at gøre brug af vores helt unikke kompetencer. Tidligere kunne vi fortrinsvis ændre/forbedre vores ydre med f.eks. kosmetiske behandlinger, men i dag kan vi med de nye lægemidler også ændre på vores personlighed, egenskaber og adfærd og derved booste vores præstationer med henblik på at skille os positivt ud fra alle andre. På arbejdsmarkedet i dag tæller ikke kun de strengt faglige kompetencer men også de personlige egenskaber. Vil muligheden for med lægemidler at tilpasse sig samfundets ideal fremme en følelse af dårlig livskvalitet, bekymring og uansvarlighed, når man ikke lever op til idealet? Og hvad sker der med mennesker, der konfronteres med, at deres egenskaber og adfærd fra at have været opfattet som fuldstændig normale, pludselig sygeliggøres pga. eksistensen af lægemidler, som retter sig mod at ændre/forbedre netop disse egenskaber eller denne adfærd? Mennesket i samfundet Det kan forekomme paradoksalt, at flere og flere tilpasser sig de samfundsskabte idealer, således at vi synes at bevæge os hen mod et samfund, hvor vi bliver mere og mere ens, når det samtidig hævdes, at det er individualiseringen, der er i højsædet. Med det stigende udbud af lægemidler, der kan få os til opfylde nogle bestemte idealer og krav om, hvordan vi skal være, og hvor meget vi skal kunne yde, kan man spørge, om vi er på rette vej, eller om der i stedet bør arbejdes med de krav og forventninger, som findes i samfundet. Spørgsmålet er, om der bliver plads til vores forskelligheder til sidst? Endvidere kan man spørge, om samfundet derved risikerer at miste sin dynamik? Med de øgede muligheder for medicinsk at ændre på personlighed og ydeevne, er en anden bekymring, om der kan opstå normative forventninger eller ligefrem krav til borgerne om at lade sig behandle med medicin? Kan vi f.eks. risikere, at virksomheder og forsikringsselskaber vil forlange, at rygere tager antirygepiller, eller at overvægtige tager antifedmemidler for at fremme effektivitet og reducere udgifterne ved sygdom og fravær? I dag tilbyder mange virksomheder gratis influenzavaccination til sine medarbejdere, hvilket fra et sundhedsmæssigt og forretningsmæssigt synspunkt umiddelbart synes at være et fornuftigt tiltag. Men vil den medarbejder, der takker nej til vaccinationstilbudet, få dårlig samvittighed den dag, han eller hun må blive under dynen pga. influenza? Og når lægemidlerne findes, risikerer vi da at skabe et samfund af rigtige og forkerte mennesker? Det vil sige et samfund bestående af A-mennesker, som både har ambitionen om og pengene til at forbedre sig med personlighedsregulerende lægemidler, og B-mennesker som enten påberåber sig individets ret til at være, som man er, eller ikke har råd til at lave om på deres skavanker med medicin. Virkninger og bivirkninger Ikke alle lægemidler er lige effektive, og med et stigende udbud af medicin, kan man frygte, at der også vil komme flere lægemidler, der ikke virker helt så godt, som man som forbruger må kunne forlange. F.eks. kan man spørge, om det er godt nok, hvis et middel mod skaldethed, kun giver fem ekstra hår på hovedet. Analyser foretaget bl.a. ved det uafhængige forskningsinstitut The Nordic Cochrane Center har afdækket en række tilfælde, hvor effekten ved placebo var lige så stor (eller lille) som ved lægemidlet. Det gør ikke udsagnet om lægemidlets (lille) effekt usand, 19\nKENDER DU DEN NYE GENERATION AF HUNDEEJERE?\nKENDER DU DEN NYE GENERATION AF HUNDEEJERE? EN UNDERSØGELSE UDARBEJDET AF BOEHRINGER INGELHEIM Revision 1, 2019. Inkluderer detaljerede datasæt Value Through Innovation HUNDEEJERE ER IKKE LÆNGERE, SOM\nUdskyd tidlig demens Hvis du vil holde den frygtede demenssygdom alzheimer fra døren, er det ikke nok med krydsord og hjernegymnastik, som mange tror. Ny forskning, der i sidste uge blev præsenteret på


Les Pêcheurs - Campingferie i Côte d'Azur ved smukt naturområde\nFrankrig Côte d'Azur Camping Les Pêcheurs\nEn campingferie familien aldrig glemmer\nCamping Les Pêcheurs ligger rigtig skønt i Côte d'Azur og er en meget flot campingplads med et imponerende og hyggeligt poolområde. I nærheden vil I finde en sø, hvor der er mulighed for at prøve forskellige vandaktiviteter, og inde på campingpladsen er der både wellness, sportsaktiviteter, minimarked, underholdning, miniklub samt restaurant og bar.\nKun for voksne (18+), Whirlpool\nCamping Les Pêcheurs i Côte d'Azur\nCampingpladsen Les Pêcheurs ligger i den sydøstlige region i Frankrig, Provence-Alpes-Côte d’Azur. Her vil I kunne komme på campingferie i den fantastiske natur, der er at finde i kort afstand til det azurblå Middelhav. Selvom campingpladsen har skønne bademuligheder og aktiviteter, giver placeringen tilmed rigtig gode chancer for, at jeres køreture frem og tilbage til havet samt rundt i området vil have en fantastisk udsigt. Camping Les Pêcheurs er en rigtig god campingplads til hele familien med et væld af aktiviteter og sjov underholdning.\nI kan under jeres ophold på Camping Les Pêcheurs bruge hele dagen på at slikke sol og køle af ved de mange forskellige swimmingpools, som campingpladsen tilbyder. For her får I nemlig en børnevenlig pool og en stor pool til de ældre. Og hvis de voksne har brug for at lade batterierne ekstra op, kan I slappe godt og grundigt af i campingpladsens wellnesscenter. Her finder I tre jacuzzier, massagesæder, en vandstråle og meget mere. Bemærk dog, at der skal betales adgang til wellnesscenteret i løbet af juli og august. Alle pools er opvarmede, så I altid kan have en behagelig temperatur, selv når I vil tage jer en dukkert.\nNår I gerne vil være mere aktive, kan I tage ud at sejle i en kano ved en nærliggende flod, hvor I kan opleve den meget smukke natur. Derudover kan I blandt andet tage et spil badminton, tage på vandretur, spille volleyball eller minigolf, som altid er underholdende for hele familien. Og de helt små børn kan deltage i et væld af arrangementer i campingpladsens børneklub.\nEfter alle de aktiviteter skal man have rigeligt med mad. Så er det da godt, at Camping Les Pêcheurs har sin egen restaurant, hvor I blandt andet kan nyde en lækker pizza eller få noget saftigt grillmad. Og I kan altid benytte jer af campingpladsens forretning, hvor I kan købe ind.\nUdforsk de smukke nærområder\nEftersom I tager på bilferie, kan I med fordel, under eller efter opholdet, tage en køretur til de smukke og verdenskendte franske kystbyer. Saint-Tropez ligger under en times kørsel, mens Nice og Monaco ligger henholdsvis en time og lidt over en times kørsel fra campingpladsen. Der findes masser af aktiviteter ude i den fantastiske middelhavsnatur. Og selv hvis I vælger at blive på campingpladsen under hele opholdet, vil I helt sikkert altid være underholdt af campingpladsens faciliteter. Med andre ord, hele familien vil få en uforglemmelig oplevelse.


Fix: .NET Framework Fejl 0X80071A90\nVigtigste » Vejledninger » Fix: .NET Framework Fejl 0X80071A90\nMange Windows-brugere har rapporteret at være mødt med fejlkode 0X80071A90, når de prøver at installere .NET Framework på deres computere, eller når de prøver at aktivere Hyper-V på Windows 8 eller Windows 10. Fejlkoden ledsages næsten altid af en fejlmeddelelse, der grundlæggende siger, at Windows ikke kunne foretage de ønskede ændringer, fordi funktionen forsøgte at bruge et navn, der er forbeholdt brug af en anden transaktion, efterfulgt af fejlkoden. Ikke at være i stand til at installere .NET Framework på din Windows-computer kan være noget af problemet, ligesom ikke at være i stand til at aktivere Hyper-V for alle, der rent faktisk har brug for Hyper-V på deres computer.\nHeldigvis er der dog en række forskellige potentielle løsninger, du kan bruge til at prøve at løse dette problem, og følgende er nogle af de absolut mest effektive:\nEn af de allerførste ting, du skal prøve, når du står over for fejlkode 0X80071A90, kører en SFC-scanning. En SFC-scanning analyserer din computer, lokaliserer alle systemfiler, der er beskadiget eller beskadiget på nogen måde, og reparerer eller erstatter dem ved hjælp af kopier, den allerede har af deres ukorrupte selv. Hvis du ikke ved, hvordan du kører en SFC-scanning, kan du blot bruge sfc-scanning guide.\nLøsning 2: Deaktiver dit antivirusprogram\nDenne løsning gælder især for dig, hvis du får fejlkode 0X80071A90, når du prøver at installere eller aktivere Hyper-V på din computer. I sådanne tilfælde løber du muligvis ind i fejlkoden, fordi dit antivirusprogram bruger den virtuelle maskine. Hvis det er tilfældet, skal du bare starte dit antivirusprogram og deaktiver det. Specifikke instruktioner om, hvordan man gør deaktiver dit antivirusprogram skal være tilgængeligt på den respektive producents websted. Når antivirusprogrammet er blevet deaktiveret, skal du kontrollere, om problemet fortsætter - hvis problemet er løst, simpelthen aktivere programmet efter dig genstart din computer og måske overveje at skifte til et andet antivirusprogram, der ikke skaber problemer for dig. Avast-familien af antivirusprogrammer har specifikt vist sig at være synderen i mange tilfælde, der involverer fejlkode 0X80071A90, så du bør bestemt overveje muligheden, hvis du bruger et Avast-antivirusprogram.\nLøsning 3: Se om problemet fortsætter i fejlsikret tilstand\nSom nævnt tidligere opstår dette problem normalt på grund af en anden proces eller et program, der forstyrrer det, du prøver at få Windows til at gøre for dig. Nå, intet tredjepartsprogram eller applikation kan forstyrre det, du laver, hvis de alle er deaktiverede - og det er præcis, hvad Safe Mode er til. Hvis du kører din computer i fejlsikret tilstand, kører den med alle tredjepartsapplikationer midlertidigt deaktiveret, så intet bør forstyrre dens evne til at installere .NET Framework eller aktivere Hyper-V. For at starte en Windows 7-computer i fejlsikret tilstand skal du blot følge //appuals.com/enter-safe-mode-window-7-vista-xp/. På den anden side skal du følge //appuals.com/how-to-start-windows-10-in-safe-mode/ at starte en Windows 8/10-computer i fejlsikret tilstand.


Kontrol af lungehindekræft - Kræftens Bekæmpelse\nKontrol efter lungehindekræft\nNår du har afsluttet sin behandling, vil du som regel blive tilbudt at gå til kontrol i en periode. Ved disse besøg taler du med en læge og bliver undersøgt.\nPræcis hvordan kontrolforløbet kommer til at foregå afhænger af, hvilken behandling du har fået, og hvor udbredt sygdommen er.\nNår du er blevet udskrevet fra kræftafdelingen, kan du gå til kontrol og fortsat få behandling af symptomer på dit lokale sygehus.\nPlan for kontrolforløb inden du bliver udskrevet\nDet er en god idé, inden du afslutter behandlingen på sygehuset, at du får talt med lægen om, hvordan kontrolbesøgene vil forløbe, hvor hyppigt du skal komme til kontrol, og hvilke undersøgelser der vil blive foretaget til kontrolbesøgene.\nFå afklaret, om der er særlige symptomer, du skal være opmærksom på, og hvem du skal kontakte, hvis symptomerne opstår.\nHvad sker der ved kontrolbesøgene?\nKontrollerne foregår ambulant, dvs. at det ikke er nødvendigt at være indlagt ved kontrollerne.\nVed kontrolbesøgene taler du med lægen om eventuelle symptomer og bliver undersøgt for, om der er tegn på, at sygdommen er vendt tilbage.\nDu kan f.eks. få taget røntgenbilleder af lungerne, blive scannet eller få fortaget andre undersøgelser, så lægen kan vurdere effekten af behandlingen.\nDu kan også få tømt væske ud fra lungehinderne eller anden symptombehandling, hvis du har behov for det.\nOpdager du nye symptomer, eller bliver du bekymret mellem kontrolbesøgene, så kontakt lægen. Symptomer på tilbagefald kan være:\nKontrolbesøgene er en god anledning til, at du tager sine spørgsmål, bekymringer og problemer op. Det er en god idé at skrive spørgsmål ned i forvejen, og du kan også tage en pårørende med til samtalen.\nLæs om lindrende behandling og behandling af tilbagefald:\nDet kan være en idé at skrive dine spørgsmål op undervejs og samle dem sammen til dine kontrolbesøg hos lægen.


Prædiken til Skærtorsdag 2018\nSkærtorsdag 29. marts 2018 i Ejlby Kirke og Særslev Kirke\nOg mens de holdt måltid - Djævelen havde allerede sat sig for, at Judas, Simon Iskariots søn, skulle forråde ham; og Jesus vidste, at Faderen havde lagt alt i hans hænder, og at han var udgået fra Gud og nu gik tilbage til Gud - så rejser Jesus sig fra bordet og lægger sin kjortel, tager et klæde og binder det om sig. Derefter hælder han vand op i et fad og giver sig til at vaske disciplenes fødder og tørre dem med klædet, som han havde bundet om sig.\nDa han nu havde vasket deres fødder og taget sin kjortel på og sat sig til bords igen, sagde han til dem: »Forstår I, hvad jeg har gjort mod jer? I kalder mig Mester og Herre, og med rette, for det er jeg. Når nu jeg, jeres Herre og Mester, har vasket jeres fødder, så skylder I også at vaske hinandens fødder. Jeg har givet jer et forbillede, for at I skal gøre, ligesom jeg har gjort mod jer.« Johannesevangeliet 13, 1-15\nVi har lige hørt om, at Jesus vaskede disciplenes fødder. Dengang var det almindeligt, at man tilbød gæster, at de kunne få vasket deres fødder, når de ankom. Det er ofte varmt og tørt i Israel og der er sand og støv overalt. Som gæst blev man ikke spor fornærmet, når værten sagde goddag og venligt spurgte, om man ville have fødderne vasket. Tværtimod følte man sig rigtig velkommen.\nPå Jesu tid var det slavearbejde at vaske andres fødder. Derfor synes disciplene, det var mærkeligt, at Jesus - deres leder og lærer - gav sig til at vaske deres fødder - og så midt under måltidet. Peter protesterede da også højlydt, da Jesus kom kravlende på knæ hen til ham med vaskefadet. Aldrig i evighed skal du vaske mine fødder, sagde Peter til Jesus. Men Jesus svarede bare, at det var nødvendigt, at Peter tog imod det. Bagefter sagde Jesus, at det var et forbillede, han gav dem. Et eksempel, som de og vi skal efterligne.\nAt Jesus lægger sig ned på knæ og vasker disciplenes fødder er en bombe under alle former for fine fornemmelser. Når vores Herre bøjede sig ned og gav sig til at gøre slavearbejde, kan vi ikke tillade os at føle os for fine til nogen som helst tjeneste for andre. Vi kan ikke afvise at gøre en tjeneste for andre med den begrundelse, at det er under min værdighed. Ikke, hvis vi samtidig vil tages alvorligt som kristne. Det holder ikke. Jesus Kristus selv bøjede sig for menneskers beskidte fødder. Så må vi også være indstillet på at sætte os selv til side - og hjælpe hinanden. Vi skal tjene hinanden, ligesom Jesus gjorde. Vi er ikke finere end ham.\nDer ligger noget mere i den tjeneste, Jesus gjorde skærtorsdag aften. Det har en overført betydning - en symbolsk betydning, at Jesus vaskede disciplenes fødder.\nDet skete på denne dag: Skærtorsdag. Den sidste aften, hvor Jesus og disciplene sad og spiste sammen, før alt det forfærdelige brød løs: Forræderi, forhør, tortur, korsfæstelse og død.\nJesus vidste på forhånd om alt, hvad der skulle ske. Han vidste, at hans time var kommet. Han vidste, at Faderen havde lagt alt i hans hænder. At det var Guds plan og Guds vilje, hvad der skulle ske. Og Jesus gik frivilligt ind i det, selv om han vidste at det ville blive ubeskriveligt forfærdeligt at lide og dø på korset.\nMidt under måltidet, mens de sidder og spiser, rejser Jesus sig - tager sin kjortel af og giver sig til at kravle på knæ fra den ene discipel til den næste og vaske deres fødder. Jeg tror, der er blevet helt stille, så man kunne høre vandet plaske. I stilheden holdt Jesus en prædiken uden ord. Uden ord, fortæller Jesus, hvad hans død i morgen, langfredag, betyder: At han gør os rene. Gør os rene for Gud.\nDer er nok, som gør os beskidte: Der er vores synd: At vi glemmer Gud og lever som om, at vi selv er tilværelsens midtpunkt. Der er vores svigt, og alt det, vi får sagt og gjort, som gør ondt på andre. Og som giver os en sort samvittighed bagefter, når vi bliver klar over det og fortryder det.\nVed at vaske disciplenes fødder fortæller Jesus, at hans død gør os rene for Gud. Jesus renser os - vasker synd, svigt og skyld af os. Jesus giver os Guds tilgivelse - syndernes forladelse ved sin død.\nSkærtorsdag aften vaskede Jesus ikke kun disciplenes fødder. Han indstiftede også nadveren. Jesus tog brød og vin i hænderne og delte det ud til disciplene. Han sagde om brødet: Dette er mit legeme - og om vinen: Dette er mit blod. Og Jesus sagde til disciplene, at sådan skulle de dele brød og vin fremover - og huske, hvad Jesus havde gjort.\nDet er først og fremmest Jesu indstiftelse af nadveren, man har husket. Lige siden - igennem 2000 år er der blevet fejret nadver: I nord og syd, i øst og vest - i store katedraler og i mere beskedne landsbykirker. I det fri på sommerlejre, hjemme i private stuer og ved sygesenge. Nogle steder er der flere hundrede mennesker - andre steder bare nogle få personer, der deler nadveren og tager imod Jesus selv i form af brødet og vinen.\nNadveren er tilgivelsens måltid. Når vi tager imod brødet og vinen ved nadveren, sker det samme, som Jesus viste med at vaske disciplenes fødder: Jesus gør os rene for Gud. Han tilgiver os.\nVi kommer til nadveren med alt det, der gik galt for os - og som gør os kede af det. Jesus tager det på sig og giver os sig selv i og med brødet og vinen. Vi får hans fællesskab og solidaritet. Jesus giver os tilgivelse, velsignelse og kærlighed - liv og kraft fra ham til at tage fat igen - og han giver os et pant på opstandelse fra de døde på den yderste dag. Det er slet ikke til at forstå, hvordan alt det kan rummes i så mikroskopisk et måltid - et lille rundt brød og en lille sjat vin. Men Jesus forlanger heldigvis ikke at vi skal forstå det. Han siger bare, at vi skal tage imod - og så have tillid til, at han skaber det, han lover.\nHver gang er Jesus Kristus sammen med os. Usynligt - men virkelig til stede. Han lovede: Hvor to eller tre er forsamlet i mit navn, dér er jeg midt iblandt dem.\nNår vi rejser os op igen fra nadverbordet har Jesus gjort os rene. Så skal vi give befrielsen videre. Vi skal være villige til at tilgive andre, hvad de har gjort af uret mod os - så at sige vaske de sorte tal og alle anklager bort i regnskabet. Det var et forbillede Jesus gav, da han vaskede disciplenes fødder. Han gav sin hengivenhed og tilgivelse før alle forrådte og svigtede ham. Amen.\nJesus Kristus. Tak fordi du elsker os så dybt og gik så langt, som kærligheden kan gå - helt ind i døden, ja døden på et kors. Ved din død har du gjort os rene for Gud - og nu vil du give os Guds tilgivelse i nadverens brød og vin. Det takker vi dig for - og vi beder dig: Giv os velsignelse og styrke, så vi kan tage det første skridt og række hånden frem til forsoning med dem, som vi er i konflikt med.\nVi beder for vore kære og hvert eneste menneske i vore sogne. Vi beder for bange, ensomme, syge og alle, der lider til krop og sjæl. Trøst alle, der har mistet og sørger og savner. Vær nær hos hvert eneste menneske, når døden nærmer sig og kommer - og ved dem, som skal sidde ved siden af.\nVi beder for vores land, dronningen og hendes familie. Vi beder om fred mellem folk og nationer. Vi beder for mennesker, der lider af sult og tørst - som er undertrykte og bliver mishandlet med vold og krig. Hjælp os til at tage os bedre af hinanden - og at bruge dine gaver nænsomt og dele dem ligeligt.\nVi beder for kirken her hos os og i andre lande. Velsign og bevar kirken. Lad kirken være et sted, hvor vi kan komme som vi er - mærke din kærlighed og blive styrket af dig. Send os så ad de veje - som fører til andre, der savner, hvad vi har fået - så også de må mærke, at de lever i Guds kærlighed.\nJesus Kristus - du mætter os med dine gode gaver. Giv at vi, som får din velsignelse for intet, må give den videre for intet. Amen.


Form Matters at Kirkhoff Copenhagen - Artmap.com\n12 May - 14 Jul 2007\nKnut Henrik Henriksen (NO)\nFerdinand Krag (DK)\nBernd Ribbeck (DE)\nGitte Schäfer (DE)\nThe opening will be celebrated in the courtyard with grilled lamb, mint drinks, cold beers, DJs and sound system by konvoj. From 6-12 pm\nExhibition period: May 12th - July 14th 2007\nPressemeddelelse New Formalism\nForm Matters er en udstilling om ny-formalisme i samtidskunsten. De deltagende kunstnere AVPD (DK), Maiken Bent (DK), Knut Henrik Henriksen (NO), Ferdinand Krag (DK), Eline McGeorge (NO), Simon Dybbroe Møller (DK), Ruth Proctor (UK), Bernd Ribbeck (DE) og Gitte Schäfer (DE) præsenterer objekter, maleri, tegning, foto og film. Udstillingen åbner fredag 11. maj kl 18-24 og varer frem til og med 14. juli 2007.\nFormalisme er et vidt begreb. Det bruges både om konstruktivisme, suprematisme, konceptkunst, popkunst, abstrakt ekspressionisme, Colour Field maleri, minimalisme og kubisme. Det er egentlig lettere at sige, hvad det ikke er. Formalisme bliver ikke forbundet med kontekstuel, figurativ, politisk, narrativ eller dokumentarisk kunst – en type kunst, der i særlig grad dominerede 1990ernes danske og internationale kunstscene. 1990erne var den relationelle æstetiks årti, og selve processen, den sociale interageren, det immatrielle og det performative værk fik stor bevågenhed. Det dokumentariske værk, der som video og foto gik tæt på virkeligheden, var også rigt repræsenteret på scenen. I starten af dette årtusind har kunstscenen i højeste grad været præget af det figurative maleri, der bredte sig fra Leipzig til den øvrige vestlige verden.\nNy-formalismen er det modsatte. Stadig flere blandt den nye generation af unge kunstnere er optaget af en formel, æstetisk og konceptuel tilgang til kunstobjektet. Optaget af grundlæggende aspekter som farve, linie, rum og form, hvilket i og for sig er meget klassiske tilgange til kunsten. Ny-formalismen er konceptuel, cool, abstrakt, geometrisk og rationel i sit udtryk, men forholder sig indholdsmæssigt til modernismens æstetiske erfaringer både ironisk, humoristisk, nostalgisk, metafysisk, selvbevidst, melankolsk eller beundrende. Et cool udtryk med følelsesladet indhold. Den er umiddelbart mere hermetisk end den figurative kunst, men fuld af referencer, fortællinger, humor og kritik under overfladen. Formalisme er langt fra indholdsløs. Den er en genskrivning og gentænkning af modernismens traditionelle filosofier, perspektiver og former. Og vice versa: samtidig en invitation til at betragte kunsthistorien i et nyt perspektiv.\nDe deltagende kunstnere er optaget af forholdet mellem det rumlige og det flademæssige og af mediernes egenart og egenskaber. De refererer til kubisme, konstruktivisme, Neue Sachlichkeit, Op Art, Colour Field maleri, psykedelisk kunst og minimalisme. Og de er inspireret af sport, arkitektur, design, musik, møbler, science fiction, Amish tekstiler fra forrige århundrede og skatteregler for schweiziske sommerhuse.\nUdstillingen bliver fejret med en fest i gården. Konvoj præsenterer grillet lam, mynte drinks, kolde øl, kulørte lamper, tyrolerpiger, røgmaskiner og dj’s.\nTags: AVPD, Knut Henrik Henriksen, Eline Mcgeorge, Simon Dybbroe Møller, Ruth Proctor, Bernd Ribbeck, Gitte Schäfer


Så så man lige mig! | Dagligdagen | xxlmor Så så man lige mig! – xxlmor\nDecember 2012 Sneen havde lagt sig temmelig solidt på jorden og det var blevet skide koldt ef\nAv goddav sagde man så lige, da man lå på et badeværelsesgulv splitternøgen, våd og totalt hjælpeløs.\nJep! Det var mig for en uge siden. Michael, Johanne og jeg var i København fra onsdag til torsdag, da Michael skulle sidde på kontor i Hvidovre og Johanne og jeg greb muligheden for en overnatning i hovedstaden, så vi kunne lege turister. Michael skulle arbejde cirka 8-16 både onsdag og torsdag, så vi skulle meget tidligt afsted onsdag og ville så tage hjem torsdag aften.\nVi havde en alletiders dag onsdag, hvor Johanne og jeg brugte en masse timer inde i zoologisk have og Johanne elskede det. Hun gik da også ud som et lys først på eftermiddagen og sov i 2 (!) timer, så jeg spadserede en tur i Frederiksberg Have, hele vejen ned af Vesterbrogade og igennem strøget og en masse sidegader. Da Johanne endelig vågnede, tog vi i Kongens Have og hyggede med lidt snacks og afslapning, for mine fødder var ved at være godt ømme. Michael hentede os derinde, så vi kunne komme på hotellet og slappe af i en times tid inden vi tog ind til Nyhavn i det mest fantastiske vejr og fik fisk og skaldyr til den store guldmedalje. Det var simpelthen bare sådan en hyggelig dag – altså i hvert fald lige indtil vi kom hjem på hotellet igen.\nJeg havde svedt sygt meget i løbet af dagen og havde lige behov for en hurtig skyller inden vi skulle i seng. Og hvad sker der så? Da jeg er skyllet godt igennem og skal træde ud af badekarret, som bruseren hænger i, så glider jeg på det meget blanke og tilsyneladende våde gulv. Jeg falder lige så lang (og tung) jeg er ned på gulvet og får taget fra med højre arm. Så der ligger jeg så. Splitternøgen, drivvåd og i mega smerter. For et eller andet siger bare smæld oppe i skulderen.\nSå dagen i København om torsdagen bliver aflyst. Michael når ikke andet end lige at komme ind på kontoret, før jeg må kapitulere på grund af smerterne i armen. Jeg kan ikke løfte Johanne og kan derfor ingen vegne komme, så Michael henter os igen og vi kører hjem mod Jylland og lægen. Lægen undersøger den og mener, at der nok er nogle ledbånd og sener, der kan være revet over, muligvis et brækket kraveben. “Tag Panodiler og kom igen om en uge, hvis det ikke er blevet bedre”. Så nu har jeg altså fået en tid igen i morgen. For det gør smadderbankeme ondt. Så status er, at jeg i den forgangne uge har været totalt hjælpeløs, Michael har skiftet næsten alle bleer og jeg er en stor undskyldning for mig selv.\nDecember 2012 Sneen havde lagt sig temmelig solidt på jorden og det var blevet skide koldt efterhånden. Især om aftenen, når jeg skulle hjem fra danseskole …


Sådan kommer du hurtigt videre - Tør du tale om det\nVi kan alle komme ud for situationer, hvor vi har brug for hjælp. Det kan både være mere eller mindre alvorlige situationer. Det kan også være situationer der er mere eller mindre lette at komme ud af. Men uanset hvad, kan det være vigtigt at kunne komme ud af dem, igennem dem, og komme videre i livet. For mange kan det være afgørende, at have nogle af snakke med om de udfordringer livet kan byde os alle. For andre, kan en god økonomi være vejen ud af disse situationer.\nFå råd til det du har behov for\nEr du havnet i en situation, hvor du har brug for et økonomisk tilskud for at komme videre? Det kan være du har brug for at finde en ny midlertidig bolig. Måske har du behov for at rejse væk i en kortere eller længere periode. Eller der skal lidt ekstra kroner og ører til dagen og vejen. Hvad enten du har brug for det ene eller det andet, så er det naturligvis muligt. For der er heldigvis flere forskellige måder at få lidt ekstra luft i økonomien. Også i en krise situation.\nNår tiden er afgørende\nHar du muligheden? Så kan du naturligvis vælge at låne pengene hos venner eller familien. Hvis de imidlertid ikke er i stand til at hjælpe økonomisk, så er der også andre muligheder. En af disse er de såkaldte kviklån. Et kviklån er oplagt, hvis du står og har brug for penge her og nu. For hvor bankerne ofte er uger om at godkende et lån, kan du ofte gennemføre et kviklån på 48 timer. Og det er tilmed nemt! Du kan søge online – uden at skulle møde op og forklare dig – blot ved hjælp af dit NemID. Og bliver du godkendt har du altså pengene i løbet af ganske kort tid.\nEt kviklån kan hjælpe her og nu\nSå står du og skal bruge penge her og nu? Og har du dem ikke lige på hånden? Så kan et kviklån være en mulighed. Det er dog ikke nødvendigvis den billigste løsning. Til gengæld kan den være med til at hjælpe dig videre. Uanset hvilken situation du står i. Dog er der tale om et lån, og derfor koster det også noget at låne pengene. Hvor meget? Det kan være svært at sige. Prisen varierer fra den ene udbyder til den anden, så kig dig godt for. Vil du vide hvad det reelt koster dig, at optage et kviklån? Så kig også på ÅOP. Det kan forklares som den samlede pris for et lån og kan være en god rettesnor for hvilket du skal vælge. Uanset hvilken situation du står i.


Måske har du hørt udtrykket kvartalsdranker og tænkt, at det nok er en person som tager på druk en gang i kvartalet. Dette kan betegnelsen da også godt antyde. Men faktisk er essensen af det at være kvartalsdranker langt mere dyster og ildevarslende.\nMåden hvorpå en kvartalsdranker udlever sine drukture på indikerer nemlig disposition for et varigt – og farligt alkoholmisbrug. Og derfor bør du være på vagt over for mennesker i din familie eller nære omgangskreds som udviser tegn på at være kvartalsdrankere.\nDet kan muligvis godt være svært at skelne en kvartalsdranker fra andre som lige er ude og vifte med ørerne. Men hvis du kigger godt efter vil du opdage at nogle mennesker går lidt mere voldsomt til den end andre. En kvartalsdranker vil typisk ikke have nogen mekanisme som siger stop.\nVedkommende vil kunne indtage langt større mængder af alkohol end de andre til festen – og vil først standse sit indtag når han eller hun går i brædderne. Denne adfærd tyder på manglen på evne til at styre alkohol forbruget, samt en vis afhængighed. Og derfor vil en kvartalsdranker være særligt udsat for at udvikle decideret behandlings krævende alkoholisme.\nHvordan kan jeg hjælpe en kvartalsdranker?\nMåden hvorpå du bedst kan hjælpe en kvartalsdranker er at tage en snak med vedkommende i de perioder hvor han eller hun er ædru og afholdende.\nDu bør netop vente med at udtrykke din bekymring til den tørlagte periode – man kan nemlig ikke trænge igennem til en påvirket alkoholiker. Du kan med stor fordel få flere i omgangskredsen med på idéen og lave det der kaldes en intervention. På den måde vil det blive lettere for den misbrugsramte at se at han eller hun rent faktisk har et problem som måske kræver terapi.\nFå mere at vide om kvartalsdrankere på behandlingscentersoebypark.dk.


Jættestuekoncerter i Suldrup - Uge-avisen Svenstrup\nJættestuekoncerter i Suldrup\nAf Ugeavisen Svenstrup den\t 3. august 2018 LOKALT\nHanne Methling inviterer på en rejse tilbage til stenalderens verden 26. august.\nHvad tænkte de på? Hvilke emner beskæftigede stenalderens mænd og kvinder for tusinder af år siden? De store stengrave – dysserne, langhøjene, jættestuerne – står her endnu og giver os måske en anelse. De pirrer nysgerrigheden og fantasien. Sangeren og sangskriveren Hanne Methling fra Korsør er gået på opdagelse i vores tidligste historie og har sat den på vers. Du kan høre sangene søndag 26. august i Suldrup Jættestue, Stensgade 8.\nSuldrup Jættestue, som også bærer navnet “Stenshøj”, er bygget i bondestenalderen. Den har en intakt højkonstruktion med synlig randstenskæde omkring sig, og højen rummer et fint 7,5 meter langt kammer med ståhøjde. Der er endog et lille bi-kammer, en jysk jættestue-specialitet, og det er stadig en gåde, hvad disse små ekstra kamre blev brugt til. Indgangen er ikke overdækket og er derfor nem at komme ind af.\nDet er herinde i dette prægtige 5.200 år gamle bygningsværk at Hanne Methling inviterer på en rejse tilbage til stenalderens verden. Med en række sange bringer hun vores forfædre til live, så man kan høre dem og se dem for sig – i deres gøremål, tanker og drømme, hvor det praktiske og åndelige går hånd i hånd.\nDer er to forskellige koncerter: Jægerstenalder klokken 13 og Bondestenalder klokken 15. Hver koncert varer halvanden time, og imellem sangene fortælles om perioden.\nKoncerterne henvender sig til voksne, unge og store børn. Først fortælles om selve Suldrup Jættestue, og så går man ind i kammeret til koncert. Indenfor er der lys fra lygter og siddeunderlag, men det anbefales at tage klapstol og varmt tøj med.\nMan kan læse mere på www.hannemethling.dk/jaettestuekoncerter


Focus Rock 21x30 cm A4 Eg | Smuk Eg Træramme | Focus Billedramme |\nFocus Rock 21x30 cm (A4) Eg\nFocus Rock 21x30 (A4) cm Eg er en smuk og simpel træramme, som passer til alle miljøer. Rammen kan både hænge på væggen og stå.\nFocus Rock er en simpel og elegant træramme, der fås i størrelser fra 9x12 til 40x50 og leveres alle med almindeligt glas. Der kan tilkøbes både sort og hvidt passepartout til Focus Rock i alle standardmål.\nFocus Rock 21x30 cm (A4) Eg er tilgængelig til at købe i intervaller af 1\nFocus Rock 21x30 cm (A4) Eg er en smuk og simpel træramme, som passer til alle miljøer. Rammen kan både hænges på væggen og stå.\nFocus Rock er en simpel og elegant træramme, der fås i størrelser fra 9x12 til 40x50. Alle Focus Rock størrelser op til 24x30 kan både hænge og stå, hvor større rammer kun kan hænge. Focus Rock fås i sort, hvid, guld og træ, samt en masse andre farver og leveres alle med almindeligt glas.\nDer kan tilkøbes passepartout til alle standardmål i både sort og hvid udgave. Et passepartout er et stykke syrefrit karton, der ligger mellem glas og billede/kunstværk i rammen.\nIdéen er at beskytte billedet mod de ydre temperatursvingninger, som glas overfører meget let. Luft fungerer som et isolerende lag, der samtidig giver dig bedre udsyn til motivet.\nVælger du en ramme i træ, som Focus Rock, skal du tage stilling til om du kunne tænke dig en malet træramme, kunne være sort, hvid eller farvet, eller om du hellere vil have trærammens naturlige farve frem.\nFocus Rock, er en smal træramme der fås i størrelser op til 40x50, både i eg og sort- eller hvidmalet. Trærammen er en meget alsidig ramme, der passer ind i de fleste hjem. Har du et billede i sarte, eller let nedtonede farver, er en lys træramme, som Focus Rock Eg, ofte en god løsning, da trærammen, med sine naturlige farver understøtter billedets udtryk.\nAlle Focus Rock trærammer kommer med bagpap produceret i syrefrie materialer, så det indrammede billede ikke skades over tid, og langt de fleste trærammer kan både stå og ophænges på begge leder. Når du vælger din træramme, skal du også tage højde for om du ønsker en træramme med almindeligt glas eller refleksfrit glas. Focus Rock kommer med almindeligt glas. Alle vores dansk producerede ADJ trærammer kommer med refleksfrit glas i høj kvalitet, der reducerer refleksioner fra lysindfald.\nEt indrammet billede er en god måde at udsmykke og personliggøre dit hjem på, og med en flot træramme kan du fremvise dit foto, kunstværk eller din plakat på bedste vis. Om du skal have det store familiefoto over sofaen sat i en Focus Rock træramme, eller godt kunne tænke dig at få lavet en fotovæg med alle de bedste ferieminder, så kan du være sikker på vi har lige den træramme du skal bruge.\nMed en flot Focus Rock træramme er du sikker på billedet, plakaten eller kunstværket holder og giver glæde i mange år.\nHvad med et passepartout til din Focus Rock træramme?\nEt passepartout placeres mellem trærammens glas og det billede, du ønsker at sætte i Focus Rock trærammen, hvilket giver mere dybde i billedet.\nEt passepartout er et stykke syrefrit karton, der ligger mellem glas og billede/kunstværk i Focus Rock trærammen, der har to funktioner: Første funktion er at give ekstra fokus og fremhæve billedet, anden funktion er at beskytte billedet, ved at tilføje lidt afstand mellem foto og glasset i fotorammen, der beskytter billedet mod de ydre temperatursvingninger, som glas overfører meget let. Luft fungerer som et isolerende lag, der samtidig giver dig bedre udsyn til motivet.


Guillotine malet bag borgmesterstolen i Gladsaxe | TV 2 Lorry\nGuillotine malet bag borgmesterstolen i Gladsaxe\nI det nye afsnit af ”En Vild Historie – på Rådhuset” går turen blandt andet til Gladsaxe. Her blev udsmykningen af byrådssalen i 1986 et hedt emne.\nVideo: Oliver Fjalland\n27. okt 2017, kl. 12:15\nDet begyndte tilforladeligt med, at byrådet besluttede at afsætte midler til at udsmykke luftkanaler og nedløbsrør i byrådssalen. Kunstmaler Jens Birkemose blev tildelt opgaven, og så begyndte konflikterne at rulle. Det kan du nu opleve i det nye afsnit af Lorry+ serien ”En Vild Historie – på Rådhuset”, som denne gang opstøver gode gamle historier fra rådhusene i Egedal, Halsnæs, Albertslund, Greve og altså Gladsaxe, hvor kunsten splittede byrådet. Afsnittet har premiere i aften kl. 21.15 på Lorry+\nBlandt byrådsmedlemmerne var der dengang stor uenighed om den udsmykning Jens Birkemose malede i byrådssalen.\n- Der var en stemning for at få det hele malet over igen, fortæller tidligere kulturchef i Gladsaxe Kommune Svend Stilling.\nDet hele blev ikke bedre af, at daværende borgmester Ole Andersen blev utålmodig med kunstner Jens Birkemose. Begge havde et heftigt temperament og konflikten endte med, at Jens Birkemose malede sine egne små bemærkninger ind i kunsten. Blandt andet malede han en guillotine på søjlen lige bag borgmester Ole Andersen plads i byrådssalen. Henrettelsesinstrumentet kan stadig ses bag borgmesterstolen den dag i dag. Se klippet øverst i denne artikel.\nDe to Lorry+ tilrettelæggere Oliver Fjalland og Frank Thøgersen kører på deres tur rundt i regionen også til det gamle rådhus i Ølstykke. Her møder de Bodil, som tilbage i 1962 var en af bare tre ansatte på kommunens lille rådhus. Nok var det små forhold, men det var ikke kedeligt. Særlig livligt blev der på kontoret når noget skulle fejres. Når det skete, så kom kommunesekretær Helge Egon Julius Refnov ind i forkontoret og bad om regnskabet fra 1931.\nI regnskabskassen fra 1931, som stadig kan ses på Egedal Museum, var der nemlig plads til to øl.\nTuren går også til Albertslund, hvor Per Gustafsson fra Albertslund Lokalhistoriske Forening fortæller om dengang i 1972, hvor en borger fik nok. Borgeren var ansat i Kores, der lavede de farvebånd, der dengang sad i alle skrivemaskiner.\n- Borgeren havde ikke fået det nedslag i skatten, der hedder det store smudstillæg, han havde kun fået det lille smudstillæg. Han var vred, fortæller Per Gustafsson.\nVrede fik borgen, der senere blev kaldt Mr. Blackfoot, til at tage en taxa ind til rådhuset, smøre Kores farvebånd under sine sko og så vandrede han ellers hele vejen til og fra skattekontoret – og satte tydelige mærker på filtfliserne i det ikke engang et år gamle rådhus.\nOm Mr. Blackfoot nogensinde fik sit smudstillæg vides ikke, men han reddede sig en erstatningssag på halsen for de ødelagte fliser.\nI Halsnæs Kommune er der lagt op til gammel skolefest. For den bygning der i dag huser Halsnæs Rådhus var tilbage i tiden en almindelige folkeskole. Og flere af kommunens ansatte gik i skole sammen dengang, i det der altså nu er deres fælles arbejdsplads. Foran rådhuset fortæller de muntert, hvordan skoletiden stadig sidder i dem i dag, når de går på arbejde.\nEpisode 4 i programserien ”En Vild Historie – på Rådhuset” slutter i Greve, hvor tidligere borgmester Birthe Nørgaard Petersen fortæller om dengang i 1992, hvor hendes borgmesterkæde blev stjålet og tyvene fik en lang næse.\nSe "En Vild historie - på Rådhuset 4" i aften på Lorry+ kl. 21.15. Eller fra i morgen her, hvor du også kan se de tidligere afsnit.\nFind også en vild historie fra din kommune på TV 2 Lorrys særlige kommunesider. Her kan du op til kommunalvalget finde masser af information, nyheder – og altså en vild historie fra netop din kommune. Se mere her.


PFC200 som Linux®-controller glæder udviklere af embedded Linux®-applikationer | WAGO\nPFC200 som Linux®-controller glæder udviklere af embedded Linux®-applikationer\nMed PFC200 med sit real time Linux®-operativsystem har udviklere nu alle muligheder for at udvikle deres applikationer i embedded Linux®\nPLC-udviklingsmiljøer eller højere programmeringssprog: WAGO's PFC200 hører til i begge verdener. Med sin board support-pakke (BSP) til Linux®-styring er alle muligheder til rådighed for udviklere af embedded applikationer inden for open source-operativsystemer. WAGO's basisfunktioner er let at udvide med open source-pakker, så man frit kan konfigurere sit eget operativsystem. På den måde kan man benytte de mest forskellige miljøer som Java, PHP eller Python. Dertil kommer muligheden for at udvide PLC-funktionaliteten med den populære C-kode gennem eksterne Codesys-biblioteker. Embedded programmører kan desuden ændre PLC runtime-miljøet fuldstændigt gennem egne C/C++ implementeringer på den interne bus (K-Bus), i CAN- eller Profibus-netværk.\nBrugen af Linux® i det industrielle miljø indeholder en række fordele. Systemets real time-egenskaber er modent og fungerer yderst robust og stabilt. Den udtalte brugerstyring, memory-beskyttelse og dokumenteret dataintegritet sørger for maksimal sikkerhed. Ved siden af selve Linux®-kernen er der en række værktøjer til rådighed for næsten enhver tænkelig applikation som open source-løsninger. Linux® er underbygget af et stort community, som står for den løbende udvikling. Open source-konceptet garanterer brugeren næsten total frihed, da der hverken findes krav om opgraderinger eller opdateringer, ej heller krav om licensbetaling.\nGodkendt til mange forskellige applikationer: WAGO-I/O-System 750 opfylder med sit modulære og feltbusuafhængige design i særlig grad kravene til decentrale feltbussystemer. Den modulære grundtanke går igen i forbindelse med understøttelsen af utallige feltbussystemer. Alt efter applikationen kan der vælges mellem feltbuskoblere og controllere (PLC) til mange forskellige protokoller. Med mere end 400 forskellige I/O-moduler tilbyder WAGO-I/O-SYSTEM 750 skalerbare løsninger med en stor integrationstæthed og et uforligneligt pris-/ydelsesforhold.


Benal er nomineret til P3 Prisen: »Det er en drøm« / Nyhed\nDe største internationale hiphop tracks lige nu – lyt til ’Flow på Spotify\nBenal er nomineret til P3 Prisen: »Det er en drøm«\nAf Sofie Kock Aukdal, 14.09.17 kl. 10:56\nBenjamin Hav med champagne.\nI går offentliggjorde DR og P3, at Kesi var nomineret til P3 Prisen – hovedprisen til årets P3 Guld-show. Nu er det så afsløret, at slaget om prisen skal stå mellem Kesi og den Standard-aktuelle hiphop-duo Benal. Ret ekstraordinært er der altså kun to nominerede til prisen i år – der plejer at være tre.\nP3 Guld afholdes den 22. september med Petra Nagel og Andrew Moyo som værter, og det er her Benal har muligheden for at løbe med den prestigefyldte pris og en præmie på 100.000 kr. Udover at være nomineret til P3 Prisen skal Benal også optræde til showet.\nBeskeden blev overbragt til Benal med konfettikanoner og champagne midt i et møde. »Det er en drøm. Altså P3 Guld er klart det sejeste musikprogram«, siger Benjamin Hav, der udgør den ene halvdel af duoen: »Man skal ikke træde nogen over tæerne, men det er ikke hvem som helst, der bliver nomineret«.\nBenals nye album ‘Hvis det virkelig er vigtigt’ udkommer i morgen.\nLæs også: Xclusive: Hør Benals ‘Hele tiden’ med Orgi-E som gæst – eksklusivt i den nye afsnit af Standard\n🎉🎉 Uh babe! Benal er nomineret til P3 Prisen 🎉🎉\nOpslået af P3 – DR på 13. september 2017


Dybde | Analysesiden\nNår du kigger på et billede, vil du nogle gange opleve, at billedet er taget på en helt speciel måde, som giver en slags 3D fornemmelse. Det vil sige, at du kigger ind i billedet, og føler der er dybde i det. Denne fornemmelse får du, fordi billeder ofte opdeles i forgrund, mellemgrund og baggrund.\nHvad er dybde i billedet?\nI forgrunden ser du, de elementer der er placeret tættest på dig.\nI mellemgrunden er de elementer, der ligger lige bagved\nBaggrunden vil være de elementer, der er placeret længst væk.\nDen ovenstående billede er et eksempel på brug af dybde i billedet. I forgrunden ser du klipperne, som fremstår uskarpe (præcis som øjet billede opfatte dette billede). I mellemgrunden ser du det blå hav og båden placeret lige i midten. Perspektivet gør det tydeligt, at det er båden der er fokuspunktet i billedet.\nI baggrunden er horisontallinjen placeret, og du kan lige ane nogle øer.\nLige som på ovenstående billede, kan du nogle gange komme til at føle at der er en linje der bevæger sig fra forgrunden til baggrunden i et billede, og som til sidst forsvinder i et bestemt punkt. Det punkt kaldes et forsvindingspunkt. Forsvindingspunktet befinder sig altid et eller andet sted på horisontallinjen.\nForsvindingspunkter og horisontallinjer kender du måske fra matematik eller billedkunst hvor de bruges i forbindelse med perspektivtegning.\nEksempler på andre linjer i billeder, kan du finde her.


Hotel med sauna i Vielsalm | Book med sauna på værelset\nHoteller med sauna i Vielsalm | Book med sauna på værelset\nLeder du efter et hotel med egen sauna i Vielsalm? Se vores udvalg her\nHoteller med Sauna i Vielsalm\nBelgien › Luxembourg › Vielsalm · 7 km fra centrum Vis på kort\nBelgien › Liège › Saint Vith · 15.1 km fra Vielsalm Vis på kort\n3 resultater i Vielsalm, der matcher din søgning\n7 andre hoteller i nærheden af Vielsalm\nBelgien › Liège › Spa · 23.5 km fra Vielsalm Vis på kort\nBelgien › Liège › Spa · 24.4 km fra Vielsalm Vis på kort\nBelgien › Liège › Burg-Reuland · 19 km fra Vielsalm Vis på kort\nBliv forkælet lidt mere på et hotel med egen sauna i Vielsalm\nDer er bare nogle hotelfaciliteter, som gør hele opholdet bedre. For os er sauna en af dem! Med en sauna på hotellet kan I forkæle jer selv med lidt luksus og ekstra afslapning. Her ser du en side, hvor vi har samlet alle de hoteller i Vielsalm, der har en indendørs sauna. Det kan f.eks. passe godt til en weekendtur om vinteren, eller måske bare på en sommerdag og et koldt bad. Benyt søgefeltet til venstre for at specificere din søgning. Find og bestil de bedste tilbud på hoteller med indendørs sauna idag!\nVil du have en privat sauna med overnatning i Vielsalm?\nEr du på udkig efter fuldstændig afslapning, men også efter fred og ro omkring dig? Vælg derefter en privat sauna med overnatning i Vielsalm. Vores udvalg omfatter flere hoteller og suiter. Ved at booke en privat sauna med overnatning kan du forkæle dig selv og din partner med ultimativ afslapning. Ideel efter en travl eller intensiv tid. Selvfølgelig er det også rart at give en sauna med overnatning i Vielsalm som en overraskelse. Book et hotel med sauna i Vielsalm gennem HotelSpecials og lad batterierne op på et hotel med sauna.\nVælg et hotelværelse med sauna i Vielsalm?\nBliv forkælet på et hotel med privat sauna. Det lyder som musik i dine ører. Den bedste måde at genvinde energi og genoplade batterierne på er at slappe af i en privat sauna, et dampbad eller et tyrkisk bad. Forkæl dig selv og din partner med en overnatning på et hotelværelse med sauna i Vielsalm. HotelSpecials har udvalgt de bedste hoteller og B&B'er med privat sauna specielt til dig. Det gør det meget nemt at finde et hotel.\nBliv forkælet lidt mere på et hotel med egen sauna i Vielsalm – Hvad synes tidligere gæster?\nSmuk og rolig beliggenhed, venlige ejere.


Jon "Maddog" Hall besøger Danmark\nI forbindelse med DECUS Danmark Symposium 1999 i dagene den 1. - 3. juni på Hotel Scanticon Comwell, Karensmindevej 3 i Middelfart inviterer DECUS danske Linux-brugere til at møde Jon 'Maddog' Hall på deres Linux Camp, som afholdes torsdag den 3. juni om eftermiddagen fra kl. 13.00 til 15.45, hvor der også vil være et lettere traktement. Tilstede er også et par fra af os fra SSLUG.\nDer vil kun være et begrænset antal pladser, som administreres af Berit Justesen, DECUS, hvor til tilmelding kan ske på email berit.justesen@compaq.com. Hele arrangementet er gratis.\nJon "Maddog" Hall er præsident for Linux International (www.li.org) - en paraplyorganisation for Linux bevægelsen. Maddog er efter sigende meget underholdende og har en enorm erfaring fra Digital. Så for dem som har lyst og tid, så får vi helt sikkert en sjov og spændende dag.


Anvendelsesområde, medicinalvirksomheder - QleanAir\nI faciliteter, hvor der udføres forskning, udvikling og produktion af farmaceutiske produkter, er renlighed af største vigtighed. Kvaliteten af indeluften er en væsentlig faktor i forhold til sikkerheden, kvaliteten og holdbarheden af dine produkter samt dine medarbejderes sundhed. Der er strenge regulatoriske krav at overveje, når det kommer til antallet af tilladte partikler i luften (ISO 14644-1) og mikrobiel vækst (Eu GMP). De er beregnet til at beskytte dine produkter, beskytte dine medarbejdere og forbrugere samt undgå dyre tilbageslag for din organisation. Vores renrum giver en problemfri og kompatibel fuldserviceløsning.\nLægemidler består ofte af pulveringredienser, der let spredes i luften, hvilket indebærer en risiko for krydskontaminering af andre produkter. Dette kan bringe stoffets kvalitet og holdbarhed i fare og true forbrugerens helbred. Farlige stoffer kan desuden være farlige for personalet, der håndterer dem, og forårsage helbredsproblemer både på kort og lang sigt, hvilket fører til tab af produktivitet og øget fravær. Af disse grunde er der strenge, regulatoriske krav til luftkvaliteten, som enhver medicinalvirksomhed skal opfylde. Vores renrum kan hjælpe dig med at håndtere alle disse udfordringer.\nKontaminering af produkter\nQleanSpace er en fritstående rum-i-rummet-renrumsløsning, der kan installeres i de fleste miljøer, ofte uafhængigt af ventilationen. Vi tilbyder en løsning, der kan tilpasses, og som opfylder dine specifikke behov for ISO-, USP-, GMP- eller FDA cGMP-klassificering, rumstørrelse eller andre krav. Vores renrumsløsning bruger uafhængige HEPA 14-blæserfilterenheder og luftsluser til at generere positivt eller negativt tryk og skabe et kontrolleret miljø. Materialer, der er nemme at rengøre, kontinuerlig overvågning, forebyggende service og vedligeholdelse bidrager alt sammen til at opretholde din ønskede renrumsklassificering. Projektledelse, installation og funktionsgaranti er inkluderet for at give dig en problemfri renrumsløsning. Vores fritstående FS 30 HEPA- og FS 70 HEPA-luftrensere kan skabe et renrumsmiljø, når det ikke er muligt at bygge et renrum. De er desuden nyttige til at rense luften uden for renrummet for at forbedre dets ydeevne yderligere.\nVi leverer vores løsninger problemfrit som en service. Vi tilpasser løsningen til dine behov ved at foretage målinger og tests. Vi tager os af installation, service og opgradering, mens vi også sikrer overholdelse af regler og fremtidssikrer løsningen. Vi leverer The Freedom of Clean Air – så du kan fokusere på det, der virkelig betyder noget.\nQleanAir FS 30 HEPA\nMeget effektiv, men alligevel støjsvag fritstående luftrenser, der samtidig er pladsbesparende.\nQleanAir QleanSpace ISO\nVores brugerdefinerbare og fleksible, nøglefærdige renrum kan konstrueres i overensstemmelse med den påkrævede ISO-klassificering.\nQleanAir QleanSpace USP\nVores brugerdefinerbare og fleksible, modulære nøglefærdige renrum kan konstrueres i overensstemmelse med den påkrævede USP-standard.\nQleanAir QleanSpace GMP\nVores brugerdefinerbare og fleksible, modulære nøglefærdige renrum kan konstrueres i overensstemmelse med GMP-standarder.