Ejerskifteforsikring - Sammenlign priser & få 3 tilbud (pristjek)\nEr ejerskifteforsikringer nødvendige?\nHvor meget kan jeg få i erstatning med en ejerskifteforsikring?\nHvad gør jeg, hvis der er en fejl i tilstandsrapporten?\nHvad er selvrisikoen på en ejerskifteforsikring?\nForskellen på udvidet og standard ejerskifteforsikring\nEn ejerskifteforsikring dækker skader på huset, der ikke er nævnt i tilstandsrapporten og i elinstallationsrapporten. Som sælger hæfter du ikke i 10 år efterfølgende, når du har tegnet en forsikring. Som køber har du en større grad af sikkerhed for, at der er en til at betale for skaderne.\nNår du sælger en bolig, har du mulighed for at tegne en ejerskifteforsikring. Med den slipper du for at skulle betale for eventuelle fejl og skader, der ikke stod i tilstandsrapporten og i elinstallationsrapporten. Har du ikke tilbudt køber mulighed for en forsikring, ender du ellers med at skulle hæfte for det i ti år efterfølgende.\nFå 3 tilbud på en ejerskifteforsikring\nSom køber er det en god ide for dig, at du siger ja til forsikringen, da de netop dækker, hvis der er nogle fejl på huset, som du ikke var opmærksom på. Har sælger tilbudt dig en ejerskifteforsikring, som du har sagt nej til, har du ikke mulighed for at komme efterfølgende og kræve penge af vedkommende.\nDet er hverken nødvendigt for dig som sælger eller køber at tegne en ejerforsikring. For både sælgere og købere er der dog store fordele ved at tegne den, hvilket er grunden til, at mange vælger at gøre det.\nFor sælger er fordelen, at de ved at betale for en ejerskifteforsikring, ikke skal hæfte for eventuelle skader på huset i 10 år efterfølgende, som de ellers ville skulle.\nFor køber er fordelen, at de har forsikringen til at dække, hvis der er nogle skader på boligen. Det kan være svært at bevise, at det er skader, der er sket, før du flyttede ind, og du kan derfor ende ud i et stort tovtrækkeri med sælgeren.\nHvis der er fejl på husets konstruktion, kan du risikere, at du skal have fat i vedkommende, der har bygget huset for at få ham eller hende til at betale.\nEn ejerskifteforsikring dækker en række af de skader, der ikke står i tilstandsrapporten og elinstallationsrapporten. Det skal være skader, der:\nForringer bygningens værdi væsentligt\nEr farlige for mennesker eller andre bygninger\nBygningsdele, der mangler\nEl-installationer og VVS-installationer, der ikke fungerer\nSom nuværende ejer af boligen er det dig, der skal kunne bevise, at skaderne på bygningen var der, da du flyttede ind, og at du ikke havde mulighed for at kende til dem. Hvis sælger har fortalt dig om skaderne, kan du ikke få erstatning for dem.\nEjerskifteforsikringen dækker ikke alt.\nMange tror, at en ejerskifteforsikring dækker alle skader, der måtte være på boligen, som er fra før, du købte den. Men sådan er det langt fra. Forsikringen dækker kun de skader, der var på huset, da du købte det, som du ikke kendte til, og som man ikke kan forvente at finde i et hus af den alder og stand.\nHvis du har købt et hus af ældre dato og, efter du er flyttet ind, opdager, at der er fugt i kælderen, kan du ikke få det dækket af ejerskifteforsikringen. Det blev først påkrævet at fugtsikre kældre i 1972. Derfor er der masser af gamle huse, der har fugt i kælderen.\nDerudover bliver der skelnet mellem, om det er er en skade, som ejerskifteforsikringen eller husforsikringen skal dække. Hvis det er en skade, der er opstået, efter du er flyttet ind, kan det aldrig være ejerskifteforsikringen, der skal dække den.\nSom udgangspunkt hedder det i en ejerskifteforsikring, at gammelt bliver erstattet med nyt. Det betyder, at hvis der er en fejl på en bygningsdel, som ejerskifteforsikringen dækker, skal de erstatte, så du kan bygge en helt ny bygningsdel. Det er der dog en masse forbehold for. Du kan derfor langt fra være sikker på, at du får alle pengene til at bygge noget helt nyt.\nMange bygningsdele vil der for eksempel være en afskrivning på. Det betyder, at du ikke får lige så mange penge, som du ellers ville have fået. Når du tegner en ejerskifteforsikring, kan du tydeligt se, hvor meget afskrivning der er på de forskellige bygningsdele.\nDen bygningssagkyndige, der har lavet tilstandsrapporten, er ansvarlig for, at alle fejl kommer med i rapporten. Er der nogle fejl, der ikke er med i rapporten, skal du derfor klage til Disciplinær- og klagenævnet for beskikkede bygningssagkyndige.\nNævnet vil finde ud af, om eftersynet er udført på en ansvarlig og dygtig måde. Hvis nævnet finder, at det ikke er tilfældet, er det den bygningssagkyndige, der er erstatningspligtig og skal betale for at få udbedret fejlen.\nNår du tegner en forsikring, er der selvfølgelig også en selvrisiko på den. På en ejerskifteforsikring er det bestemt, at der ikke må være en selvrisiko på mere end 5000 kroner per skade, og at den samlede selvrisiko ikke må overskride 50.000 kroner.\nDermed kan du være sikker på, at du ikke ender med at skulle betale det hele selv, fordi der er en så høj selvrisiko. Tidligere var det normalt, at der var en selvrisiko på både 10.000 og 20.000 kroner, men det blev lavet om med en lovændring i 2012.\nNår du vælger en ejerskifteforsikring, har du mulighed for at vælge mellem en standard forsikring og en udvidet forsikring. Standard forsikringen dækker som nævnt ovenfor alvorlige fejl og mangler på boligen, der ikke er blevet beskrevet i tilstandsrapporten og elinstallationsrapporten. Du kan vælge mellem, om den skal dække i 5 eller 10 år.\nEn udvidet ejerskifteforsikring dækker som udgangspunkt altid i 10 år. Den dækker det samme som en standard forsikring og dækker derudover også forhold ved selve grunden som ulovlige stikledninger og forurening.\nDet er forskelligt, hvad en ejerforsikring koster. Det kommer an på boligens størrelse og stand. Som sælger kan du indhente tilbud fra flere forskellige forsikringsselskaber for at få den mest favorable pris. Det gør du ved at sende dem den tilstandsrapport og elinstallationsrapport, som du har fået udarbejdet.\nNormalt ligger en forsikring på mellem 10.000 og 50.000 kroner. Forsikringspræmien bliver betalt på en gang, når forsikringen bliver tegnet.\nNår køber vælger at tegne en ejerskifteforsikring, deles køber og sælger om betalingen. Køber kan godt vælge et andet forsikringsselskab end det, som sælger har fået et tilbud fra. Det kan også være, at sælger har fået tilbud på en standardforsikring, mens køber hellere vil have en udvidet forsikring. Sælger er dog kun forpligtet til at betale halvdelen af den forsikring, som vedkommende selv fik et tilbud fra.


Sang i protest mod drab på sort mand - Udfordringen\nAf Bodil Lanting\t 5. jun. 2020/23\n– I can’t breathe (Jeg kan ikke trække vejret), sagde George Floyd ifølge New York Times mindst 16 gange under den fem minutter lange voldelige anholdelse i Minneapolis.\nAnholdelsen af den 46-årige George Floyd i Minneapolis har ført til voldelige protester i flere byer i USA. Men mange kristne hylder den afdøde som troende og mindes ham med salmer.\nEn video fra selve anholdelsen viser, hvordan en betjent holdt den sorte mand nede på asfalten med sit knæ på hans hals, selvom George Flyod gentagne gange sagde ”Jeg kan ikke trække vejret”. Kun en time senere blev han erklæret død. Nu hedder det i en obduktion foretaget af de lokale myndigheder, at hans død skyldes en kombination af at have været låst fast, mulige rusmidler i kroppen samt en hjertesygdom. Derimod viser en opduktion bestilt af den afdødes familie, at han døde, fordi han blev kvalt.\nVideoen, som er gået viralt, har ført til voldelige demonstrationer og prostester mod politivold mod sorte. Men kirkerne har været på banen med alternative protester.\n”Som Guds menighed sender vi vores dybtfølte kondolence til venner og familie af George Floyd og til alle i Texas og i hele USA Videoen af dette drab er absolut inhuman og denne meningsløse handling bør fordømmes af alle,” skrev Chief Apostle Ray Tinsman, som leder The Church of God i Greenville, Ohio. Menighedens medlemmer tager kontakt med sørgende afroamerikanere og trøstede dem. Også mange andre kirker i USA har arrangeret fredelige demonstrationer for at mindes George Floyd og sætte fokus på undertrykkelsen af sorte.\nDen kristne rapper Corey Paul Davis, som har kendt George Floyd personligt, fortalte om sin vrede over ”mordet” til CBN News:\n– Floyd var en ”fredens mand”, og da han boede i Houston, Texas, var han kendt som “Big Floyd.” Der var han frivillig medhjælper i det kristne hjælpearbejde Church of the Bricks, fortalte rapperen.\nAnholdelsen, som kostede George Floyd livet, har fået mange til at demonstrere, bl.a. disse lokale kirkemedlemmer.\nBeskrivelsen bakkes op af den lokale præst: ”Jeg tror, vi kom der på et tidspunkt, hvor Gud rørte ved hans hjerte,” sagde pastor PT Ngwolo fra Resurrection Houston. Han fortæller, at Floyd havde afsonet en dom for røveri i 2007 men siden var blevet et nyt menneske. Han har således advaret unge mænd mod at tage de forkerte valg, fordi det har evige konsekvenser. ”Du vil enten komme i helvede eller i himlen. Du er nødt til at vælge, hvilken type liv, du vil leve,” sagde George Floyd til de unge, engang hvor der var sket et mord.\n– Jeg tror, at George havde foretaget dette valg for sit eget vedkommende for flere år siden. Han var ikke den samme mand, som da han var i 20’erne, sagde pastor PT Ngwolo, der kalder George Floyd en mentor for unge. Nu opfordrer pastoren hvide og sorte kristne til at mødes og spise sammen for at lære hinanden at kende og sammen kæmpe mod undertrykkelsen.


Red Volvo! - Bilmagasinet.dk\nSkrevet 3. aug 2010 af John Sørensen.\nBil Magasinet lænkede sin mand til fabriksporten i Göteborg for at protestere mod salget af Volvo. Men de ville ikke høre...\nFor et år siden drog Bil Magasinets seniorreportere nordpå for at redde Volvo med en Greenpeace-inspireret protest. Det førte ikke til noget på trods af den store entusiame, John Sørensen og Steen Bachmann lagde i protesten... April 2009, motorvejen nord for Malmø\nVi er på vej. For at redde Volvo. Og det går stærkt, vær ikke i tvivl om det. Kursen er Göteborg, nærmere bestemt selve hovedsædet for Volvo - arnestedet, hvor de bygger verdens bedste herregårdsvogn og ørnereden for alt det, vi elsker den svenske traktor for.\nÅrsag: Ford har i al sin økonomiske elendighed overvejet at sælge Volvo, og hvad værre er - kineserne har ymtet interesse for det blå-gule flagskib. Hvilket ikke ligefrem maner til sindsro hos B&S Overdrive - vi ejer jo for dælen da begge et par (lidt ældre, bevares) Volvo-modeller.\nMåske skulle vi være rykket ud endnu før, men vi troede jo, at svenskerne med al deres stål, vandkraft og generelle sociale omsorg ville klare ærterne selv. Men hør så den svenske erhvervsminister Maud Olofsson nu, hvor Saab ser konkursen i øjnene. Mere hardcore afvisning af økonomisk støtte finder du ikke hos en nordjyde, der punkes for drikkepenge: Saab må redde sig ud af krisen for egen motor, alternativt gå på røven. Ellers kommer Ikea, Ramlösa og kriseramte knækbrødsfabrikanter jo også rendende efter statsstøtte, og sådan leger de altså ikke oppe hos politikerne i Stockholm.\nOg Saab - helt ærligt - de har bidt hovedet af al skam og ladet GM klaske det svenske mærke på en antikveret Chevrolet TrailBlazer for så at kalde den Saab 9-7X. Brand-engineering når det er værst. Og at fylde de førhen kernesunde Saab-modeller med Opel-stumper - det er vel at bede om det, ikke?\nNæh, du. Volvo står ifølge B&S Overdrives vidtgående analyser stærkere. Også fordi der er større sandsynlighed for, at Volvo klarer sig. For Ford - der har ejet Volvo PV (Personvagnar) siden 1999 - har i højere grad end GM ladet sit lille svenske mærke bevare og udvikle biler på baggrund af dets indre værdier, så Volvo stadigvæk står meget stærkt som individuelt mærke og selvstændig bilproducent.\nKald os aktivister, kald os hvad du vilNu til aktion: Kald os protektionister, men vi vil skabe grobund for en skandinavisk overtagelse af Volvo PV, startende i det små med at vi lige tager et kig på fabrikkerne - der skulle jo nødigt være for mange K3’ere gemt i krogene af bygningerne. Man har vel set Hammerslag, ikke?\nHvad Volvo koster, ved vi ikke. Men Ford er nok villige til et mindre tab. Sælges skal fabrikken nemlig, ellers får Ford nemlig ikke statsstøtte hjemme i USA, hvor Obama ikke gider se Ford hælde statsmidler i det svenske foretagende. Et kvalificeret gæt lyder på noget mindre end de 6,4 mia. dollars, Ford selv gav for Volvo for 10 år siden. Volvo taber nemlig også penge for tiden - over 700 mio. dollars alene i fjerde kvartal sidste år.\nMen det haster. For hvad værre er end selve krisen - den gule fare er over svenskerne: Kineserne har banket på hos Ford allerede for et år siden med henblik på at købe Volvo. Initiativtageren er nærmere bestemt Geely. Personligt kender jeg dem kun som producenter af afskyelige, små discountmotorcykler i en kvalitet, som min 30 år gamle Puch kan køre i cirkler omkring. Geely vil simpelthen overtage Volvo, på samme måde som da Jaguar og Land Rover sidste år blev solgt for 2,4 mia. dollars til indiske Tata Motors.\nNuvel, kapitalen kender ingen grænser, men tag så et andet fint gammelt mærke: Hvad har vi f.eks. hørt fra MG, siden det blev kinesisk? Eller Rover, der er blevet omdøbt til Roewe - hvilket lyder som “røv” på svensk?\nUdsigten til orientalsk invasion skræmmer, så man får krampe i fingrene af at knuge rattet på den dejlige Volvo XC60 T6, der med raske fjed bringer os nærmere øen Hisingen og Torslanda lige nord for Gøteborg.\nHerlig rundtur på Volvo-museet\nMen lad os tage rundturen på fabrikken. Først med Maria i museumsbygningen, der rummer alt fra den første ÖV4 (åbne personbil) fra 1927 over den gyldne PV 544/Amazon-æra til rædselskabinettet, hvor et hjørne af bygningen er dedikeret til de sælsomme DAF-Volvo’er - det hollandske vildskud. Så er det skønnere at skue, hvordan en Saab Viggen eller Draken jagerflyver helt og aldeles rummer en Volvo-jetmotor indeni. Eller den vilde TWR-racing 850 Herregårdsvogn.\nNostalgi er der ikke meget af ovre i hovedfabrikken, der er knudepunktet i dette svenske Detroit. Volvo i Torslanda er speciel ved at bilfremstillingen foregår samme sted helt fra de rå plader, der standses ud i tre etager høje presser. Her arbejder 2.900 ansatte i to skift fra mandag til fredag, og her bygges årligt 165.000 stk. V70, XC70, XC90 og S80.\nUdviklingsafdeling, teknisk skole, fire kilometer testbane og crash-testcenter ligger inden for fabrikskomplekset, og der er placeret store underleverandør-producenter i direkte kontakt med Volvo Torslanda.\nKort sagt - det ser pænt ud. Græsset er slået, der er tjek på tingene, og köttbullarna i kantinen kan da spises, selv af de tilrejsende amerikanske kunder, der besøger fabrikken i forbindelse med købet af en ny Volvo. Så kan de efterfølgende køre jomfruturen rundt i Europa på røde plader og sidenhen få skibet bilen over til staterne.\nDet er en fin ordning. Den beholder vi, nu hvor Danmark og Sverige slår pjalterne sammen og får Volvo på fode i rent nordisk regi.\n1) Kineserne først. Vil de dybest set kun købe Volvo for at få adgang til kopiere bilerne til det fjernøstlige marked? Så lad os sælge presserne til den klassiske 850 Herregårdsvogn til dem. For en høj pris. Formene skal alligevel smides ud.\n2) Danskerne kan købe Volvo. De særlige SP-midler (som du vel også havde glemt alt om) udgør efter skat nærmest på kroner og ører, hvad Volvo sandsynligvis skal koste. Så drop den ekstra charterferie - og få Volvo i stedet.\n3) Bil Magasinet har ca. 300.000 læsere. Delt mellem os ville det give en udgift til køb af Volvo for hver på 110.000 kr. Mange penge, men husk på, at så skal vi også have fri firmabil. Altid.\n4) En folkelig bevægelse og indsamling skaffer midlerne. ABBA skal naturligvis gendannes, og det samme skal Gasolin. Ikke at det batter alverden med Kim Larsen, men der er symbolværdi i rockstjerner (ikke Bono - det kan også blive for frelst).\n5) Volvo er bedst til at eje Volvo. Volvo Lastvogne kunne godt købe Volvo PV med lidt hjælp. Det svenske statslån på 5 mia. kroner, som der senest har været tale om, kunne nemmere argumenteres igennem med svensk ejerskab.\n6) Fremtiden skal sikres med et stærkt produktprogram. Glem de store SUV’er og endnu større sedaner. Vi vil satse mere på premium-kvalitet i de mindre bilklasser. Startende hurtigt med en Volvo C20 baseret på den nye Ford Fiesta. Og en lynsnab plug-in hybrid på basis af V50.\n7) Vi overtager Saab om et års tid, når markedet har nået sin absolutte bund. Et ”Saab by Volvo”-program, hvor der arbejdes med komponent-fællesskab under respekt for mærkernes egenart, bliver Saab’s redning og Volvo’s nye guldkalv.\nKilde: Bil Magasinet nr. 212 Læs kommentarer\nSPAR: 120,65 kr. BESTIL Pressetalskvinde for Volvo, Maria Bohlin:\nHvad siger du til udsigten til kinesisk overtagelse af Volvo?Vi vil bare bygge gode biler. Og sikre fremtiden for Volvo. Vi har ikke noget at indvende mod fjernøstlig kapital, såfremt der kommer til at ligge en god fremtidsstrategi.\nHvis I nu solgte gamle modeller på licens til Kina i stedet? Med en slags Polski Fiat-udgave af Volvo 850, f.eks.?Det kan jeg slet ikke forestille mig. Volvo vil ikke acceptere en discount-kopi af en gammel model. Det ville være at udvande vores status som premium-mærke på markedet.\nHvordan med Ford – er I sure på dem? Og stopper samarbejdet?Ford har været en rigtig god samarbejdspartner. Vi har haft mulighed for at udvikle Volvo i den rigtige retning de seneste 10 år. Vi regner med fortsat teknisk samarbejde som premium-mærke.\nHar det nu også været så rigtigt? Dyre luksusbiler sælger ikke vildt godt i dag?Små biler er ikke fremtiden for Volvo. Vi bygger sikre familiebiler af høj kvalitet. C30 er den mindste bilklasse, vi opererer i.\nFremtidens miljøudfordring – hvordan tackler I den? Min egen Volvo er f.eks. lidt tørstig?Vi har flere strategier: Den nuværende konventionelle DRIVe-teknik plus bio-diesel og flexifuel-motorer. Vores første fuld-hybrid diesel med plug-in teknik kommer i 2012.\nVolvo V50 1,6D (MY 2008)\nVolvo V70 Hybrid Volvo V60 Sports Wagon\nVolvo på kinesiske hænder


Nordisk Hjem: marts 2013\nEn blog med indspiration og indretning.\nSå fik vi også sne i Nordjylland. Hvidt og koldt... Men man kan mærke dagene er blevet længere, det er skønt!\nHar taget et billede af vores trappeopgang. Her er væggen blevet fornyet med flere billeder. Det er billeder af vores lille familie, fra børnene var små, som tiden dog går...\nMen det er en væg man bliver i godt humør af...\nRigtig dejlig aften!\nIndsendt af Tina 4 kommentarer:\nEj hvor er den vinter da lang. Den føles uendelig. Glæder mig så meget til de første forårtegn, med de små blomster der lige så stille kommer op af den stille optøede jord. De små gule erantis og hvide vintergækker. Ej hvor jeg glæder mig til at sidde på havebænken med et tæppe og en varm kop kaffe og få de varme solstråler på den hvide vinterhud.\nUhm hvor jeg glæder mig...\nIndsendt af Tina 2 kommentarer:\nEtiketter: Haven, Hus\nJeg hedder Tina, er 36 år. Jeg bor sammen med Allan og tilsammen har vi 4 dejlige børn, 2 piger og 2 drenge. Jeg har arbejdet med indretning af huse i over 10 år og det er min store passion. Jeg elsker lyse farver og har i mange år levet i hvide farver med den franske og nordiske landstil. Efter et længere sygdomsforløb synes jeg pludselig at det blev lidt for trist og trængte til lidt farver. Derfor er der kommet lidt pasteller ind.\nDu må meget gerne anbefale min blog.\nBrug gerne dette billede\nDu kan maile til mig på: mail@tinabrix.dk\nBadeværelse (1) Blomster (1) Bryggers (2) Børneværelse (1) Familie (19) Ferie (2) GreenGate (1) Haven (11) Hus (6) Hygge (6) Indretning (6) Interiør (1) Job (1) Køkken (12) Mad (1) Maileg (2) Motion (1) Nye ting (5) Pastelfarver (1) Stemning (3) Stue (5) Venner (2)\nDolce Vita - Det Ljuva Livet!


Hvad er social fattigdom ?\nVirkningerne af fattigdom kan være tydeligt ses i , hvordan behovet påvirker en persons livskvalitet . Disse effekter kan fremstå som minimale ressourcer , begrænsede valgmuligheder og en samlet eftergivenhed over de kræfter , der har forrang . Social fattigdom ser på de forhold, der skaber en persons eller befolkningens forhold og sindstilstand , der kan udvikle sig som et resultat .\nEn tilstand af fattigdom kan vise sig gennem minimal indkomst og midler , eller det kan manifestere i den måde, en befolkning ser sig selv og sin plads i verden . Og mens begge typer af fattigdom kan eksistere i samme forbindelse , sociale fattigdom refererer til de underliggende faktorer, der giver anledning til generelle mangel , ifølge Seattle EF-nettet . I realiteten , " manglende " bliver et symptom på den betingelse , der forårsager det . Et eksempel på dette kunne være , hvordan visse regioner eller lande fortsat har behov på trods af igangværende bistand og hjælp , mens andre , hærget af krise eller krig , kan genskabe en vis grad af selvforsyning med tiden .\nIfølge Seattle EF-nettet , har social fattigdom sine rødder i den fremherskende kultur og normer af en befolkning eller samfundet. Underliggende tilstande , der opretholder fattigdom vedrører en manglende viden , dårligt helbred , en altgennemtrængende apati , tab af oprigtighed eller ærlighed , og en accepteret følelse af afhængighed . Disse betingelser , som igen påvirker en persons evne til at vælge uden om omstændighederne han befinder sig i. I realiteten er disse betingelser bliver normer , der påvirker en persons perspektiv og evne til at ændre sin situation.\nIfølge partnerskabet at udrydde fattigdom ressource site , kan sociale fattigdom oprindelse i flere forskellige måder , afhængigt af de områder, der berøres mest af manglen . En familie historie af fattigdom involverer en række lærde adfærd og perspektiver , der skaber begrænsninger på, hvor en person udsigt hans evne til at ændre . Kroniske fysiske lidelser eller psykiske handicaps kan også påvirke en persons eller befolkningens følelse af selvstændighed . Dårlig uddannelse kan efterlade enkeltpersoner uvidende om muligheder og valg . Begrænset eksponering og indflydelse i samfundet eller medborgeraktiviteter kan yderligere cementere en befolknings følelse af magtesløshed .\nVirkningerne af social fattigdom kan give anledning til sociale problemer, yderligere at styrke en persons perspektiv på hans situation , ifølge Seattle EF-nettet . Underbeskæftigelse kan udvikles som et resultat af ineffektiv uddannelsesmæssige ressourcer . En mangel på lederskab inden for et fællesskab kan opstå fra begrænset eksponering til den organisatoriske tilgang , som samfundet og civile organisationer . Med lidt at ingen stemme i lokale projekter , kan områder begynde at forværres med nogen infrastruktur på plads til at bevare og genoprette dem .\nSom social fattigdom skyldes en form for social isolation og distance , bestræbelserne på at genvinde en følelse af selvstændighed og selvforsyning er afhængige af en befolknings evne til at identificere de faktorer , der bidrager til betingelserne for manglende ifølge Seattle EF-nettet . De begrænsende perspektiver indført ved vilkårene for social fattigdom kan kræve af personer inden for en befolkning at se på det store billede i forhold til, hvordan hver faktor underbygger de andre . Ved at anerkende de eksisterende ressourcer og kompetencer , kan en befolkning bruge dem til at gå ud over deres nuværende situation .\nLæs mere: FDA generiske krav\nLæs mere: sikkerhed incitamentsprogrammer for medarbejdere


RANDERSiDAG.dk » Momentum for omsorg og værdighed\n24 timers non-stop læsning på Randers Bibliotek - Randers\nFlere tilfælde af narkokørsel - 112\nErik Mouritsen går på pension - Randers\n43-årig dømt for overgreb og vidnetrusler - 112\nFærdselsuheld i krydset Valdemarsvej/R. Hougårds Vej - 112\nDer foretages nu udlæg for skyldig ejendomsskat i Randers Kommune - Randers\nHavde hash og amfetamin i lejligheden - 112\nSF satte foden ned for DF´s fremmedfjendske politik - Debat\nGrundlovsforhør i Retten i Randers - 112\n'Giv en ged' som kunstplakat - Her & Der\nOnline lige nu: 545\n40 års jubilæum med trylleshow\nSocialdemokraterne, SF, K og R sætter rengøring hos de ældre ned\nSF satte foden ned for DF´s fremmedfjendske politik\nHavde hash og amfetamin i lejligheden\nOPDATERING: Kvinde fundet dræbt - 112\nBryllup - Navne\nRandrusianer vinder milliongevinst i Lotto uden at have de rigtige tal - Randers\nGrundlovsforhør omkring drab på 44-årig kvinde - 112\nHøjtspillende nabo fik beslaglagt sit musikanlæg - 112\nTirsdag 4. august 2020 kl. 07:00\nLæserbrev af Louise Høeg\nHver dag arbejder dygtige medarbejdere med forskellige faglige baggrunde og med høj integritet sammen om at drive og udvikle vores ældreområde på bedste vis til gavn for det stigende antal af ældre medborgere. Men dokumentaren om Nyvang og Kongsgården viste med al tydelighed, at der er huller, og at der kan ske omsorgssvigt i systemet.\nDet er da bestemt glædeligt, at hverken kommune, borgerrådgiver eller ældreråd bliver oversvømmet af klager over ældreplejen, - men det er absolut ingen garanti for, at der ikke er dybt sårbare ældre og borgere med demens, som er brugere af vores omsorgsområde uden at få den rette pleje, omsorg og aktivitet.\nDet her drejer sig ikke om de mange, der heldigvis har det godt, men at sørge for, at der fremover er ingen, der kommer i nærheden af at blive udsat for den stærkt kritisable behandling, som Niels var udsat for.\nVi har lige nu en unik mulighed for at gøre en positiv forskel for en gruppe af vores svageste ældre medborgere. Sammen med landets øvrige kommuner, folketinget, uddannelsesinstitutioner, ældreråd, eksperter og ikke mindst hverdagens eksperter nemlig de ældre selv, de pårørende og medarbejderne er det nu, at vi skal stå sammen om at sørge for at alle brugere af omsorgsområdet fremover får den påkrævede pleje og omsorg, og føler både tryghed og hverdagsglæde.\nLad os bruge det momentum. Det kan kun være i alles interesse, at vi sørger for at leve op til intentionen i kommunens Omsorgs- og Værdighedspolitik fra 2018 om, at den enkelte borger har en oplevelse af et trygt, godt, værdigt og meningsfuldt liv.\nDemokrati, ordholdenhed og ordentlighed – JA TAK!\nEn politisk fadæse leveret af Socialistisk Folkeparti\nFlere fra sæde til saddel gavner alle\n11 europæiske lande vil tage imod børn fra Moria-lejren\nHvor blev det brede flertal af?\nVenstre om smalt budget: Mangler udvikling, retning og visioner


Pas nu på kombinationen af levende lys og tørre juledekorationer | Skærbæk | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Skærbæk - Pas nu på kombinationen af levende lys og tørre juledekorationer\nLevende lys og tørt gran er en farlig blanding. Lær også din børn om brandfaren og få sat røgalarmer op i hjemmet.\nPas nu på kombinationen af levende lys og tørre juledekorationer\n22. december 2017 kl. 06:25\nJulen er hjerternes fest med masser af levende lys og ild i brændeovnen i de danske hjem. Det betyder desværre også øget brandfare og alene sidste år mistede 52 mennesker livet som følge af brand.\nSikkerhed; Sneen er faldet, og over hele landet glæder både store og små sig over skæret fra de mange julelys uden for folks hjem. Også inden døre bliver der skruet op for hyggen med masser af levende lys. Og heldigvis er mange gode til at tage deres forholdsregler og ikke stille lysene i nærheden af noget letantændeligt samt slukke lysene, når de forlader dem.\nDer er fortsat alt for mange private boliger uden røgalarmer. Og selvom antallet af brande er faldet lidt, oplever tusindvis af danskere hvert år stadig at have brand i deres hjem. Hovedparten af de brande, hvor mennesker mister livet eller kommer alvorligt til skade, sker i boliger, hvor der ikke er en røgalarm.\nDet er især folk, der bor i lejligheder, som ikke har en røgalarm i deres hjem. Flere af dem finder det ikke nødvendigt, og en del ejer en røgalarm, men har bare aldrig fået sat den op. En stor del af befolkningen vurderer risikoen for at få brand i eget hjem som lille eller ligefrem meget lille. Der skal faktisk en brand til at ændre folks risikoopfattelse.\nSelvom du føler dig sikker i din egen lejlighed og passer godt på, kan der jo også opstå en brand hos din underbo. En røgalarm kan hjælpe med at advare dig, og du kan måske ovenikøbet redde dine naboer. Faktisk er røgalarmer en af de allervigtigste foranstaltninger for at sikre dig selv, din familie og jeres hjem.\nSamtidigt er det meget vigtigt, at man erkender, at der er en risiko for brand i hjemmet, og at hele familien, voksne som børn, kender de typiske brandfarer. Fx må man man aldrig forlade tændte, levende lys, og man skal ikke lægge brandbare ting fra sig på et komfur - heller ikke, hvis det er slukket. Sådan nogle enkle og lavpraktiske huskeregler er gode at have i baghovedet.\nEn røgalarm skal sidde i loftet - helst midt i loftet. Ved skrå vægge eller loft til kip skal røgalarmen placeres 1 meter fra det højeste punkt, stadig så vidt muligt midt i rummet.\nStørre boliger og boliger i flere etager bør have mere end én røgalarm.\nEn røgalarm bør testes en gang om måneden. Bare tryk på testknappen - hvis røgalarmen stadig virker, bipper den.\nEn røgalarm bør rengøres en gang om året med fx en støvsuger eller en fugtig klud.


ForsideFilmanmeldelserMennesker bliver spist\nHerluf (Erik Clausen) er en ældre bilmekaniker, hvis hukommelse efterhånden er begyndt at halte lidt. Hans kone, Ingelise (Bodil Jørgensen), har efterhånden ikke så meget interesse i ham, og har en affære med en kollega. Hans datter, Gitte (Lærke Winther Andersen), er møgforkælet og i stedet for at få lov at pleje sine egne interesser, skal han i stedet sponsere hendes tredje bryllup.\nHerlufs bliver efterhånden mere og mere dement, men holder det hemmeligt for familie og venner, der bare tror han har fået for mange bajere. En dag går det helt galt, da han glemmer at tilslutte bremserne til en bil til reparation, hvilket medfører et biluheld med en mor og hendes lille pige. I sin desperation efter hjælp, havner han til en bilauktion, hvor en gammel bekendt hænger ud. Før han får set sig om har han købt en bil, og for at slippe for at betale gemmer han sig på en lastvogn – og finder pludselig sig selv i Polen. Hvordan reagerer familien, når Herluf pludselig ikke længere er i deres liv?\nDet er trist at se, hvordan denne stakkels mand kæmper for at holde fast i sin hurtigt svindende identitet, mens det derhjemme går op for hans familie, hvor meget de har taget for givet, og hvor lidt de egentlig kender deres Herluf. Især Lærke Winther Andersen giver en god fremstilling af datteren, der da også synes det er egoistisk af faderen at han sådan forsvinder lige inden deres bryllupsrejse. Nicolas Bro leverer comic-relief for den ellers triste stemning, med sin fejlede eftersøgning og filmens bedste replik: ”Har du kysset en fra Dansk Folkeparti? Fy for satan!”\nFilmen er delt op i to dele. Historien, om den stakkels godhjertede mand, der langsomt mister sig selv og tænker tilbage på bedre dage. Og historien, om familien, der efter at Herluf forsvinder både fysisk og psykisk, finder hinanden. Den sidste del kan blive noget langtrukken med selvretfærdige mennesker, der deres stædighed til trods alligevel finder sammen. Derudover kan man som ungt, empatisk menneske føle mig lidt udenfor historien. Selvom den socialpolitiske kritik for sig er reel nok, og vi da skal passe på hinanden, er den leveret med en nostalgi, det for et yngre publikum kan være svært at relatere til – til trods for at det er den vej, kritikken peger fingre. Den stakkels mand vil hellere synge dansk top end at høre techno larm, tingene er da heller ikke som de har været…\nDet er en noget tragisk historie om den gamle mand, der bliver dement – dog kan Clausen selvfølgelig ikke holde sig fra at moralisere lidt. De unge har ingen respekt for de ældre, børn sætter ikke pris på deres forældre. Vi skal nyde vores nærmeste mens vi har dem og vores liv, mens vi stadig kan. Det er et lidt snevert syn på, hvordan den danske befolkning opfører sig over for hinanden, hvor unge mennesker hører direkte larm (du har ret Clausen, det har ikke noget med musik at gøre). Man kan nok ikke lade være med at tænke, at ”sådan er jeg da ikke”, men man må nok indse at det er sådan det hænger sammen. Det er et meget fint og poetisk budskab, og filmen fik mig til både at græde og le.\nTags:Mennesker bliver spist\nTak for en dejlig film , man grinede og græd og holdt af og et godt budskab til os alle sammen . At nyde hinanden og holde sammen i familierne . Mvh Tina jeg giver den 6 stjerner


mikkel hornnes - Le Tam Tam - Afrikansk restaurant i Valby\nLe Tam Tam - afrikansk restaurant i Valby\n:: juli 09, rygter fra særdeles pålidelige kilder vil vide, at Celestine måske vender tilbage til gryderne i DK inden længe. Mere info følger her på siden::\n:: Efter to år i Dubai har Celestine nu åbnet en restaurant - Africzur - i Frankrig. Menuen er omtrent den samme som i de glade dage i Valby;\n11 rue du Congres, Nice. France\ntel +33 6 37487358\n:: Tam Tam er lukket! Celestine og André har måttet opgive at drive afrikansk restaurant i Valby. Take-away mad er heller ikke muligt at bestille længere da parret er flyttet udenlands... ::\n:: Der har været pæn mediebevågenhed omkring restauranten i starten af 2004: anmeldelse i Berlingeren, Politiken, et indslag i Tv2 Lorry... ::\nGl. Jernbanevej 21 (få min. fra Valby Station)\nTlf: 36 17 30 18 / 26 78 21 06\nÅbent: Alle dage fra 18-22 (køkken)\nBetaling: Kontant. Det bliver nok snart muligt også at betale med kort.\nBordbestilling anbefales! - efterhånden er der en del der har fundet ud af at 'le tam tam' er et særdeles funky spisested.\nHovedretter fra 100 kr.\nSe menukortet - fra 31. marts '04\nI lokalerne der tidligere husede 'La cuisine du Maroc' finder du nu en funky afrikansk restaurant. Et lille sted med plads til 25 gæster, ejet af Celestine Fouda Hernandez fra Cameroun og hendes franske mand André Hernandez. I restauranten kan du nyde specialiteter som Maffé Chicken økologisk kylling i peanutsovs og afslutte middagen med en forførende gang bananer flamberet i rom med vanilleis. Her finder du desuden tilbehør som miondo, igname og cajun-puré - og mange andre unikke sager. Det er første gang i de seneste mange år at jeg på een gang har fået så mange nye og lækre retter serveret.\nOg hvis du er mand og foretrækker naturmidler frem for viagra, kan du spørge Celestine om en Black Beer med 'Special Nut'. Det er nemlig "good for man" :) ...\nSom noget unikt for Le Tam Tam kører ejerne selv til Paris og indkøber de mange specielle ingredienser, som ikke er til at skaffe her til lands; miniondo (et særligt tilbehør bestående af maniok tilberedt i to uger af landsbyens ældste kvinder og indpakket i palmeblade), grønne søde kartofler, plantains - af god kvalitet, en række specielle krydderier, og flere typer agricole-rom - for bare at nævne et udvalg.\nCelestine har en imponerende livshistorie. Hun er ud af en søskendeflok på 26 og mødte første gang sin mand da hun var 20. Hun var på danseskole i en landsby i Cameroun, og André var udstationeret ingeniør. "Jeg vil giftes med dig" var hans første ord. Hun accepterede - der var bare ét problem. Hun var ikke myndig endnu og skulle have en af forældrenes underskrift. Celestine var ikke sikker på at faren ville bifalde hendes valg af den 20 år ældre André. Og moderen havde hun aldrig set. Det lykkedes dog at opstøve hende i en nærliggende landsby og få hendes underskrift efter at tårerne havde lagt sig, oven på dette møde efter 20 år.\nOg for at gøre en lang historie meget kort har André og Celestine siden boet i blandt andet Frankrig, Spanien, Grækenland, Indonesien og Laos. Celestine har altid elsket at lave mad, og har nu besluttet at gøre det til sin levevej efter at have kørt en skønhedssalon i Paris og en modelkarriere i Laos. Gud, jeg har helt glemt at fortælle om KNIVEN - og drømmen - visionen! Nå, det må du selv spørge hende om, hun fortæller hellere end gerne...\nPubliceret den 21. januar 2004\nOpdateret 12. juli 2009


Billige slotsferier i Danmark. Lej dig eksempelvis ind på Caroline Flemings Valdemars Slot, Egeskov Slot eller et af vores andre eventyrlige slotte. Du kan ydermere leje dig ind i de fantastiske riddersale til afholdelse af bryllupper, konferencer eller l ...\nHovedvejen 43 B, 5500, Middelfart, Danmark\nGuldknappen.dk er en netbutik med fokus på tasker, damebeklædning, smykker og fodtøj af gode kvalitetsmærker både fra Danmark og udlandet, herunder Malene Birger, Bruuns Bazaar, Depeche, Friis & Compagni og Nova. Vi har som mål at kunne levere den bedste ...\nDamgårdvej 1, 5500, Middelfart, Danmark\nNem side at bruge, og nogen fede lamper i et design man ikke lige ser hverdag. Den er et besøg værd hvis man kigger efter sådanne ting ;) Mvh Søren


Måske oplever du allerede, at situationen har haft økonomiske konsekvenser for dig! - RandersBolig\nMåske oplever du allerede, at situationen har haft økonomiske konsekvenser for dig!\nØkonomisk rågivning CORONAVIRUS\nLige nu befinder vi os i en helt ekstraordinær situation. Coronavirus har lukket det meste af Danmark ned. Bekymringer omkring privatøkonomien kan begynde at fylde oven i bekymringerne om smitte. Måske oplever du allerede, at situationen har haft økonomiske konsekvenser for dig.\nEr du i en situation, hvor du har brug for sparring til at komme videre? Hos RandersBolig har vi to økonomisk boligsociale medarbejdere og de tilbyder gratis økonomisk rådgivning til beboere.\nBjarke og Mads kan blandt andet hjælp med: - Kontakt til kommunen - Kontakt til dine kreditorer, hvis du har gæld, du har svært ved at betale - At få søgt om økonomisk støtte f.eks. boligstøtte, enkeltydelser, særlig støtte til høje boligudgifter, børnetilskud, friplads m.m. - At få udarbejdet et budget - Gode råd til besparelser i hverdagen\nHvis du har brug for økonomisk rådgivning, tøv ikke med at kontakte os - i fællesskab finder vi en løsning. Målet for os er, at din hverdagen skal fungere, og det vil vi gerne bidrage til… både i gode og hårde tider.\nFind kontaktinformation til Bjarke og Mads via linket. https://www.randersbolig.dk/beboeri…/oekonomisk-raadgivning/\nInformation til alle lejere / information to all tenants\nSammen kan vi bryde smittekæderne, men vi kan kun gøre det ved at være hver for sig.


Download "Dansk Økonomi Efterår 2009"\n1 Dansk Økonomi Efterår 2009 Danish Economy Autumn 2009 English Summary Konjunkturvurdering Sundhed\n2 Dansk Økonomi, efterår 2009 Signaturforklaring: $ Oplysning kan ikke foreligge/foreligger ikke Som følge af afrundinger kan summen af tallene i tabellerne afvige fra totalen Publikationen kan bestilles eller afhentes hos: Rosendahls-Schultz Distribution Herstedvang Albertslund Tlf.: Fax: Hjemmeside: Henvendelse om publikationen kan i øvrigt ske til: De Økonomiske Råds Sekretariat Amaliegade København K Tlf.: Fax: Hjemmeside: Tryk: Rosendahls-Schultz Grafisk Pris: 175 kr. inkl. moms Oplag: ISBN: ISSN: Publikationen kan elektronisk hentes på De Økonomiske Råds hjemmeside:\n3 INDHOLD Resume 1 Kapital I Kapital II Konjunkturvurdering 23 Indledning 23 International baggrund 39 Indenlandsk efterspørgsel 58 Udenrigshandel og betalingsbalance 75 Produktion og beskæftigelse 96 Løn og priser 122 De offentlige finanser 128 Alternative scenarier og finanspolitik 134 Aktuel økonomisk politik 148 Bilagstabeller 157 Sundhed udgifter og finansiering 167 Indledning 167 Faktorer af betydning for udviklingen i udgifter til sundhed 170 Sundhedsudgifter, alder og de sidste leveår 191 De fremtidige sundhedsudgifter 209 Forsikring, skatter og brugerbetaling 229 Hvordan gør de i andre lande? 241 Indretning af det danske sundhedssystem 249 Markedsfejl, konkurrence og ventelister 271 Sammenfatning og anbefalinger 287 Litteratur 300\n5 RESUME Resumeet er inddelt i følgende afsnit: - Konjunkturvurdering og aktuel økonomisk politik, kapitel I - Sundhed udgifter og finansiering, kapitel II Konjunkturvurdering Tilbageslaget kom tidligere og kraftigere i Danmark end i mange andre lande Dansk økonomi blev ligesom resten af verden sidste år ramt af det største økonomiske tilbageslag siden anden verdenskrig. Faldet i dansk BNP blev indledt allerede i begyndelsen af 2008, og nedturen startede dermed tidligere i Danmark end i de fleste øvrige lande, jf. figur A. Faldet har samtidigt været større i Danmark. En del af baggrunden for det større fald er, at kapacitetspresset i dansk økonomi var meget højt i 2007 og 2008, og at der dermed allerede inden krisen var lagt op til meget lave vækstrater i Danmark. Figur A 2007 = Danmark USA Euroområdet 100 BNP i Danmark, USA og euroområdet Anm.: Seneste observation er 2. kvartal Kilde: Danmarks Statistik, Statistikbanken og EcoWin Resumeet er færdigredigeret den 5. oktober\n6 Historisk stort fald i dansk BNP, men tegn på at bunden kan være nået Flere årsager til kun at forvente et forkølet opsving Formuetab og stigende ledighed Behov for finanspolitisk konsolidering Stramme kreditvilkår og udsigt til stramning af pengepolitikken BNP faldt kraftigt i andet halvår af 2008, og faldet fortsatte med forøget styrke i første halvår De store fald betyder, at BNP i andet kvartal ligger ikke mindre end 7 pct. under niveauet på samme tid sidste år. Trods de markante fald i produktionen er der tegn på, at bunden er ved at være nået. Faldet i industriproduktionen er ophørt og faldet i det private forbrug aftaget. Samtidig har både erhvervslivets og forbrugernes forventninger til fremtiden bevæget sig i positiv retning, og den mere positive stemning har også vist sig på aktiemarkedet, hvor kurserne er steget med omkring 50 pct. siden marts måned. I udlandet er der tilsvarende og endda tydeligere tegn på, at bunden er nået, og i flere lande, herunder Tyskland, var der positiv vækst i andet kvartal. Der er således udsigt til fremgang for dansk økonomi fra et meget lavt udgangspunkt. Der er dog adskillige årsager til at forvente, at opsvinget bliver relativt svagt, og at det varer flere år, før den danske produktion er oppe på det samme niveau som før krisen. Et væsentligt argument for at forvente et relativt forkølet opsving i Danmark er, at husholdningerne har lidt betydelige formuetab blandt andet som følge af faldende boligpriser. Den lavere formue og udsigten til stigende ledighed vil trække i retning af et fortsat lavt forbrug, på trods af at der er udsigt til en betragtelig stigning i den disponible indkomst. Et andet forhold, der kan trække i retning af at dæmpe fremgangen, er, at de offentlige budgetter i udlandet ligesom i Danmark er kraftigt forværret. Der er derfor behov for konsolidering af de offentlige finanser, og i takt med at konjunktursituationen normaliseres, må der forventes finanspolitiske stramninger i udlandet. Disse stramninger vil bidrage til at dæmpe væksten på Danmarks eksportmarkeder de kommende år. Selvom forholdene i den finansielle sektor er delvist normaliserede, står den finansielle sektor med et betydeligt konsolideringsbehov oven på de store tab, sektoren har lidt under krisen. Dette vil lægge en dæmper på udlånsvæksten og dermed aktivitetsstigningen. Afdæmpningen af udlånsvæk- 2\n7 sten vil sandsynligvis blive forstærket af strammere regulering af den finansielle sektor, f.eks. i form af skærpede internationale krav til bankernes kapital. Endelig må der imødeses en normalisering af pengepolitikken, i takt med at konjunktursituationen normaliseres. Dette vil på lidt længere sigt indebære stigende renter og en opstramning af bankernes mulighed for at trække likviditet i centralbankerne. BNP-fald på næsten 5 pct. i 2009 Fald i forbruget trods stigende indkomst Stilstand på boligmarkedet Markant fald i investeringerne Som nævnt faldt BNP fra andet kvartal 2008 til andet kvartal 2009 med ikke mindre end 7 pct. På baggrund af en forventning om en svag, men dog positiv vækst startende i andet halvår ventes BNP i 2009 at falde med ca. 4¾ pct. i forhold til Der er tale om tilbagegang i alle dele af den private efterspørgsel. Bag faldet i BNP ligger således et kraftigt fald i det private forbrug (på næsten 5 pct.), et større fald i eksporten (på godt 10 pct.) og et endnu større fald i investeringerne (på godt 15 pct.). Faldet i forbruget i år sker på trods af en stigning i den disponible indkomst, der blandt andet skyldes skattelettelserne og udbetalingen af SP-midlerne. Også i 2010 vil skattelettelserne bidrage til en stigning i den disponible indkomst og dermed forbruget. I modsat retning trækker, at forbrugskvoten ventes at falde i lyset af en mærkbar stigning i ledigheden og fortsat faldende boligpriser. Forbruget ventes således kun at vokse med ca. 1¾ pct. i Boligmarkedet er præget af stilstand med faldende priser, stigende liggetider og markant fald i byggeaktiviteten. Boligpriserne kom i løbet af højkonjunkturen op på et uholdbart højt niveau, og huspriserne er allerede faldet næsten 20 pct. siden toppen i I lyset af udsigten til en fortsat stigning i ledigheden vurderes det, at boligpriserne vil falde yderligere med ca. 5 pct. fra 2009 til Fra 2011 ventes boligpriserne at stige igen. Erhvervsinvesteringerne er allerede faldet markant i lyset af de dårlige afsætningsmuligheder, og der forventes et yderligere fald i Et kraftigt fald i lagerinvesteringerne i første halvår af 2009 trækker BNP ned med ca. 1 pct.point, mens en normalisering af lagersituationen bidrager med ca. ¾ pct.point til væksten i\n8 Positivt vækstbidrag fra udenrigshandlen Negativ udvikling i produktiviteten Ledighed stiger til personer Fortsat forværring af konkurrenceevne Såvel import som eksport er faldet markant som følge af krisen i dansk og international økonomi. Importen vurderes at falde ca. 12 pct. i 2009, og eksporten ventes at falde ca. 10 pct. Dermed holder udviklingen i nettoeksporten hånden under den danske produktion. Det større fald i importen skal blandt andet ses som et resultat af, at importkvoten som følge af højt kapacitetspres var steget ekstraordinært meget under højkonjunkturen. Faldet i eksporten ventes at ophøre og blive vendt til en stigning allerede i andet halvår En række internationale institutioner har opjusteret deres skøn for den internationale vækst, og det skønnes, at væksten i de lande, der aftager dansk eksport, efter et fald på næsten 4 pct. i 2009 bliver ca. 1¼ pct. i 2010, stigende til næsten 3½ pct. i Det markante fald i produktionen er ikke slået ud i et tilsvarende fald i beskæftigelsen. Produktiviteten er således faldet yderligere oven på faldene de seneste år. Samlet vurderes timeproduktiviteten i de private byerhverv at være faldet med mere end 5 pct. siden 2006, og produktivitetsniveauet vurderes i 2009 at ligge omkring 7½ pct. under det trendmæssige niveau. Dette meget store produktivitetsefterslæb indebærer, at der kan imødeses meget høje produktivitetsstigninger i de kommende år. Det betyder også, at selvom der forventes positiv og tiltagende vækst de kommende år, vil beskæftigelsen formentlig fortsætte med at falde i hvert fald frem til Det samlede beskæftigelsesfald fra 2008 til 2011 skønnes at blive på ca personer. Faldet i beskæftigelsen ventes ikke at slå fuldt igennem på den registrerede ledighed. Dette skyldes, at de dårligere beskæftigelsesudsigter slår ud i et konjunkturbetinget fald i arbejdsstyrken. Det ventes, at arbejdsløsheden stiger til ca personer i 2011, hvilket er en stigning på næsten i forhold til den historisk lave ledighed i sommeren Lønstigningerne er allerede aftaget i lyset af den stigende ledighed. Det forventes, at lønstigningstakten vil holde sig i omegnen af 2½ pct. i de kommende år. Selvom dette er lavt i historisk sammenhæng, indebærer det en fortsat forringelse af lønkonkurrenceevnen. 4\n9 Offentligt underskud på ca. 90 mia. i 2010 De dårlige konjunkturer har bidraget til at forværre de offentlige finanser markant. Et overskud på 60 mia. kr. i 2008 ventes således vendt til et underskud på omkring 90 mia. kr. i Bag denne forværring ligger først og fremmest et konjunkturbetinget fald i skatteindtægterne og en stigning i udgifterne til overførsler til ledige. Hertil kommer aktive lempelser af finanspolitikken i form af skattelettelser og øgede udgifter på ca. 45 mia. kr. Prognosens hovedtal BNP-vækst (pct.) -1,2-4,8 1,1 1,4 2,3 Offentlig saldo (mia. kr.) Betalingsbalance (mia. kr.) Ledighed (1.000 pers.) Beskæftigelsesændring (1.000 pers.) Stigning i lønomkostninger (pct.) 4,2 3,2 2,7 2,2 2,2 Inflation (pct.) 3,1 1,5 2,0 2,0 1,9 Anm.: Inflationen er opgjort som væksten i deflatoren for det private forbrug. Kilde: Danmarks Statistik, Nationalregnskabet, ADAM s databank og egne beregninger. Aktuel økonomisk politik Planlagt lempelig finanspolitik Yderligere lempelse anbefales i 2010 Finanspolitikken i 2009 bidrager bl.a. gennem øget offentligt forbrug og investeringer samt skattelettelser til at mindske de realøkonomiske konsekvenser af krisen. Den allerede planlagte finanspolitik for næste år indebærer lempelser for ca. 20 mia. kr., hvilket skønnes at øge væksten i 2010 med ca. ½ pct.point (den såkaldte finanseffekt). Hovedparten af lempelsen stammer fra skattereformen, der er underfinansieret på kort sigt. Desuden indebærer sommerens kommuneaftaler en ekstraordinær stigning i kommunernes udgifter til investeringer. Endelig indeholder finanslovsforslaget for 2010 bl.a. en fremrykning af initiativer i aftalen om grøn transportpolitik. På baggrund af udsigten til et langvarigt og dybt konjunkturtilbageslag vurderer formandskabet, at det vil være hensigtsmæssigt med en finanspolitisk stimulans af økono- 5\n10 mien ud over det allerede planlagte. Konkret anbefales en yderligere finanspolitisk lempelse på mindst ½ pct.point, sådan at aktivitetsvirkningen næste år kommer op på niveau med den i En ekstra aktivitetsvirkning på ½ pct.point kan eksempelvis opnås ved en yderligere stigning i de offentlige investeringer på ca. 10 mia. kr. Beregningerne i afsnit I.8 viser, at en lempelse i denne størrelsesorden ikke vil forhindre, at ledigheden stiger mærkbart op over det niveau, der kan forventes i en normal konjunktursituation, selv ikke hvis opsvinget bliver noget kraftigere end forventet i prognosen. Hvis det omvendt går værre end forventet i prognosen, kan det vise sig at være direkte skadeligt ikke at lempe yderligere. En aktiv finanspolitik kan modvirke tendensen til en langvarig stigning i ledigheden og derved reducere risikoen for, at den høje ledighed bider sig fast og medfører en lavere strukturel beskæftigelse. Regningen skal betales Finanspolitikken skal stå på to ben Det er en afgørende forudsætning for den anbefalede lempelse, at ligeså vel som der bør lempes i en krise, skal der strammes i en højkonjunktur. Det er derfor væsentligt, at udgiftsniveauet ikke forhøjes permanent. Ønsket om midlertidighed i indsatsen taler for fremrykning af allerede planlagte initiativer, f.eks. offentlige investeringer og vedligeholdelsesarbejder, frem for nye initiativer. Jo mere der lempes nu, jo større er behovet for konsolidering af de offentlige finanser senere. Er der tale om en decideret fremrykning af allerede planlagte initiativer, kommer den efterfølgende stramning principielt automatisk, og den varige belastning af de offentlige finanser er beskeden. Den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken indebærer ofte en afvejning mellem kortsigtede hensyn til konjunktursituationen og langsigtede hensyn til holdbare offentlige finanser. Formandskabet anbefaler en tosidet strategi, hvor den kortsigtede finanspolitik tilrettelægges ud fra den aktuelle konjunktursituation, og hvor strukturreformer bidrager til at sikre en holdbar udvikling i de offentlige finanser. Langsigtede udfordringer bør således ikke hindre brug af aktiv finanspolitik for at mildne krisens konsekvenser, ligesom et konjunkturtilbageslag ikke må stå i vejen for beslutning af nødvendige strukturreformer. 6\n11 Gældsmål i 2015-planen nås ikke Behov for ny mellemfristet plan og snarlig vedtagelse af strukturreformer Behov for offentlig investeringsplan Med udgangen af næste år skønnes den offentlige bruttogæld at blive omkring 700 mia. kr., hvilket er ca. 200 mia. kr. større end vurderet i konvergensprogrammet fra december 2008, som er den seneste opdatering af 2015-planen. 1 Den væsentligste årsag til den højere gæld er den dårligere konjunkturudvikling, men skattelettelser og høj vækst i det offentlige forbrug har også bidraget. Det vil blive yderst vanskeligt at nå tilbage på sporet for gældsafviklingen inden 2015, da det vil kræve en uhensigtsmæssig opstramning af finanspolitikken de kommende år. De krav om strukturreformer, som inden krisen blev stillet for at sikre den finanspolitiske holdbarhed, er blevet skærpet væsentligt af udsigten til en højere gæld end forudsat i den opdaterede plan. Behovet for en ny mellemfristet plan er således tydeligt. En sådan plan bør baseres på en opdateret beregning af holdbarhedsproblemet, der tager højde for de stigende sundhedsudgifter, jf. kapitel II. Planen bør indeholde konkrete anvisninger på, hvordan udfordringerne for den finanspolitiske holdbarhed kan imødegås gennem strukturreformer på arbejdsmarkedet og i relation til tilbagetrækningsalderen. En ny plan bør indeholde en ophævelse af de resterende elementer af skattestoppets nominalprincip for at styrke holdbarheden og forhindre en skævvridning af skattestrukturen. Tiltag, der kan sikre overholdelse af målsætningerne på uddannelses- og klimaområdet, bør også indgå som en integreret del af planen. De nødvendige strukturreformer bør vedtages snarest muligt, men kan udfærdiges med gradvis indfasning, så effekterne indtræffer, efterhånden som konjunktursituationen forventeligt normaliseres. En ny mellemfristet plan bør også indeholde en samlet offentlig investeringsplan. De offentlige investeringer er både et vigtigt instrument i konjunkturpolitikken og en vigtig del af strukturpolitikken, idet f.eks. infrastrukturinvesteringer kan have væsentlig indflydelse på produktiviteten i den private og den offentlige sektor. I dag findes statslige investeringsplaner inden for en række enkeltområder, men 1) I de nævnte tal er effekten på den offentlige bruttogæld af Kreditpakken (Bankpakke II) ikke indregnet. 7\n12 der foretages ikke en systematisk prioritering af de offentlige investeringer på tværs af sektorer. En samlet offentlig investeringsplan vil kunne bidrage til denne prioritering og samtidig forbedre mulighederne for at fremrykke eller udskyde offentlige investeringer afhængigt af konjunktursituationen. En investeringsplan vil endvidere bidrage til at sikre en hensigtsmæssig prioritering mellem offentligt forbrug og forskellige offentlige investeringer. Skattestoppet har forstærket konjunkturudsving Genindfør stabilisering fra ejendomsværdiskat De seneste års konjunkturudsving illustrerer behovet for at sikre en mere stabil udvikling på boligmarkedet. Udsvingene i boligpriserne, der har været kraftigere i Danmark end i mange andre lande, har bidraget til at forstærke udsvingene i boligbyggeri og privat forbrug. Indførelsen af skattestoppets nominalprincip har fjernet en vigtig stabiliserende mekanisme i samfundsøkonomien. Fastfrysningen har således reduceret den effektive skattesats, i takt med at boligpriserne steg. Tilsvarende ville boligprisfaldet under den nuværende lavkonjunktur have udløst et fald i ejendomsværdiskatten og dermed have dæmpet prisfaldet, hvis man havde bevaret princippet om, at ejendomsværdiskatten beregnes af den aktuelle ejendomsværdi. Forårets skattereform fastholdt imidlertid nominalprincippet for ejendomsværdiskatten. For at styrke holdbarheden og sikre en mere stabil konjunkturudvikling anbefales det at genindføre princippet om, at ejendomsværdiskatten beregnes af den aktuelle ejendomsvurdering. Af hensyn til konjunktursituationen bør en genindførelse af indekseringen af ejendomsværdiskatten kombineres med en nedsættelse af ejendomsværdiskatteprocenten, så det samlede provenu ikke øges på kort sigt. De store prisudsving på boligmarkedet gør det også naturligt at indføre en skat på realiserede boligkapitalgevinster. En sådan skat kan udformes, så den ikke hæmmer mobiliteten på boligmarkedet, jf. Dansk Økonomi, efterår\n13 Forslag fra Arbejdsmarkedskommissionen kan mindske holdbarhedsproblemet Dagpengereform er en god ide Målret indsatsen mod ledige med svag tilknytning til arbejdsmarkedet Målret uddannelsesaktivering Arbejdsmarkedskommissionen har fremlagt en række forslag til at forbedre de offentlige finanser gennem en øget strukturel beskæftigelse. Med Arbejdsmarkedskommissionens gennemgang af mulige finansieringskilder er det endnu en gang blevet understreget, at en senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet er essentiel for at sikre en langtidsholdbar udvikling på de offentlige finanser. Formandskabet bakker op om, at det er ønskeligt med reformer på efterløns- og dagpengeområdet. Jo hurtigere der aftales reformer, jo bedre. I tråd med tidligere anbefalinger fra formandskabet foreslår Arbejdsmarkedskommissionen en afkortning af dagpengeperioden. Kommissionen foreslår en dagpengeperiode på to år, der kan forlænges med op til to gange et halvt år i perioder med høj ledighed. Forlængelsen af dagpengeperioden gælder kun for ledige, der er tæt på at miste dagpengeretten, hvilket sikrer, at tilskyndelsen til at finde et arbejde for ledige, der kun har været arbejdsløse i relativt kort tid, bliver betydeligt større end med den nuværende lange dagpengeperiode. Den skitserede ændring af dagpengereglerne vil naturligt kun gælde for nyledige, hvilket indebærer, at den kortere dagpengeperiode reelt først kan træde i kraft tidligst i I nærværende prognose skønnes ledigheden (inkl. aktiverede) at nå op på ca. 8 pct. af arbejdsstyrken, hvilket ville udløse ½ års forlængelse af dagpengeperioden, hvis de skitserede regler havde været gældende. De seneste år med kraftig stigning i beskæftigelsen har bragt mange personer, som før kun havde en spinkel tilknytning til arbejdsmarkedet, i arbejde. Det er vigtigt, at disse personer ikke mister tilknytningen til arbejdsmarkedet i den nuværende beskæftigelsesnedgang, da der om få år sandsynligvis igen vil være brug for alle ressourcer. Derfor bør den aktive arbejdsmarkedspolitik i den nuværende situation i særlig grad målrettes ledige med svag tilknytning til arbejdsmarkedet. Som tidligere dokumenteret bidrager uddannelsesaktivering i almindelighed ikke til at skaffe arbejdsløse i beskæftigelse, jf. bl.a. Dansk Økonomi, forår En nyere undersøgelse fra Arbejdsmarkedskommissionen bekræfter dette resultat. 9\n14 Disse resultater tyder på, at der bør satses på arbejdsmarkedsnær aktivering, også i uddannelsesaktiveringen, og her primært ved brug af mulighederne i det eksisterende voksen- og efteruddannelsessystem. Det er vigtigt, at indsatsen fokuseres, så effekten i form af overgang til og fastholdelse af beskæftigelse bliver størst mulig. Intensive kontaktforløb virker Behov for at ændre incitamenter for jobcentre Et nyligt gennemført arbejdsmarkedspolitisk forsøg, Hurtigt i gang 2, har vist, at en intensiv arbejdsmarkedspolitisk indsats i form af et intensivt kontaktforløb (møder med jobkonsulent hver eller hver anden uge) er den mest effektive metode til hurtigt at bringe ledige tilbage i selvforsørgelse. Derfor er det uheldigt, at der gives større statslig refusion til kommunerne for ledige, som er i aktivering, end for ledige, som visiteres til intensive kontaktforløb. Jobcentrenes incitamenter bør i højere grad end i dag indrettes, så de tilskynder til at anvende de mest effektive instrumenter til at bringe ledige tilbage i selvforsørgelse. 10\n15 Sundhed udgifter og finansiering Let og lige adgang Sundhedsudgifternes andel af BNP steget Mindre rammestyring Stigende udgifter udtryk for velstand Demografien tilsiger øgede udgifter Sundhedsloven har til formål at sikre let og lige adgang til sundhedsydelser for alle. Der er bred politisk accept af denne målsætning. Et velfungerende sundhedssystem er derfor en central del af velfærdssamfundet. Knap 1 10 af det danske samfunds produktion bruges til at forebygge, behandle eller afhjælpe sygdom. De samlede private og offentlige sundhedsudgifter udgjorde en nogenlunde konstant andel af BNP fra 1970 erne til 1990 erne, men fra 2000 har udgifterne udvist en mærkbar stigning. Stigningen i sundhedsudgifterne siden 2000 skal ses i sammenhæng med et gradvist skifte fra et udpræget rammestyret hospitalsvæsen til et system, der i højere grad fokuserer på at undgå ventetid til behandling. Et sådant system er i højere grad drevet af efterspørgsel efter sundhedsydelser. Dette har sammen med øget politisk fokus på området været med til at øge sundhedsudgifterne. Stigende sundhedsudgifter skal ikke nødvendigvis ses som et problem. Det kan afspejle, at befolkningen lægger mere vægt på et godt sundhedsvæsen i takt med, at velstanden stiger. Når der alligevel er grund til at fokusere på sundhedsområdet, skyldes det, at fortsat stigende offentlige sundhedsudgifter i forhold til BNP vil udgøre et langsigtet finansieringsproblem, der kræver skattestigninger eller anden finansiering. Årsagerne til sundhedsudgifternes stigende andel af BNP kan opdeles i henholdsvis demografiske og ikkedemografiske effekter. De demografiske effekter skyldes dels forskelle i generationernes størrelse og dels en stigende restlevetid blandt ældre. I de kommende år vil de store efterkrigsårgange nå en alder, hvor de i stigende grad vil trække på sundhedsvæsenet. Samtidig falder antallet af personer i arbejdsstyrken, og dermed reduceres væksten i BNP. Herudover forventes en forsat stigning i restlevetiden for ældre, der betyder, at en stadigt stigende andel af befolkningen vil tilhøre de aldersklasser, der traditionelt har høje sundhedsudgifter. 11\n16 Sund aldring dæmper væksten i sundhedsudgifterne Øget velstand omsættes til flere sundhedsydelser Fra 7 pct. i 2009 til 10 pct. i 2050 af BNP Sundhedsudgifternes sammensætning på individniveau er analyseret med henblik på at vurdere betydningen af alder på den ene side og restlevetid på den anden. Analysens resultat er, at en betydelig del af sundhedsudgifterne i de sidste leveår ikke afhænger af alder, men af restlevetiden. Disse sundhedsudgifter betegnes terminaludgifter. Terminaludgifterne udskydes til en højere alder, når levetiden stiger. Dermed bliver stigningen i sundhedsudgifterne som følge af forlænget levetid ikke så stor, som stigningen i antallet af ældre umiddelbart tilsiger, hvilket ofte benævnes sund aldring. Analyser i kapitlet viser, at sund aldring reducerer væksten i sundhedsudgifterne som følge af forlænget levetid til knap halvdelen af, hvad der ville have været tilfældet uden sund aldring. Dette reducerer det demografiske bidrag til væksten i sundhedsudgifterne. Udover de demografiske effekter forventes sundhedsudgifterne pr. person også forsat at stige hurtigere end velstanden. Den voksende velstand indebærer, at en større andel af velstanden bliver brugt på sundhedsydelser. Dette svarer til det billede, der klart tegner sig på tværs af lande og over tid. I løbet af de sidste 15 år har der i Danmark været en mervækst i sundhedsudgifterne pr. person i forhold til den generelle indkomstvækst på 0,3 0,4 pct. pr. år. Ses kun på de sidste 10 år har mervæksten været over 1 pct. pr. år, hvilket blandt andet kan ses i sammenhæng med skiftet fra et rammestyret til et mere efterspørgselsdrevet hospitalsvæsen. I de kommende årtier forventes kombinationen af den demografiske udvikling og en fortsat men begrænset merstigning i sundhedsudgifterne pr. person i en given alder at føre til en betydelig vækst i de offentlige sundhedsudgifter. Hvis mervæksten i sundhedsudgifterne kan holdes nede på 0,3 pct. pr. år, og der tages højde for sund aldring, vil de offentlige sundhedsudgifter stige fra knap 7 pct. af BNP i 2009 til knap 10 pct. af BNP i Den samlede stigning i sundhedsudgifternes andel af BNP på 3 pct.point frem mod 2050 fordeler sig med ca. 2 pct.point, som skyldes demografiske faktorer, og 1 pct.point, som skyldes mervæksten. Hvis mervæksten i sundhedsudgifterne bliver 0,6 pct. pr. år, vil de offentlige sundhedsudgifter vokse til at udgøre 11 pct. 12\n17 af BNP i 2050, og mervæksten komme i dette tilfælde til at stå for 2 pct.point af væksten i sundhedsudgifternes andel af BNP. Stor økonomisk udfordring Forsikringer vil ikke give et mere effektivt sundhedsvæsen men kan påvirke fordelingen af finansieringsbyrden På det lange sigt fører tendensen til sund aldring og velfærdsreformens indeksering af efterløns- og folkepensionsalder til, at de offentlige sundhedsudgifters andel af BNP ikke påvirkes af stigninger i restlevetiden for ældre. Fortsat mervækst i sundhedsudgifterne fører på den anden side til, at sundhedsudgifternes andel af BNP vil være fortsat stigende. Derfor vil en forlængelse af den hidtidige udvikling i mervæksten betyde, at sundhedsudgifterne vil udgøre en meget stor udfordring i forhold til finansieringen af de offentlige udgifter, hvis sundhedsudgifterne skal vedblive at være skattefinansieret. Et alternativ til skattefinansiering er tvungne private forsikringer. En omlægning af finansieringen vil dog ikke begrænse udgiftsstigningen, og det vil samtidig indebære en risiko for forøgede administrationsomkostninger til opkrævning af præmier for sundhedsforsikringer i tillæg til den allerede eksisterende skatteopkrævning. En sådan finansieringsomlægning kan heller ikke forventes at føre til en større effektivitet i sundhedssektoren. Det giver således ikke et mere effektivt marked at have (tvungne) private sundhedsforsikringer frem for et skattefinansieret sundhedssystem. Det skyldes, at såvel patienter som læger har de samme incitamentsproblemer under de to systemer. Patienter vil i begge systemer efterspørge flere ydelser, end hvis de selv skal betale direkte, og lægen vil ikke i nogen af systemerne have tilstrækkelige incitamenter til at begrænse behandlingsomfanget. Der kan dog være en forskel med hensyn til forvridningsog fordelingseffekter. I lande, hvor finansieringen af sundhedsudgifterne er baseret på tvungne forsikringsordninger, er præmien typisk afhængig af indkomsten, idet der dog er en maksimal betaling. De fordelingsmæssige virkninger ved at finansiere sundhedsudgifter ved skatter er sandsynligvis anderledes som følge af progressionselementerne i skattesystemet. Da der næppe er forskel på incitamentsvirkningen af en proportional skat og et indkomstafhængigt tvungent 13\n18 forsikringsbidrag, er der således en traditionel afvejning af progressionens fordelingsvirkninger over for dens effektivitetseffekter. Forslag: Skattesubsidiering bør afskaffes Effektivitet og anvendelse af konkurrence Den nuværende skattefritagelse for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer svarer til statsstøtte, da det generelle princip i skattelovgivningen er, at alle former for aflønning af arbejdskraften er skattepligtig hos lønmodtageren. Skattesubsidiering kunne evt. forsvares, hvis forsikringerne finansierer sundhedsydelser, der alternativt ville blive stillet gratis til rådighed af det offentlige. Det er vanskeligt at afgøre, i hvilket omfang det offentlige evt. sparer penge i kraft af de private sundhedsforsikringer. Det står imidlertid klart, at sundhedsforsikringerne dækker en række ydelser, som ikke er en del af det offentlige tilbud, og hvor der derfor ikke er en offentlig besparelse. På denne baggrund, og fordi sundhedsforsikringerne som nævnt er problematiske i forhold til målsætningen om lige adgang til sundhedsvæsenet, foreslås det at afskaffe skattefritagelsen for private sundhedsforsikringer. Det kan forbedre de offentlige finanser med op til ca. 1 mia. kr. årligt, jf. De Økonomiske Råd (2008). En mulighed for at imødegå de stigende sundhedsudgifter er at øge effektiviteten i sundhedssektoren gennem konkurrenceudsættelse af hospitalsydelser. Konkurrenceudsættelse er lettest, hvor ydelsen er veldefineret og ikke er specialiseret eller ekstraordinært kapitalintensiv. Det peger i første omgang på plejeintensive forløb og planlagte basiskirurgiske indgreb. Konkurrencestyrelsen har vurderet, at planlagte kirurgiske indgreb i alt udgjorde 13 pct. af de samlede hospitalsudgifter i For de øvrige sundhedsudgifter kan en barriere for konkurrenceudsættelse være nødvendigheden af et stort beredskab samt dyrt udstyr eller høj lægefaglig specialisering, som hver for sig kan medføre stordriftsfordele. Områder, der er karakteriseret ved disse forhold, vurderes ikke at være egnet til konkurrenceudsættelse. 14\n19 13 pct. af de berettigede benytter det udvidede frie sygehusvalg Det frie og det udvidede frie sygehusvalg presser regionerne Men incitamentet til øget effektivitet er begrænset Frit valg og gratisprincip kan reducere effektiv konkurrence Et tiltag, der bl.a. har haft til formål at øge effektiviteten, er indførelsen af frie og det udvidede frie sygehusvalg, hvor det frie sygehusvalg giver patienter ret til at vælge at blive behandlet på et offentligt sygehus i en anden region, hvis det har kapacitet hertil. Det udvidede frie sygehusvalg giver patienter ret til at vælge at blive behandlet på et privathospital, hvis behandlingen ikke kan ske inden for en måned. Det udvidede frie sygehusvalg blev i 2007 anvendt af ca personer, hvilket svarer til ca. 13 pct. af de berettigede. Udvidet frit sygehusvalg blev især anvendt i forbindelse med basiskirurgiske indgreb. Blandt de berettigede er det især de yngre, de uddannede og personer med relativ høj disponibel indkomst, der gør brug af tilbuddet. Det frie og udvidede frie sygehusvalg lægger pres på de respektive regioner, fordi de ofte skal betale en højere pris for behandling, hvis patienten vælger et andet hospital end regionens egne. Frit-valgsordningerne giver regionen incitamenter til at tilbyde sygehusydelser af høj kvalitet og til at sikre høj udnyttelse af kapaciteten på egne hospitaler og eventuelt at udvide kapaciteten for at kunne tilbyde behandling inden for en måned. Det frie og det udvidede frie sygehusvalg medfører dog ikke direkte incitamenter for de offentlige og private sygehuse til at øge omkostningseffektiviteten. Dette skyldes, at priserne på behandlingerne ikke konkurrenceudsættes. En egentlig konkurrenceudsættelse sker kun, hvis regionerne beslutter sig for at udbyde behandlinger i licitation, inden det udvidede frie sygehusvalg træder i kraft for patienten. Fremme af effektiviteten i sygehusvæsenet kan ske gennem konkurrenceudsættelse på de områder, der vurderes egnede til konkurrenceudsættelse. Konkurrenceudsættelsen indebærer en afvejning i forhold til patientens frie valg. Hvis kun de mest effektive og dermed billigste udbydere gives adgang til at udføre behandlinger, bliver det frie valg begrænset. Hvis patienterne på den anden side skal have et stort antal behandlingssteder at vælge imellem, fås en svagere effekt af konkurrenceudsættelsen, fordi behandlingsstederne ikke konkurrerer på prisen. For at sikre tilstrækkelig konkurrence kan der således være behov for en lovændring, der 15\n20 giver regionerne mulighed for at begrænse det udvidede frie sygehusvalg. Forslag: Rammeudbud Leverandører afholder omkostninger ved usikkert behandlingsomfang Forslag: Udbud med garanteret mængde kan supplere rammeudbud Offentlige hospitaler bør kunne byde med Forslag: Kommunal medfinansiering bør ændres En mulighed for at afveje hensynet til frit valg mod hensynet til konkurrence kan være at gennemføre såkaldte rammeudbud. I et rammeudbud giver potentielle leverandør tilbud på pligten, men ikke retten, til at udføre et antal af en given behandling. Det giver regionerne mulighed for at vælge et større antal udbydere, fordi man ikke er forpligtet til at efterspørge et givet antal behandlinger. Regionen kan således vælge at tilbyde en rammeaftale til en række af de bedste og billigste leverandører, mens ineffektive leverandører vælges fra eventuelt under hensyntagen til, at der skal være en geografisk dækning. Rammeudbud indebærer, at leverandører, der har en rammeaftale, bærer omkostningerne ved det usikre behandlingsomfang. Det må forventes at indebære højere udbudspriser i forhold til et udbud, hvor behandlingsomfanget er garanteret. Udbud med garanteret behandlingsomfang er derfor billigere, men indebærer, at regionen bærer den fulde risiko ved udsving i mængden af behandlinger. Man kan derfor med fordel søge at kombinere de forventeligt billigere udbud, hvor leverandøren garanteres et fast antal behandlinger inden for en aftalt periode, med de rammeudbud, som forventes at være dyrere, fordi producenten ikke kender produktionsomfanget. Kombinationen af udbud med garanteret behandlingsomfang til givne leverandører og rammeudbud giver regionen rimelig mulighed for at leve op til det garanterede behandlingsomfang og samtidig i et vist omfang etablere et frit og et udvidet frit sygehusvalg. De offentligt ejede hospitaler og andre institutioner bør deltage i udbuddet for at øge deres tilskyndelse til at effektivisere behandlingen. Kommunerne medfinansierer regionernes udgifter til sundhed. Formålet med den kommunale medfinansiering er at give kommunerne incitament til at øge den forebyggende indsats. Den nuværende takststruktur er dog ikke i tilstræk- 16


bedste blinkende pik pige videoer We have zero toolerance policy against illegal pornography. All galleries and links are provided by 3rd parties. We have no control over the content of these pages. We will remove links to copyrighted or illegal content withing several hours. If you don't agree with our terms, please leave this site. Hipster chick catches me flashing dick in parking: jordenssalt.com xVideos pik · Hot Maid Sophia Leone Gets Bonked af hendes.\nBioselect danmark hudpleje på dictamelia planten - køb online Skriv dig op til vores nyhedsbrev bioselect få sundhedstips, træningstricks og gode tilbud før alle andre. Nyheder Kundeservice Om os Magasin. Optjen bonus på dit køb. Gratis fragt ved alle beløb.\nSkuespilleren Ove Verner Hansen er død, 85 år | BT Danmark - jordenssalt.com Har ove et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode. Vi har opdateret vore systemer død øget verner. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere verner adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Ove Verner Ove død død som et chok, men hansen fik en god afsked, fortæller datteren. Han havde lige sat sig til bordet i lejligheden på Rostgaardsvej hjemme i Helsingør, da alt hansen i stå.\nSuttebrikker, ammebrikker og brystskjold, se guiden her ←\nAmning med suttebrik En ammebrik er et fleksibelt, tyndt silikone-skjold, som kan sættes på brystvorten, når man ammer. Ammebrikker kaldes også suttebrikker, ammeskjold og brystskjold. Barnet størrelse på brikken og ved hjælp af suttebrikker vakuum, gadens parlament danner, suges brystvorten ud i brikkens spids, hvor mælken passerer fra brystet og over i barnets mund ved suttebrikker af små huller 1,3. I nedenstående artikel beskrives hvornår brikken anbefales, brugen af brikken, samt hvordan man fravænner baby fra brikken efter brug. Det er vigtigt at være opmærksom på, at størrelse af ammebrikker kun bør overvejes i samarbejde med en ammevejleder, og at de er tiltænkt brug i en kort periode.\n27 opskrifter på naturlige afrodisiaka. naturmedicin med planter\nIngefær - 7 gode grunde til, du skal spise (mere af) den | IN Hidtil er der ikke noget solidt hjemmelavet bevis for hjemmelavede afrodisiakum. Forskere siger, at der ikke er nogen formelle undersøgelser til støtte for deres effektivitet. Hånd mod de rapporterede, at nogle af disse produkter er potentielt giftige. Alligevel Hjemmelavet afrodisiaka anvendes over hele verden i århundreder. Nogle har endda afrodisiakum brugt til tusindvis af år.\nlæge hans jørgen philipsen – Njgi\nlæge hans jørgen philipsen – Syer Jeg bruger den første moroccanoil, i kan se på billede nr. Den er til tørt og slidt hår, og til hår som har brug for masser af pleje. Jeg får øje på to lokale unge mænd, på en af motorcykel-taxierne. De kommer kørende i mod os i et meget langsomt tempo, i forholdt til, i hvilken hastighed de plejer at jørgen philipsen på denne strækning. Jeg smiler til dem, men får intet tilbage.\nKlassisk kvalitets legetøj fra Leg Godt i København\nKøbenhavn, Østerbro BR, Østerbrogade Ved at benytte bornibyen. Skriv objektivt og kort. Det er ikke en reklameplads. Du kan lave en subjektiv anmeldelse nedenfor. AB Legetøj er en lille selvstændig legetøjsbutik på Østerbro, København. Københavns bedste legetøjsbutik.\nDen Korte Avis | Undersøgelse: Denne by har i gennemsnit den mindste penis Bor du i Randers og synes, at du har en lille penis. Så er kategori ikke den eneste. Ny undersøgelse foretaget af and. På baggrund af penis års indsamling af salgsdata falder afsløringen og du kan se den fulde liste længere nede i artiklen. Randers indtager førstepladsen som kategori by, der har brugt flest penge inden for Penis udvalg af piller, forlængere og pumper til penisforstørrelse.\nBrevkasse: Kan jeg få en større penis. | Mit Liv | DR Den er din mands bedste ven, og derfor er den også din bedste ven. Din elskedes penis er så pennis en del naturligt ham, at du vokse nødt til at sætte dig godt og grundigt ind i, hvordan den fungerer. Noget som mange kvinder forsømmer, ifølge sexologen Vivi Hollænder. Rigtig mange mænd bekymrer sig unødigt om deres penis: Er den stor nok.\nBillige plastikbøtter til mad? - Mad & drikke - Jubii Debat\nBøtter til salg - Køb billigt på DBA Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Se bøtter mine andre annoncer og få plastik ved flere køb Se hele annoncen. Plastik, Erik Kold bøtter, 2 retro bøtter til opbevaring fra Erik Kold plast. Begge er trods alderen i god stand med billige brugsspor i form af ridser. Sender gerne i weekenden, ellers afhentning i Ballerup eller på Frederiksberg. Annoncer med Plastik Bøtter på DBA.


L'-martin l'- star tisha campbell-martin anslår, at hun har 10 millioner dollars i aktiver i duane martin skilsmissekamp -->\nTisha Campbell-Martin mener, at hun har 10 millioner dollars, men ikke er 100% sikker på grund af den igangværende retssag, der involverer hendes fremmedgjorte mand, Duane Martin.\nTisha indgav for nylig en indkomst- og udgiftserklæring i sin grimme skilsmisse med Martin. De to nåede for nylig en aftale om fælles forældremyndighed over deres to børn, men kæmper stadig for det ud over penge og støtte.\nIfølge retlige dokumenter indhentet af The Blast, indgav Tisha en indkomst- og udgiftserklæring. Hun siger, at hun er en skuespiller, der tjener $ 5.400 om måneden (men siger, at det varierer) og hævder, at Duane tjener $ 62.000.\nHun bemærker i dokumenterne, at Duane 'håndterede vores økonomi, og som et resultat vi gik gennem konkurs'.\nTisha siger, at hun i øjeblikket har 10.000 $ i banken og viser 10 millioner dollars i fast og personlig ejendom. Men hun siger, at 'på grund af den ukendte bedrageri er opdagelsen løbende aktiver'.\nRELATEREDETisha Campbell-Martin beskylder Duane Martin for indenlandske overgreb\nTishas månedlige udgifter inkluderer hendes $ 3.900 i månedlig husleje, $ 2.600 til dagligvarer og husholdningsartikler, $ 1.405 i biludgifter og transport og forskellige andre udgifter for en samlet sum på $ 12.153,95. Hun mener, at de økonomiske oplysninger vil hjælpe hendes sag om støtte i skilsmissen.\nSidste år indgav Tisha Campbell-Martin til skilsmisse efter 21 års ægteskab. De deler to børn sammen, og hun søgte fælles forældremyndighed og for, at han skulle betale hendes spousal-støtte.\nFor nylig svarede Duane på Tishas andragende om skilsmisse, og han søger ægtefælles støtte fra hende.\nSom en del af hendes klage beskyldte Tisha Duane for at have gemt og misbrugt penge. I sit svar beskriver Duane beskyldningerne som 'åbenlyst falske'.


Hotel Colin d'Albertas (Apt, Frankrig) - anmeldelser\nHotel Colin d'Albertas anmeldelser, Apt\nBed and Breakfasts i Apt\nFlyrejser til Apt\nRestauranter i Apt\nForslag til aktiviteter i Apt\nBilleder af Apt\nAlle hoteller i Apt Tilbud på hoteller i Apt Billig rejse Apt\nLuksushoteller i Apt\nMest populære familiehoteller i Apt\nForretningshoteller i Apt\nRomantiske hoteller i Apt\n5-stjernede hoteller i Apt\n4-stjernede hoteller i Apt\n3-stjernede hoteller i Apt\nApt Hoteller med swimmingpool\nApt Hoteller, som tillader kæledyr\nHoteller i nærheden af Mines de Bruoux\nHoteller i nærheden af Chateau St Saturnin Les Apt\nHoteller i nærheden af Cathedrale Sainte-Anne\nHoteller i nærheden af Musée de l'Aventure Industrielle\nHoteller i nærheden af Eglise Notre-Dame de Pitié\nEuropa›Frankrig›Provence›Vaucluse›Luberon›Apt›Forslag til aktiviteter i Apt› Hotel Colin d'Albertas\nNr. 22 af 22 aktiviteter i Apt Arkitektoniske bygninger, Seværdigheder og vartegn Oversigt Spørgsmål og svar Mere Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Apt, Frankrig Telefonnummer: 04-90-74-02-40 Forbedr denne registrering Tilføj billede Har du været her: Hotel Colin d'Albertas? Vær den første til at dele din oplevelse! Skriv en anmeldelse\nRejsende, der kiggede på Hotel Colin d'Albertas, kiggede også på\nApt, Luberon The Bellevue rock\nSaignon, Apt Mines de Bruoux\nGargas, Apt Chateau St Saturnin Les Apt\nSaint-Saturnin-lès-Apt, Apt Alle aktiviteter i Apt (28) Lignende aktiviteter i Apt\nSe alle Seværdigheder og vartegn i Apt\n344 anmeldelser Chateau St Saturnin Les Apt\n106 anmeldelser The Bellevue rock\n25 anmeldelser Cathedrale Sainte-Anne\n41 anmeldelser Tilføj billede\nFlere aktiviteter i Apt Hvilke hoteller i Apt er der tilbud på?\nSe hoteller Sponsorerede links * Mines de Bruoux (Gargas) Nr. 1 af 2 aktiviteter i Gargas\n344 anmeldelser “Klipper”\nChateau St Saturnin Les Apt (Saint-Saturnin-lès-Apt) Nr. 1 af 4 aktiviteter i Saint-Saturnin-lès-Apt\n106 anmeldelser Kort\nThe Bellevue rock (Saignon) Nr. 1 af 2 aktiviteter i Saignon\nCathedrale Sainte-Anne Nr. 5 af 22 aktiviteter i Apt\nVeloroute du Calavon Nr. 6 af 22 aktiviteter i Apt\n23 anmeldelser “flot cykel vej på gammel jernbane”\nEglise Notre-Dame de Pitié (Saignon) Nr. 2 af 2 aktiviteter i Saignon\nMusee Archeologique Nr. 10 af 22 aktiviteter i Apt\nMusée de l'Aventure Industrielle Nr. 11 af 22 aktiviteter i Apt\nYves Lambeau Pottery (Villars en Luberon) Nr. 2 af 2 aktiviteter i Villars en Luberon\nChâteau de Mille Nr. 15 af 22 aktiviteter i Apt\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Hotel Colin d'Albertas og tidligere besøgende.


HOUNd | BY HOUNd - Om os\nTrendy tøj til teenagere\nHOUNd er et teen fashion brand, med kollektionerne HOUNd dreng og HOUNd pige, der altid er helt fremme, når det gælder om at præsentere de nyeste tendenser på markedet.\n#MÅLSÆTNINGEN for HOUNd dreng og HOUNd pige er at lave tøj til teenagere, der skiller sig ud fra mængden. Det gør vi blandt andet ved at lægge os mere op ad den voksne mode frem for børnemoden.\n#INSPIRATIONEN til kollektionerne henter vi på gaden, i skolegården og fra alle mulige sjove og spændende steder rundt om i verden, hvor teenagerne holder til. Derudover er HOUNd selvfølgelig også med på beatet hvad angår de nye impulser, der danner de nyeste trends.\nHOUNd dreng er et cool teen fashion brand med spids kompetance indenfor jeans, vi har altid et fast udvalg af op til 7 forskellige jeans modeller. Derudover indeholder kollektionerne også t-s, sweat, jakker mv, til at fuldende dit cool look. Vi designer også en kollektion til konfirmand drengen.\nHOUNd pige henvender sig til teen pigen der elsker mode og som ikke vil gå på kompromis. Stilen tager udgangspunkt i skandinavisk street style, med et feminint udtryk kombineret med et råt look\nHver anden måned leverer HOUNd nye varer til forhandlerne. På grund af den korte produktionstid er det for HOUNd altid muligt at følge de nyeste trends, idet kollektionerne udvikles i takt med de nyeste tendenser – dermed er vi sikre på, at kollektionerne fra HOUNd altid er super trendy – med de rigtige snit og farver.\n#BESØG en af vores forhandlere, som du finder på forhandlerlisten, eller giv os et kald hvis du har spørgsmål eller kommentarer.\n© P:T CLOTHING A/S


Webinar - Civilingeniør\nMød en kandidat\nAnsæt en kandidat\nWebinar: Erhvervskandidat i Operations Management – et gratis kompetenceløft til din virksomhed\nLøft kompetencerne i virksomheden til nye højder med job kombineret med uddannelse på deltid. Dine nuværende eller kommende ingeniører kan være deltidsansatte, mens de uddanner sig til civilingeniør i Operations Management – ligeledes på deltid. På 45 minutter får I en introduktion til rammerne for og indholdet i uddannelsen, erfaring fra mindre virksomhed omkring udbyttet og et overblik over hvilken slags medarbejdere, der kan benytte tilbuddet og hvornår på året opstart er muligt.\nProgram for webinar d. 1. december kl. 8.30-9.30\nVi opfordrer til at afprøve linket i god tid forud for mødet for at være sikker på, at webinaret kan tilgås.\n• 08.15 – 08.30 Adgang til webinar/ test af teknik\n• 08.30 - 08.35 Velkommen – Lone Søvad Madsen, SDU og Annette Duedal, Trekantområdet Danmark\n• 08.35 – 08.50 Uddannelsen og dens fokus på produktionsvirksomheder – Mads Bruun Larsen, SDU Operations Management\n• 08.50 – 09.05 Hvad betyder det for VETAPHONE at have en ingeniør ansat, der samtidig tager uddannelsen - Thomas P. Eskildsen, VETAPHONE\n• 09.05 – 09.10 Hvilke ingeniører og hvilke virksomheder kan benytte sig af uddannelsen\n• 09.10 – 09.30 Spørgsmål og svar - Her kan du stille spørgsmål til alle oplægsholdere\n• 09.30 Møde slutter\nTilmelding er ikke længere mulig.\nArrangementet er støttet af:\nKarriere i Trekantområdet\nVi har pligt til at engagere os i uddannelse\nSom en videnstung og innovativ virksomhed mener Interacoustics, at det er en forpligtelse at deltage i uddannelsen af nye eksperter. Audiologi-specialisten står på spring til at afprøve en erhvervskandidat.\nVækst kræver et godt match mellem studerende og virksomheder\nDer er opbrud på uddannelsesområdet. Studerende skal ikke blive for længe i uddannelsessystemet. Fokus er i stedet livslang læring, og det foregår ikke kun inden for universitets mure. Opbruddet spiller mere end godt sammen med erhvervskandidatuddannelsen i Operations Management på SDU, hvor matchmaking mellem studerende og virksomheder er centralt.\nVores virksomhed kan udvikle sig med nye kandidater\nEnvotherm har i løbet af 10 år etableret sig som en respekteret leverandør af hardware til spildevandsrensning. Virksomheden har gode erfaringer med unge medarbejdere og ser, at erhvervskandidater kan bidrage til at modne Envotherms produktion i de kommende år.\nJeg giver samtidig samtykke til, at Trekantområdet Danmark må gemme mine oplysninger i deres interne systemer


Conti chef står over for sin hårdeste opgave | Billige Moncler Jakke Forhandler Danmark Rabat Tilbud Outlet\nConti chef står over for sin hårdeste opgave\nFor nogen der hader spotlightet, tegner Manfred Wennemer i dag meget opmærksomhed på sig selv.\nCEO for Continental er berømt for at holde en lav profil. Han undgår høj publicity black tie affairs. Han er leder af en førende bilproducent, men er helt glad for at køre en brugt Volkswagen Passat i stedet for en luksusbil.\nMen hvis Wennemers personlige vaner er beskedne, er hans forretningsmål ambitiøse. Siden han tog roret på Continental i 2001, har han reduceret omkostninger, forbedret overskud og sat firmaet på et ekspansionsforløb med en række strategiske opkøb. Han forvandlede Continental fra en har været i et firma, der ofte er citeret som et af de bedste løb i tyskland.\nI 2003 returnerede Wennemer Continental til DAX-indekset for tyske blue chip-aktier, hvilket ikke noget andet selskab havde gjort før eller siden.\nMed sit seneste kup ændrer køb af elektronikspecialist Siemens VDO, Wennemer, 59, endnu en gang Continental. Købet vil drive Continental til den globale top 5 af bilproducenter. Den samlede VDO-salgsvolumen på næsten 25 mia. Vil være tæt på nr. 1 Robert Bosch, der havde et salg af bilteknologi på 27,2 mia. I 2006.\nMen i stedet for at nyde den store sejr spilder Wennemer ikke tid til at starte det hårde arbejde med at integrere VDO og overbevise VDOs 53.000 medarbejdere om, at de også vil få gavn af købet.\n‘På innovative virksomheder er det de mennesker, der er særligt vigtige,’ fortalte han for nylig Frankfurter Allgemeine Zeitung. ‘Hvis vi ikke hurtigt bestemmer hvilke slags strukturer vi vil have under et fælles tag, så vil de mennesker, som vi især vil beholde, gå væk.’\nEn VDO-kilde, der ikke ønskede at blive navngivet, bekræfter, at der er betydelig bekymring i virksomheden over integrationen. Han bemærkede, at VDO inden for Siemens blev kørt som en selvstændig forretning. ‘Conti er meget mere bilfokuseret, så VDO vil blive integreret helt anderledes. ‘\nFinansanalytikere siger den uhøjtidelige ledelsesstil, der er vedtaget af Wennemer, og andre er symbolske for en ny generation af tyske virksomhedsledere.\n‘De ser sig selv som medarbejdere i deres firma og ikke som nogen, der ejer virksomheden som det var i det gamle Tyskland,’ siger Alexander Dibelius, leder af Goldman Sachs i Tyskland. ‘De lytter til kapitalmarkeder uden at være lydige, har et åbent forhold til fagforeningerne og forstår at du kan bygge en global forretning, selvom du har en tysk base.’\nWennemers impulsive beslutsomhed leverer resultater, og det vinder ham venner på kapitalmarkederne. Men fagforeninger er skeptiske.\nWennemer vred IGBCE, den pragmatiske minedrifts- og kemikalieforening, da han brød et løfte om ikke at skifte produktion på firmaets Stcken-fabrik ud af Tyskland, hvis arbejdstagere var enige om længere tid. Wennemer sagde for nylig, at markedsforholdene efterlod ham ikke andet valg .\nMen med VDO arver Wennemer IG Metall, den mere militante tyske ingeniørforening, som er vred, at Wennemer ikke gav jobbeskyttelse til VDO-arbejdere.\n‘I forbindelse med Stcken var hans opførsel mod fagforeningerne meget destruktive,’ siger Michael Iglhaut, en arbejdstagerrepræsentant på det kontinentale bestyrelse. ‘Jeg’ er ikke sikker på, om han lærte sin lektion i Stcken, men vi vil se, hvornår den næste konflikt opstår. ‘


En daglig (til bankposteringer hvor bilag mangler) - e-conomic forum\nHej med Jer og tak for Jer i E-conomic. I er de sejeste, altid hjælpsomme og super positive, elsker jeres kundeservice.\nJeg savner at have en funktion i daglig, hvor jeg kan "parkere" alle de bankposteringer, hvor jeg efter endt månedsbogføring, kan sætte de posteringer over, mens jeg venter på at få bilag fra kunden, som mangler.\nJeg bogfører som udgangspunkt kun for kreative sjæle, de er ikke altid lige gode til at huske, i første omgang, at få sendt ALLE bilag afsted til mig. Derfor har jeg altid en side eller to stående med posteringer, hvor jeg mangler bilagene. Jeg bogfører som regel for 3-6 måneder ad gangen, så det er mange sider der står i daglig, og jeg hele tiden skal lede igennem.\nHvis jeg bogfører dem, skal jeg bagefter bruge lang tid på at finde bilagene igen, men hvis jeg havde en "undermappe" i daglig, ville det lette mit arbejde helt vildt.\nEx. sidder jeg lige nu med en af mine kunders regnskab. Hele januar, de bilag jeg har er bogført. Der mangler stadig ca 20 posteringer hvor jeg mangler bilag til. Dem rykker jeg for, og modtager forhåbentlig inden for kort tid. Imellem tiden skal jeg igang med februar, og så ville det være rart, at alle januar posteringer lige var "parkeret" et andet sted.\nDet her er ikke en af de største, men har en kunde, hvor jeg tit mangler 200 - 300 bilag ad gangen, dem skal han så først til at finde, alt imens jeg går igang med næste periode.\nHåber det giver mening, det jeg skriver, ellers er i velkommen til at ringe til mig. Tlf 5250 1565.\nMåske der ALLEREDE findes en lign. funktion, men synes jeg har kigget og prøvet om det virkede at gøre det anderledes.\nCharlotte Andersen, Novom\nspurgt 2 Apr i Forslag » Andet af 1209592 (120 points)\nopdateret 7 Maj af ☺TobiasPinndal\nTusind tak for alle de fine ord, og mange tak for dit forslag. :-)\nSå en kladde hvor du kan parkere betalinger som du ikke har fået bilaget på endnu. Er det korrekt forstået?\nEn tanke var at du kunne oprette en kassekladde til, så du blot lader de gamle posteringer blive der, mens du bogføre videre i en anden kassekladde, det kunne evt. være 2 måneder du skifter mellem eller halve regnskabsår, og på den måde har 2 "mapper" / kassekladder, til dine posteringer.\nEn anden måde let at denne overblik på, er ved at sortere efter data, så du kun har de nyeste liggende øverst? :-)\nTror du at du kun bruge en af disse løsninger?