Klimaet i Norge frem til år 2100 får stadig alvorligere konsekvenser – Holmskjold\nBjørn Holmskjold | 5. marts 2019 | Analyse, Klimaændringer, Norge | Ingen kommentarer\nBeregninger viser at fremtidens klima vil give mildere vejr og mere nedbør i Norge. Opvarmningen bliver størst i Nord-Norge og mindst på Vestlandet.\nSpecielt vintrene bliver varmere fremover. Det bliver mindre sne i det meste av landet, og vi får mere nedbør.\nAt fastslå akkurat hvordan fremtidens klima vil bliver, er vanskelig. Usikkerheden drejer sig ikke om hvorvidt menneskelig aktivitet påvirker klimaet, men om hvor stor påvirkningen er.\nSelv om usikkerheden er stor, giver rapporten Klima i Norge 2100 et klart billede af hovedtrækkene af, hvordan vi forventer at de menneskeskabte klimaændringer vil slå ud i Norge. Rapporten omfatter atmosfæreklima, havklima inkluderet is og sne, og hydrologiske forhold inkluderet flom og permafrost. Skred er også omtalt i rapporten.\nIkke mindst børnene får konsekvenserne at føle.\nDet fremtidige klimaet beskrives for tre tidsperioder:\nMod slutningen af århundredet\nAlle perioderne er set i forhold til perioden 1971-2000.\nKlimaet i fremtiden afhænger blandt andet af hvordan de naturlige klimavariationer vil slå ud, hvor store de menneskeskabte udslip bliver, og hvor følsomt klimasystemet er. Usikkerheden er større lokalt end globalt.\nUsikkerhederne om hvordan klimaet i Norge vil bliver mod slutningen af århundredet er specielt knyttet til ændringer i havene i nærområderne – blandt andet hvor hurtigt isdækket i Arktis vil smelte.\nStørst temperatur øgningen i indlandet\nAlle klimafremskrivninger tilsiger at det bliver varmere i Norge. Temperaturøgningen vil påvirke vækstsæson, vandføring, sne og udbredelsen af dyr og planter. Med fortsat øgende CO2-udslip beregnes følgende ændringer i temperatur i Norge frem mod 2100:\nGennem snittemperaturen kan øges med ca. 4,5 °C inden 2100 (varierende fra: 3,3 til 6,4 °C). Temperaturen ventes at øges mest om vinteren og mindst om sommeren.\nØgningen forventes at blive størst i Nord-Norge og større i indlandet end ved kysten. For dele af Finnmark forventes en opvarmning på mere end 6 °C, mens opvarmningen på Vestlandet beregnes til at ligge nær den globale middelværdi på ca. 3,7 °C\nDet beregnes flere varme døgn med temperaturer over 20 °C, særlig i de sydøstlige dele af landet.\nVækstsæsonerne bliver længere, særlig langs kysten, og fyringssæsonen bliver kortere, specielt i Midt- og Nord-Norge.\nAntal milde dage med minimumstemperatur over 0°C om vinteren, kan øges i lavlandet i hele Norge.\nI lavlandet forventer man at vækstsæsonen kan blive én til to måneder længer i 2100. I højfjeldet kan sæsonen blive mellem to og fire måneder længere.\nStore dele af højfjeldet kan på sigt blive med skov, og det kan blive muligt at dyrke korn og andre mere varmekrævende vækster længere nord i landet.\nLandbruget må imidlertid også regne med flere plantesygdomme og skadeinsekter.\nFordi lysforholdene vil være de samme som i dag, er det ikke nødvendigvis sikkert, at hele potentialet med en længere vækstsæson kan udnyttes.\nOgså smeltevand og nedbør må der tages hensyn til når man vurderer hvilke konsekvenser klimaændringerne vil ha for vækstsæsonen.\nMere kraftig og hyppig nedbør\nForskerne forventer betydelig mere nedbør i hele Norge i årene frem mod 2100 – både høst, vinter og vår.\nVi vil få flere dage med meget nedbør, og den gennemsnitlig nedbørsmængde som kommer på disse enkelt dage bliver højere end i dag. Med fortsatte øgede klimagasudslip beregnes følgende ændringer i nedbør frem mod 2100:\nNedbøren vil i gennemsnitlig øges med 18 procent (varierende fra: 7 til 23 procent)\nEpisoder med styrtregn bliver kraftigere og vil komme oftere\nRegnflommene bliver større og kommer oftere\nAntal dage med kraftig nedbør forventes at fordobles\nNedbørsmængden på dage med kraftig nedbør vil øges med 19 procent\nForeløbige analyser tyder på at øgning i intens nedbør, som har kortere varighed end et døgn, kan blive ca. 30 procent større.\nLokalt kan man imidlertid opleve nogle år med mindre nedbør.\nFor de meget truede norske ulve er mindre sne en umiddelbar fordel.\nHele landet vil få kortere snesæson end vi har i dag. Med fortsat øgede klimgasudslip beregnes følgende ændringer i sne frem mod 2100:\nLavlandet vil få den største afkortning av sæsonen og kan få op til flere måneder kortere snesæson frem mod 2100. Sneen kan også næsten blive borte i lavlandet i mange enkeltår.\nDen maksimale snemængde gennem året vil reduceres de fleste steder, men reduktionen vil blive størst i højereliggende områder på Vestlandet og i Nordland, og på kysten ved Troms og Finnmark\nEnkelte dele av højfjeldet kan få en øgning i maksimal snemængde fordi meget af den forventede nedbørsøgning kommer som sne.\nVi kan få ekstreme år med specielt store snemængder. Store nedbørsmængder om vinteren kan give øget belastninger på infrastruktur og større farer for laviner og flom.\nTotalt vil det blive færre isbræer i Norge, og de som består, vil blive meget mindre end de er i dag.\nFlere regnflom og flere skred\nMed fortsat øgede klimagasudslip beregnes følgende ændringer i flom og skred frem mod 2100:\nSnesmelteflommene bliver færre og mindre\nI de store dalsænkninger i indlandet, som har flest snesmelteflommer, forventes en reduktion i forårsflommene på op til 50 procent\nI daldrag som i dag domineres af regnflom, forventes flomstørrelsene at øges med op til ca. 60 procent.\nFremskrivningerne af flom er usikre, og der er store lokale variationer. Regnflommer kan specielt skabe problemer i urbane områder, hvor kapaciteten på afløbssystemet er begrænset.\nSkredfaren er stærkt knyttet til lokale landskabsforhold, men vejret kan påvirke når et skred sættes i gang. De fleste skred udløses af menneskelig aktivitet eller erosion i elve og bække.\nMere erosion på grund af hyppigere og større flommer kan udløse flere jordskred.\nHøjere temperatur kan reducere faren for sneskred i fremtiden, mens faren for sneskred øges med temperaturen.\nDet er vanskelig at beregn stærk vind over land i Norge, fordi terrænet er kuperet og varieret. Vi forventer at få mindre vind forår og om sommeren.\nMen ved vintertid er det derimod en tendens til mere vind.\nFor de stærkeste vindene beregnes en øgning for alle årstiderne.\nSamtidig med at havet stiger, pågår der en fortsat landhævning i Skandinavien. Landhævningen gør at den forventede havstigningen er lavere i Norge end i andre dele af verden.\nAlligevel viser fremskrivningerne at det meste af Norge sandsynligvis vil opleve stigende hav-niveau før slutningen af dette århundrede. Med fortsat øgende klimagasudslip, beregnes hav-niveauet at øges med mellem 15 og 55 centimeter, afhængig af sted.\nDen største ændring i hav-niveauet er forventet at komme syd og vest i landet. Årsagen er at landhævningen ventes at være mindst her. Havstigningen forventes af kunne blive rundt regnet 50 cm langs kysten af Sør- og Vestlandet og rundt regnet 30 cm i Nord-Norge.\nDet er fortsat betydelig usikkerhed knyttet til hvor stor hav-niveaustigningen bliver. Ikke mindst er der fortsat usikkerhed om hvor hurtig isen på Grønland og i Antarktis vil smelte.\nTemperaturen i havet øges\nTemperaturen i norske havområder ventes at øges – mest i Nordsøen og i Barentshavet. For Barentshavet beregnes en temperaturøgning på rundt regnes 1˚C, mens nogen større øgning beregnes for Nordsøen.\nOpvarmningen kan gøre at fiskebestandene flytter sig nordover. Også andre arter i havet vil påvirkes. For eksempel vil sammensætningen af tang-arter langs norske kysten ændres.\nHavet i norske havområder bliver også surere.\nIsdækket i Arktis vil fortsætte med at aftage både i tykkelse og udbredelse henover dette århundrede. Forskerne forventer betydelige variationer fra år til år. Arktis kan blive isfrit om sommeren fra 2050.


Politiker reagerer på event-kongens millioner: - Det er noget svineri – Ekstra Bladet\n18. jun. 2021 kl. 14:50\nPolitiker reagerer på event-kongens millioner: - Det er noget svineri\nEventmanden Peter Bindner har fået 12 millioner skattekroner i tilskud for at opføre koncerter på en kørende bus. Det møder kritik fra flere kulturordførere i Folketinget\nI to ansøgningsrunder har eventmanden Peter Bindner fået udbetalt de maksimale seks millioner kroner fra aktivitetspuljen. Dermed har han fået i alt 12 millioner kroner til at gennemføre sine arrangementer på en rullende bus.\nMen Slots- og Kulturstyrelsen er kommet i tvivl om, hvorvidt pengene er gået til det, de skulle, fordi Peter Bindner har anført voldsomt dyre budgetter for sine busture. Du kan læse alt om hans dyre budgetter her.\nDerfor afventer de nu dokumentation for udgifterne fra arrangementerne, så de kan bede om tilbagebetaling, hvis ikke dokumentationen er i orden.\nEkstra Bladet har uden held forsøgt at få en kommentar fra Peter Bindner til denne artikel.\nIkke med i aftalen\nSagen vækker nu opsigt hos flere kulturordførere i Folketinget, som Ekstra Bladet har talt med.\n- Det er sådan nogle som ham, der ikke skal have lov at køre virksomheder i Danmark. Der må være noget lovgivning, der kan lukke ned for folk som ham der, siger Lars Boje Mathiesen, som er kulturordfører hos Nye Borgerlige.\nNetop Nye Borgerlige var ikke en del af aftalen om at indføre aktivitetspuljen.\n- Det er en af grundene til, at det var en af de aftaler, vi ikke var med i. Der er mange, der har kritiseret os for, at vi ikke var med i aftalen, men det var simpelthen, fordi der ikke var en ordentlig garanti for, hvordan man sikrede sig, at de her penge reelt set blev brugt til det, de skulle, og at der var nogen kontrol med det.\n- Det er lige præcis på grund af sager som den her, at vi ikke var med. Fordi når de kan få dækket 65 procent af deres omkostninger, hvad skulle der så gøres, for at de ikke bare pumper deres omkostninger op?, siger han.\nLars Boje Mathiesen er kulturordfører i Nye Borgerlige, som ikke var en del af aftalen. Foto: Jens Dresling/Polfoto\nDerfor fortæller Lars Boje Mathiesen, at han advarede mod misbrug af puljen under forhandlingerne.\n- Jeg advarede lige præcis om det her, og jeg tror, at når man begynder at kigge længere ned i det, så kan man finde endnu flere sager, fordi folk har jo set det her som et åbent slaraffenland.\n- Det er helt vanvittigt. Nu er det her blevet fanget, fordi det er store beløb, men hvad med alle dem, der har fået mindre beløb? Hvor de bare lige fusker for 20.000, 30.000 eller 100.000 kroner? De ryger jo fuldstændig under radaren, lyder det.\nBirgitte Bergman, som er kulturordfører hos Konservative, undrer sig over, at budgetterne overhovedet er blevet godkendt.\n- Det er jo helt grotesk. Det er helt grotesk, at der ikke er nogen alarmklokker, der ringer, fordi det produkt kontra udgifterne, der er til sådan et arrangement, hænger jo absolut ikke sammen. Så der burde ringe nogle alarmklokker.\n- Jeg synes, det er noget svineri, at PB Action i den grad fusker med midlerne, hvis der er tale om det. Og det er der jo meget, der tyder på, med det produkt han leverer. Det er vores allesammens penge, og vi har i forvejen rigtig mange aktører, hos hvem det stadig gør rigtig ondt, så de penge kunne være brugt langt bedre, siger hun.\nBirgitte Bergman retter kritik mod Slots- og Kulturstyrelsen, som hun ikke mener, har reageret i tide. Foto: Claus Bech/Ritzau Scanpix\nAndre har ikke fået\nBirgitte Bergman retter derfor også en kritik mod Slots- og Kulturstyrelsen for ikke at have reageret i tide.\n- Det, der også bare står i skærende kontrast, er, at vi har velkendte aktører som festival-arrangørerne, som ikke har fået udbetalt deres penge endnu fra sidste år. Og så er der sådan en knold som ham her, der får udbetalt så mange penge.\n- Det burde ikke tage lang tid at lægge to og to sammen, når man får sådan en ansøgning ind, så det er simpelthen dårligt håndarbejde fra Kulturstyrelsens side af. Det må man bare sige.\n- Burde de have reageret tidligere?\n- Ja. Altså der vil jo ske fejl, og det kan være helt almindelige fejl, men den her er jo så grel, at man kan sidde og tænke, om han overhovedet skulle have haft mulighed for at søge. Det er sgu lige smart nok, det her - såfremt han bliver dømt, siger hun.\nEkstra Bladet har været i kontakt med Slots- og Kulturstyrelsen, som ikke har nogen kommentarer.\nVenstre: - Andre kunne bruge pengene\nKulturordfører i Venstre, Jan E. Jørgensen, mener, at pengene kunne være gået til noget bedre.\n- Først og fremmest synes jeg, at det er vildt provokerende, at nogen kan finde på at søge om penge til sådan noget pjat, når der er et helt kulturliv, som er nødlidende og i den grad kunne have haft brug for pengene, og det kunne have givet noget 'value for money', i stedet for at det skal gå til at finansiere Peter Bindners privatøkonomi.\n- Skal reglerne strammes?\n- Det er mig bekendt allerede i gang i kulturministeriet, at man arbejder på at sikre sig, at noget tilsvarende ikke kan gentages.\n- Er det på baggrund af den her sag, man gør det?\n- Jeg vil jo rigtig gerne have, at vi ikke får et kontrolregime, hvor folk skal indsende tusindvis af dokumenter for at få støtte, men det kræver jo så også, at der kan slås ned på misbrug. Vi har jo firdoblet straffen for svindel med coronamidler, og det burde jo afholde folk fra svindel, siger Jan E. Jørgensen.\nHan understreger, at Peter Bindner ikke er dømt for noget, og at han selvfølgelig skal have sin dag for retten, hvis det ender i en retssag.\n- Jeg siger ikke, at han har svindlet, for det er jo noget, en domstol må afgøre. Men det ville være virkelig godt med et system, som kan sikre, at man ikke skal bruge mange administrative kræfter på kontrol, men at truslen om straf var tilstrækkelig.\n- Jeg ved som sagt heller ikke, om han overhovedet har gjort noget ulovligt - jeg kan bare se, at det virker fuldstændig ude af proportioner at sende så mange penge efter noget, som er så fattigt som det, han har disket op med.


Nickelodeon - Spar op til 60% + Fri Fragt\nRenseservietter Skumbad Tandpasta\nNickelodeon er oprindeligt en amerikansk tv-kanal til børn mellem 2-12 år. Nickelodeon startede i USA i 1979, og siden da har de vist en række kendte shows. Hvem har for eksempel ikke skyndt sig op om morgenen for at se Svampebob Firkant? Eller Paw Patrol?\nNickelodeon er nemlig noget mange af os så frem til om morgenen, når vi stod op. Og vi er vokset op med Nickelodeon, på samme måde som vores børn nu er igang med at vokse op med den populære kanal.\nHar dit barn en yndlingsserie på Nickelodeon? Du ved hvordan det er, når man bliver helt afhængig af en serie. Og hvis du kan kigge på den figur/karakter altid, vil alting bare blive meget bedre. Hvis du kunne få dit superhelt idol på tandbørsten, sengetøjet og hårbåndet, ville det bare være helt perfekt. Alle ved, at en tandpasta med Paw Patrol på tuben smager meget bedre end en almindelig tandpasta.\nGør tandbørstning med dine børn sjovt\nForældre er bevidste om, at både badning og tandbørstning kan være problematisk, hvorfor enhver hjælp er velkomment. Og en måde hvorpå tingene kan blive lidt nemmere er, hvis barnets favorit tegneseriefigur er på shampooen eller tandbørsten. Og her har Nickelodeon din ryg, da de tilbyder en bred vifte af dagligdagsprodukter, som enhver forælder har brug for til sit barn, for at sikre en nemmere hverdag.\nBillige produkter til børn fra Nickelodeon\nPå denne side har vi samlet vores udvalg af de populære Nickelodeon produkter. Vi har sørget for at prisen er presset helt i bund, så du kan spare penge på at gøre badetid til legetid. Du finder blandt andet vådservietter, som enhver forælder altid bliver nødt til at have ved hånden, til en tørre munden, næsen eller hænderne med. Og mon ikke dit barn synes det er lidt sjovere at blive tørret med servietter fra en tegneseriehelt? Om ikke andet, kan du selv nyde at designet på disse produkter ikke “skriger” lige så højt som mange andre produkter til børn.


Dette hashtag vil ændre på måden, du ser Sex and The City | ELLE\nDette hashtag vil ændre på måden, du ser Sex and The City\nMandag, 28. januar 2019 - 11:09 - af Nikita Hoffmann Andersen\nVi lever i år 2019, og selv om moden i Sex and The City er mere relevant end nogensinde før, er der andre dele af hit-serien, der i den grad er passé. Hashtagget, #wokecharlotte, åbner dine øjne.\nHBOs hitserie, Sex and the City, der løb over skærmen fra 1998 til 2004 er aldrig rigtig stoppet med at være relevant.\nVi følger de fire kvinder, Carrie Bradshaw, Miranda Hobbs, Charlotte York og Samantha Jones i deres 30’ere og 40’ere, og det er vist ikke en overdrivelse at sige, at alle kvinder har kunne nikke genkendende til minimum ét emne fra serien – hvis ikke utallige.\nModen i den populære tv-serie gør naturligvis de 94 afsnit udødelige. Særligt de seneste år har vi kunne finde inspiration i Carries Manolo Blahnik-stilletter og hendes kærlighed til både Fendis Baguette-taske og Diors Saddle-bag. Tre levende beviser på at moden går i ring.\nMen selv om moden i serien ikke er passé, er der altså andre elementer, der i den grad er. Sarah Jessica Parker har tidligere udtalt, at serien ser tonedøv ud i dag på grund af den manglende diversitet, og det er der også andre, der har bemærket.\nInstagram-profilen, everyoutfitonsatc, har nemlig opfundet hashtagget #wokecharlotte, der forsøger at skabe social bevågenhed omkring de til tider rimelig stereotypiske udtalelser i Sex and The City.\nOg hvilken karakter er bedre til at give sine slyngveninder en opsang end den kunstinteresserede, Park Avenue-bosatte, Charlotte York?\n#Wokecharlotte skabes på baggrund af rigtige samtaler fra serien, hvor Charlottes svar er byttet ud med det, den socialt bevidste New Yorker ville have svaret i dag. Det er sjovt, provokerende og giver stof til eftertanke.\nCharlotte stiller nemlig spørgsmålstegn til sine veninders og seriens øvrige karakterers måder at omtale kønsminoriteter, kropslig krænkelse, raceforskelle m.m.\nVi har samlet nogle af de bedste #wokecharlotte herunder, men du kan se meget mere på Instagram ved at søge på hashtagget:\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 19. Feb, 2018 kl. 11.02 PST\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 11. Sep, 2018 kl. 12.34 PDT\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 6. Dec, 2018 kl. 9.05 PST\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 23. Nov, 2017 kl. 1.05 PST\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 17. Jan, 2018 kl. 12.35 PST\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 8. Aug, 2018 kl. 9.49 PDT\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 10. Jun, 2018 kl. 11.05 PDT\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 3. Dec, 2017 kl. 10.52 PST\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 16. Nov, 2017 kl. 9.27 PST\nEt opslag delt af Every Outfit on Sex & the City (@everyoutfitonsatc) den 10. Nov, 2017 kl. 8.47 PST


Eve Lom Dynaspot Spot Treatment (10 ml) - lookfantastic\nEn akut behandling for udbrud, og Dynaspot er en effektiv lotion, der rydder pletter hurtigt og efterlader huden blød uden at udtørre den. Antiseptisk tetræolie og salicylsyre trænger ind i huden for at fremskynde heling, mens zinkoxid og røllike-ekstrakt kontrollerer overskydende talg. Fennikel, kamille og citronmelisse-ekstrakt lindrer inflammation og mistelten fjerner rødmen. Dynaspots oftalmiske dyse giver præcis og hygiejnisk anvendelse.\nEn effektiv lotion, der hurtigt rydder pletter\nCitronmelisse-ekstrakt lindrer inflammation og mistelten fjerner rødmen.


Danskere i syv sind om ATP's aktive ejerskab i Danske Bank\nI en ny meningsmåling lader danskerne til at være i vildrede om deres holdning til ATP's investeringer i Danske Bank i kølvandet på hvidvaskskandalen. "Der er mange forskellige holdninger til, hvordan ATP skal reagere," lyder analysen fra pensionskassen selv.\nClaus Wiinblad, vicedirektør i ATP | Foto: PR\nOffentliggjort: 30.10.18 kl. 16:00\nATP og andre investorer har fået på puklen for, at de ikke har valgt at sælge beholdningerne af Danske Bank-aktier i kølvandet på bankens hvidvaskskandale.\nI stedet har pensionskassen – ligesom andre investorer – valgt at blive som medejere af Danske Bank for at udøve aktivt ejerskab.\nATP ser opkøb af Danske Bank-aktier som godt aktivt ejerskab\nPensionsgiganter raser over manglende punktum i hvidvasksag


Marketing - Godt indhold giver dit brand en fordel SEO mæssigt\nOpbyg dit brand og kom tættere på dit publikum med indhold der er designet med henblik på værdi og konverteringer.\nIndholdet er kernen i alt, hvad vi gør, og understøtter vores integrerede tilgang til den digitale marketingstrategi\nVi erkender, at oprettelse af godt indhold er en vital del af en integreret strategi. Ved at informere indholdsproduktion med markedsføringsdata og kundeindsigter, forbedrer vi brand engagement. Det giver større søgesynlighed, genererer høj profil mediedækning og forbedrer interaktionen med sociale medier.\nGodt indhold giver god SEO\nIndhold og dets proaktive promovering gennem PR spiller en vigtig rolle i en effektiv SEO-strategi. Derfor samarbejder vi med dedikerede indholdsskabere, SEO-specialister og PR-eksperter, der sammen arbejder på at forstå markedets efterspørgsel. Og lytter til kundens stemme og engagerer dem med højkvalitets multikanalindhold.\nUanset om det er et kort 30 sekunders videoklip eller et Facebook indlæg, spiller mikroindholdsindhold en stadigt stigende rolle på tværs af sociale mediekanaler. Og i dag er det kun mærkerne, der tager sig tid til at udvikle det mest kreative, opfindsomme og engagerende mikroindhold, der høster fordelene ved publikumsengagement.\nVil du vide mere om hvordan man skriver godt indhold?\nGodt indhold kan betyde bedre konverteringer og mere synlighed på tværs af kanaler.


Politisk Program 2016-2020 · Dansk Tennis Forbund\nPolitisk Program 2016-2020\nTennis er sjovt, sundt og socialt gennem hele livet. Tennis er udfordrende – men alligevel ligetil. Noget af det særlige ved tennis er, at det på den ene side er lige til at gå til for både små børn og pensionister med play and stay konceptet, og på den anden side et udfordrende boldspil, som man aldrig til fulde mestrer.\nTennis dyrkes i fællesskab på tværs af alder, køn, status og evner. Tennis er både en sport og en selskabsleg. Tennis giver personlig vækst og udvikling, inspirerer til positive forandringer og øger livskvaliteten.\nTennis er underholdende og en af verdens største og mest eksponerede sportsgrene. Tennis er blandt de 4 mest dyrkede idrætter i verden. 100 millioner mennesker spiller tennis mindst en gang om måneden. 210 nationale tennisforbund er medlemmer af det internationale tennisforbund ITF.\nI Danmark er tennis med ca. 57.000 medlemmer den syvende største idrætsgren inden for Danmarks Idræts Forbund.\nRetning for dansk tennis’ frem til 2020 (Politisk Program 2016-2020)\nDansk Tennis Forbunds bestyrelse fremlægger hermed sit bud på vision og pejlemærker for udviklingen af tennis de kommende 4 år.\nForud har gået en proces, hvor bestyrelsen på 8 landsdækkende møder i september 2015, møde med unionernes bestyrelser den 14. november 2015, møde med forbundets sekretariat den 15. november 2015 samt en politisk program dag for hele Tennis Danmark den 23. januar 2016 har lyttet til Tennis Danmarks tanker, ideer og bud på de næste års udvikling.\nBestyrelsen vil med udgangspunkt i visionen og de 7 overordnede pejlemærker tage ledelsen af, at et samlet Tennis Danmark i dialog arbejder for at revitalisere og genskabe tennissporten i Danmark.\nInden for de 7 pejlemærker vil bestyrelsen følge op med udarbejdelsen af overordnede konkrete mål, således at der løbende kan følges op på om målene nås med de valgte indsatser. De aktuelt gældende strategier og mål vil enten blive revideret i forhold til de 7 pejlemærker eller blive videreført til de naturligt afsluttes.\nDet forudsættes at Dansk Tennis Forbunds basisopgaver indenfor turnering, uddannelse, elite og talent samt klubudvikling fortsat varetages med kvalitet i dialog for brugerne.\nDansk tennis er udfordret\nDansk Tennis Forbund havde ved den seneste opgørelse 57.052 medlemmer fordelt i 294 klubber. Klubberne har medlemsmæssigt en stor spredning fra 2.349 medlemmer i Hellerup Idræts Klubs tennisafdeling til 8 medlemmer i Stenstrup Idrætsforening på Fyn.\nMedlemstallet i Dansk Tennis Forbund har i en årrække været faldende fra 120.000 medlemmer i midten af 1990’erne til 57.000 i 2014. Medlemstilbagegangen har tennis delt med en række andre af de klassiske foreningsidrætter organiseret i Danmarks Idræts Forbund.\nMedlemstilbagegangen er i sær sket i aldersgruppen 25-59 år, der paradoksalt nok er blevet mere idrætsaktive i perioden. Undersøgelser peger på det moderne menneskes ønsker om fleksibilitet, konkurrence fra nye idrætstilbud som f.eks. fitness, men også på vores egen manglende tilpasning til nye tiders behov.\nDe meget begrænsede mulighederne for at spille tennis hele året i en række områder i Danmark har sikkert også spillet ind. Antallet af indendørsbaner er meget begrænsede i forhold til de lokale behov selv i områder med relativt mange indendørsbaner.\nTennis har ligesom de øvrige foreningsidrætter i Danmark først og fremmest været drevet af frivilliges engagement. Kun de store klubber har haft økonomisk mulighed for at have ansatte til at drive klubben.\nMange steder hører man, at det er stadig vanskeligere at tiltrække frivillige, især til arbejdskrævende bestyrelsesposter i klubberne.\nDet er fortsat nødvendigt med stort islæt af frivillige. Et væsentligt element i en strategi for fremtiden vil derfor være at tiltrække frivillige.\nHvad skal vi – med udgangspunkt i de nævnte udfordringer – gøre for at tennis kan overleve i en omskiftelig verden med et væld af muligheder og der helst have en større plads i danskernes bevægelses- og sportskultur?\nVærdier – vi skal trække på samme hammel\nDansk tennis står over for en række udfordringer, som kræver at vi løfter i flok og trækker på samme hammel. Der er brug for, at vi respektfuldt lytter til hinanden – også når vi er meget uenige – og at vi tager den konstruktive (måske lidt besværlige) dialog, hvor vi sammen finder de bedste løsninger. Vi skal alle udfordres og yde vort bedste både på banen og uden for banen.\nEngagement, begejstring, fair play, fair talk, kvalitet, respekt, loyalitet, gennemsigtighed, integritet, troværdighed, inklusion, innovation, samarbejde og internationalt udsyn, skal fremadrettet gennemsyre Tennis Danmark. Dansk Tennis Forbund skal sikre medindflydelse og ejerskab til vision, pejlemærker og indsatser i hele Tennis Danmark.\nVision 2020 tager udgangspunkt i at gentænke og genskabe tennis som sport ud fra den enkelte spillers synsvinkel og behov med nye forventninger i en moderne idrætspolitisk sammenhæng.\nTennis skal være for alle, hele året i hele Danmark\nVision 2020 beskriver ud fra den enkelte tennisspillers synsvinkel, hvad der skal til for at stadig flere danskere vælger tennis som en af deres foretrukne fritids- og motionsbeskæftigelser.\nNår mål udarbejdes og indsatser vælges indenfor de 7 pejlemærker skal det ses i lyset af om det giver værdi i forhold til visionen.\n”I 2020 er tennis en helhedsoplevelse, der indbefatter muligheder for spil og socialt tennissamvær med andre, gode træningstilbud, tilbud om række forskellige arrangementer og turneringer på alle niveauer for hele familien. Man kan nemt få overblik over tennisarrangementer, tennisrejser, turneringer og fleksible træningstilbud, der passer til ens spilleniveau.\nEt tennis medlemskab indebærer en beskrivelse af ens spilleniveau, der gør det nemt at finde passende med og modspillere, og giver mulighed for at spille tennis overalt, hvor der er ledige tennisbaner, også når man er på ferie i en anden egn af landet.\nMedlemskabet giver adgang til tennis relevante træningsprogrammer, information om mental, teknisk, taktisk og fysisk træning.\nTennis er i store dele af landet den foretrukne familie- og voksen motionssport. ”\nSamarbejde er et nøgleord, når vores vision skal blive til virkelighed. Der skabes synergi i samarbejdet på tværs af sportsgrene, klubber, m.v. Vi skal samarbejde med alle der vil bidrage til at skabe de bedst tænkelige idrætsmuligheder i lokalsamfundet, regionalt, på landsplan samt internationalt. Det drejer sig bl.a. om kommuner, andre tennisklubber i området, andre idrætsklubber, uddannelsesinstitutioner, DGI, andre DIF-idrætter samt kommercielle og internationale partnere herunder andre tennisforbund.\nFor at vision 2020 skal blive til virkelighed vil Dansk Tennis Forbund og de 4 unioner arbejde ud fra 7 pejlemærker, der tilsammen vil understøtte og udvikle klubberne til at kunne give medlemmerne de tennismuligheder, der er beskrevet i visionen. Det er jo klubberne, der skaber mulighederne understøttet af de ydelser Dansk Tennis Forbund og de 4 unioner tilsammen stiller til rådighed.\nDet gode klub-/foreningslivKlubberne og de frivilliges engagement i klubregi er hjørnesten i dansk tennis. Dansk Tennis Forbund og de 4 unioner vil frem mod 2020 understøtte og videreudvikle klubbernes arbejde, hvad angår tennisoplevelser, rekruttering og fastholdelse.\nDansk Tennis Forbund og Unionerne vil sammen arbejde for, at alle klubber kontaktes og tilbydes service- og udviklingsbesøg mindst 2 gange om året med henblik på hjælp og støtte i forhold til klubbens behov her under bl.a. i forhold til at:\nGenskabe tennis som sport i forhold til visionen\nOpmuntre mindre klubber til fællesskab om ansættelse af trænere\nSkabe gode, sociale tennisoplevelser for den moderne familie\nUdvikle nye events og arrangementer (mere end tennis, gerne samarbejde med andre sportsgrene)\nUdbrede kendskabet til gennemprøvede koncepter for bl.a. voksenintroduktion og Play- and Stay.\nUdfordre til lokalt samarbejde med andre tennisklubber om aktiviteter m.v.\nUdfordre til lokalt samarbejde med skoler og andre idrætsgrene\nUdfordre til at klubberne gør sig klart hvad de kan og vil\nDet skal være attraktivt at være ansat indenfor tennis som træner, klubchef o.l.\nSom en væsentlig del af dette deltager Dansk Tennis Forbund sammen med DIF i et ambitiøst projekt med DGI ”Bevæg dig for livet”, der ikke alene skal udvikle samarbejdet mellem organisationerne, men også over 3 år skal sikre medlemsfremgang i Dansk tennis Forbund med fokus på de 25-59-årige motionister.\nDansk Tennis Forbund og Unionerne tilbyder samlet set et turneringsudbud for alle og events af høj kvalitet.\nSamarbejdet med DGI skal fortsættes og intensiveres således at DTF’s og DGI’s tilbud til klubberne fremstår koordinerede.\nFokus på frivillighedVi skal genskabe foreningskulturen, udvikle frivillighedskulturen og gøre det attraktivt at være frivillig. Som frivillig skal man mærke, at man gør en forskel, man skal anerkendes og være en del af et fællesskab.\nDe frivillige skal være en del af løsningen på de udfordringer dansk tennis står overfor. Frivillige udvalg i forbundsregi kunne være en mulighed for at få løftet en række opgaver.\nVi skal udvikle samspillet mellem de frivillige og de ansatte, sådan at vi bedst muligt udnytter vores samlede ressourcer.\nGentænke Tennis Danmarks organiseringVi skal gentænke og revitalisere Tennis Danmarks organisering – klubber, unioner og forbund – i samspil mellem frivillige og ansatte, klubber, unioner og forbund, så vi bedst muligt kommer i mål med vores vision.\nVi skal med udgangspunkt i visionen fordomsfrit drøfte, hvordan vi skaber en klar arbejdsdeling mellem organisationens forskellige led og en klar skelnen mellem de politiske, faglige og udførende dele med en effektiv styring og god kvalitetsbetonet udførelse.\nKommunikation og moderne IT-platformeEn fælles IT-platform for dansk tennis er den ambitiøse målsætning for en arbejdet med en ny moderne IT-platform. Platformen skal binde dansk tennis (spillere, klubber, unioner og forbund) sammen.\nPlatformen skal indeholde en omfattende modernisering af Dansk Tennis Forbunds nuværende interne og eksterne systemer.\nDen ny platform bliver tilbudt til alle klubber efterhånden som de relevante dele bliver udviklet. Platformen skal hænge sammen med Dansk Tennis Forbunds interne systemer. Der skal tilbydes en klub platforme indeholdende indeholder systemer som hjemmeside, banebooking, regnskab osv. en platform der skal dække alle klubbens behov både i en lille klub og en stor klub.\nEn ny platform vil gøre det muligt at have et fælles medlemskab, en fælles rangeringsliste omfattende alle spillere i hele Danmark, en fælles beskrivelse af spilleniveau, mulighed for den enkelte klub at udbyde landsdækkende aktiviteter, der vil kunne bookes baner af alle i hele Danmark osv.\nDe nye platforme skal understøtte, at det vil blive lettere at spille tennis i Danmark.\nRammer og faciliteterAnlæggene, klubhusene, rammerne og banerne skaber den fysiske base for en godt klubliv. Frem mod 2020 vil vi lægge grundstenene til, at tennis bliver en helårssport i hele landet og samtidig understøtte klubbernes arbejde med at skabe tidssvarende og attraktive faciliteter.\nDansk Tennis Forbund vil skabe muligheder for at klubberne kan få hjælp og vejledning til en udvidelse af den indendørs banekapacitet og/eller udnytte eksisterende haller eller andre indendørs faciliteter til tennis. Eksempelvis flytbare tennisunderlag i eksisterende haller og skumtennis muligheder i gymnastiksale på nedlagte skoler.\nDer er behov for både rådgivning om muligheder for byggeri og rådgivning i forhold til kommunerne. Det kunne være en mulighed at nedsætte en arbejdsgruppe bestående af frivillige der enten via deres erhverv har ekspertise på området eller har konkrete erfaringer fra deres egen klub sammen med kommercielle partnere.\nSpillerudviklingDet overordnede formål med Dansk Tennis Forbunds spillerudvikling er at udvikle professionelle tennisspillere, som kan repræsentere Danmark i landsholdssammenhæng og er aktive i promoveringen af tennis i Danmark.\nElitespillere er afgørende for udbredelsen af tennis og essentielle når der afholdes turneringer. Elitetennis skaber stolthed, fællesskab, glæde og planter drømmen om selv en dag at blive god tennisspiller hos børnene.\nSpillerne hører til i deres klubber og udvikles i klubberne. Dansk Tennis Forbund vil have en rådgivende og koordinerende rolle overfor klubber, spillere, trænere og forældre. Dansk Tennis Forbunds mål er at skabe de bedste rammer for at spillerne udvikles på den optimale måde.\nProfessionelle tennisspillere er i denne sammenhæng spillere som kan finansierer deres tennis gennem præmiepenge, sponsorater eller scholarships.\nDansk Tennis Forbund vil:\nsikre implementeringen af ATK i alle klubber i DK\nindgå et tæt samarbejde med klubberne omkring spillerudvikling\naktivt arbejde for at spillere kommer til at kunne leve af deres tennis på et lavere niveau på ATP/WTA ranglisterne\nrådgive/hjælpe spillere vedrørende en karriere som college spiller\nsamarbejde med Team Danmark og andre tennis forbund\nInternational indflydelseDet overordnede formål med Dansk Tennis Forbunds strategi for internationalt arbejde er at opnå indflydelse på de vigtigste idrætspolitiske beslutninger som tages internationalt.\nDisse beslutninger har store konsekvenser for Dansk Tennis Forbunds mulighed for at udvikle tennissporten i Danmark, mulighed for at udvikle verdensklasse spillere og fortsætte tennissportens positive og vigtige påvirkning af det danske samfund.\nMed internationale aftaler med andre tennisforbund arbejdes for at sikre medlemmerne muligheder for banebookning i udlandet. En start kunne være nordisk samarbejde.\nSpørgsmål til det politiske program?\nDansk Tennis Forbunds historie\nDansk Tennis Forbund blev stiftet 1920, og har dermed igennem 100 år været med til at definere dansk tennis.


Rentefølsomhed og lånefordelingen - Parcelhuse vs ejerlejligheder og København vs Aarhus - PDF\nDownload "Rentefølsomhed og lånefordelingen - Parcelhuse vs ejerlejligheder og København vs Aarhus"\n1 15. april 2016 Rentefølsomhed og lånefordelingen - Parcelhuse vs ejerlejligheder og København vs Aarhus Priserne på ejerlejligheder er som bekendt steget væsentligt mere end på resten af boligmarkedet gennem de senere år. Der er flere faktorer bag denne udvikling. Her tænkes især på den demografiske udvikling, den regionale økonomiske udvikling samt en højere grad af rentefølsomhed. Redaktion Christian Hilligsøe Heinig Den højere grad af rentefølsomhed skyldes blandt andet, at der typisk er flere førstegangskøbere på markedet for ejerlejligheder, der er relativt høje kvadratmeterpriser og gearingen forholdet mellem indkomst og gæld er ofte højere end på parcelhusmarkedet. En anden ofte fremført hypotese om rentefølsomheden er, at der oftere anvendes realkreditlån med variabel rente og afdragsfrihed på markedet for ejerlejligheder. Denne hypotese har vi set nærmere på med udgangspunkt i vores egne udlånsdata. Her bekræftes det, at der netop er en større udbredelse af variabel rente og afdragsfrihed på markedet for ejerlejligheder. Eksempelvis udgør fastforrentede lån og lån med renteloft i omegnen af 40 % på markedet for parcelhuse, mens andelen er godt 33 % på markedet for ejerlejligheder. Ser vi på afdragsfrihed, er andelen 48,8 % for parcelhuse og 54,3 % af udlånet til ejerlejligheder. Det bidrager alt andet lige til, at renteændringer i højere grad slår igennem på markedet for ejerlejligheder frem for parcelhuse. Der er også store forskelle i prisudsvingene inden for selve markedet for ejerlejligheder. Priserne har historisk set svinget en del mere i København i forhold til Aarhus. Her viser det sig, at lånefordelingen ikke bidrager til en forklaring af dette fænomen. Lånefordelingen er relativ ens på markedet for ejerlejligheder i København og Aarhus om noget er der en marginal større udbredelse af lån med kort variabel rente og afdragsfrihed i Aarhus. Udgiver Realkredit Danmark Lersø Parkallé København Ø Risikostyring De dyrere priser på ejerlejligheder i København i forhold til Aarhus er dog uden tvivl en vigtig forklaring på en relativt højere rentefølsomhed i København. Den gennemsnitlige lånestørrelse i realkreditten er i henhold til vores udlånstal godt 25 % højere i København end i Aarhus. Forskellen er endnu mere tydelig, når man ser på de boligejere, der har optaget de største realkreditlån. Ansvarshavende Cheføkonom Christian Hilligsøe Heinig 1 Ejerlejlighedsmarkedet i København er dog ikke mere belånt end i Aarhus, når man holder lånestørrelsen op imod ejendomsværdien. Den såkaldte gennemsnitlige belåningsgrad er begge steder i omegnen af 65 %.\n2 Markedet for ejerlejligheder er mere rentefølsomt end parcelhusmarkedet Markedet for ejerlejligheder har i høj grad fyldt godt op i boligdebatterne gennem de senere år. Fokus har især været på de kraftige prisstigninger og risikoen for en boligprisboble. Set siden begyndelsen af 2012 er priserne i København steget med små 50 %, mens de i Aarhus er steget med 25 %. Til sammenligning er huspriserne på landsplan steget med 13 %. En vigtig forklaring på denne forskel er den underliggende demografiske udvikling, hvor boligsøgende i høj grad har søgt mod landets største byer, hvor markedet for ejerlejligheder er centreret. Endvidere har eksempelvis københavnsområdet klaret sig væsentligt bedre rent økonomisk set i forhold til resten af landet gennem de seneste år, og det afspejler sig også i en højere indkomstvækst hos boligejerne i københavnsområdet set i forhold til både Aarhus og resten af landet. En tredje vigtig forklaring er rentefølsomheden, og med de senere års rentefald og meget lave renter, har det givet en relativ større vitaminindsprøjtning til markedet for ejerlejligheder. Det skyldes blandt andet, at der typisk er flere førstegangskøbere på markedet for ejerlejligheder, relativt høje kvadratmeterpriser sammenlignet med landsgennemsnittet og gearingen forholdet mellem indkomst og gæld er ofte højere end på parcelhusmarkedet. En anden hypotese om rentefølsomheden, der ofte har været fremført, er, at markedet for ejerlejligheder gør større brug af variabelt forrentet realkreditlån samt hyppigere anvendelse af afdragsfrihed. Disse tal er dog ikke offentligt tilgængelige, og argumentet har dermed mere været baseret på undersøgelser, der tidligere har vist, at variabelt forrentet lån og afdragsfrihed har højere udbredelse i landets dyreste boligområder. Vi har derfor dykket ned i vores egne lånedata for at se nærmere på, om vi kan få bekræftet denne hypotese. Resultatet er vist i figur 1. Figur 1: Mere variabel rente og afdragsfrihed på markedet for ejerlejligheder 60% Andel af udlånsmassen til boligejere, % 50% 40% 30% Parcelhuse Ejerlejligheder 20% 10% 0% Kort variabel rente F3/F4 F5-F10 Fast+renteloft Afdragsfrihed Først og fremmest viser figur 1 ikke overraskende, at boligejerne generelt har taget variabel rente og afdragsfrihed til sig. Det er både for parcelhusejere og ejere af ejerlejligheder mere normalt, at have finansieret boligen med variabel rente, og omtrent hver anden udlånskrone er afdragsfrit. 2\n3 1996K1 1996K4 1997K3 1998K2 1999K1 1999K4 2000K3 2001K2 2002K1 2002K4 2003K3 2004K2 2005K1 2005K4 2006K3 2007K2 2008K1 2008K4 2009K3 2010K2 2011K1 2011K4 2012K3 2013K2 2014K1 2014K4 2015K3 Dykker vi ned i detaljen bekræftes hypotesen om mere variabel rente og afdragsfrihed på markedet for ejerlejligheder. Ser vi på realkreditlån med kort variabel rente i form af F1 og FlexKort, udgør det 18,3 % af udlånet til ejerlejligheder mens andelen er 15,2 % på parcelhusmarkedet. Ser vi på F3/F4 fylder det 3 %-point mere af udlånet til ejerlejligheder end til parcelhuse. Zoomer vi ind på fastforrentede lån og lån med renteloft, er andelen på 40 % på parcelhusmarkedet, mens andelen kun er 33,6 % på markedet for ejerlejligheder. Vender vi endeligt blikket mod afdragsfrihed, udgør det 54,3 % af udlånet til ejerlejligheder og 48,8 % til parcelhuse. Selv om der ikke er en verden til forskel i adfærden blandt låntagerne, så understreger tallene trods alt, at renteændringer i højere grad slår igennem på markedet for ejerlejligheder frem for parcelhuse. Er lånefordelingen en af forklaringerne på større prisudsving i København versus Aarhus? Priserne på ejerlejligheder har historisk svinget mere end priserne på parcelhuse. Der er dog også betydelige forskelle i prisudsvingene inden for selve markedet for ejerlejligheder. Priserne på ejerlejligheder i København har således svinget væsentligt mere end i Aarhus gennem årene både under prisopture og under prisnedtur, jf. figur 2. Set i det lys er det oplagt at se nærmere på, om lånefordelingen og dermed rentefølsomheden er større på det københavnske marked for ejerlejligheder end i Aarhus. Figur 2: Priser på ejerlejligheder er mere svingende i København i forhold til Aarhus Kvadratmeterpris København, ejerlejligheder Aarhus, ejerlejligheder Kilde: Kilde: Realkredit Realkreditforeningen Danmark Ser vi på udbredelsen af lån med kort variabel rente, er der ikke den store forskel mellem København og Aarhus på markedet for ejerlejligheder. Små 20 % af udlånet er i kort variabel rente begge steder, jf. figur 3. Til gengæld er der lidt flere F3-lån i Aarhus her er andelen på 27,9 % mod 25,2 % i København. Samme tendens ses i øvrigt også på F5-lån, og det betyder dermed også, at udbredelsen af fastforrentede lån faktisk er noget større i København. Her er 32,9 % af udlånet til ejerlejligheder med fast rente, og dermed 4,6 %-point højere end i Aarhus. Der anvendes også lidt mindre afdragsfrihed på de københavnske ejerlejligheder, hvor 54,8 % er afdragsfrit mod 57,4 % i Aarhus. 3\n4 Figur 3: Ejerlejligheder i Aarhus har måske lidt overraskende mere variabel rente og afdragsfrihed 60% 55% Andel af udlånsmassen til boligejere, % 50% 45% 40% 35% 30% Aarhus, ejerlejligheder København, ejerlejligheder 25% 20% 15% 10% 5% 0% -5% Kort variabel rente F3/F4 F5-F10 Fast+renteloft Afdragsfrihed Ser vi nærmere på, hvilke lån afdragsfriheden er tilknyttet, ser vi ikke overraskende, at den oftest er anvendt sammen med variabel rente, jf. figur 4. Omkring % af lån med variabel rente har afdragsfrihed tilknyttet, mens det er godt 30 % af de fastforrentede lån, der er afdragsfrie, når vi snakker ejerlejligheder i København og Aarhus. På parcelhusmarkedet er denne andel 24 %. Tallene understreger, at større renteændringer vil få mærkbare konsekvenser for mange boligejeres privatøkonomi, da der ikke er noget afdrag som buffer på mange af de variabelt forrentede lån. Det gælder dog ikke kun for ejere af lejligheder i København og Aarhus men også for boligmarkedet generelt. Heldigvis har flere undersøgelser heriblandt undersøgelser fra Nationalbanken dokumenteret at boligejerne generelt har en fornuftig privatøkonomi, og at der overordnet set er en solid buffer til at håndtere rentestigninger. Væsentligt højere renter end i dag er altså ikke ensbetydende med en større stigning i antallet af boligejere, der vil blive tvunget fra hus og hjem, men det er selvfølgelig klart, at det helt automatisk vil betyde mindsket likviditet og råderum i boligejernes private økonomi. Højere renter vil derfor i stedet i første omgang afspejle sig i lavere vækst i dansk økonomi via et mindsket privatforbrug. Figur 4: Afdragsfriheden er især knyttet til kort variabel rente på hele boligmarkedet 100% Andel af udlånsmassen til boligejere, % 90% København, ejerlejligheder 80% Aarhus, ejerlejligheder 70% Parcelhus, Danmark 60% 50% 40% 30% 20% 4 10% 0% F1/F2 F3/F5 Fastforrentet\n5 Samlet set afslører figur 3 og 4, at der ikke er tale om markante forskelle i finansieringsmønstrene mellem ejerlejligheder i København og Aarhus, men om noget er rentefølsomheden fra lånefordelingen lidt større i Aarhus end i København. Lånemønstrene kan altså ikke forklare de større prisudsving på ejerlejligheder i København i forhold til Aarhus. Det er umiddelbart en smule overraskende set i lyset af blandt andet et mere svingende og lidt højere prisniveau i København. Normalt plejer der således at være en sammenhæng mellem øget anvendelse af variabel rente og afdragsfrihed og høje boligpriser. Større lån i København trækker i retning af større rentefølsomhed Rentefølsomheden afhænger imidlertid ikke kun af, hvilken låntype der generelt efterspørges. Det afhænger i sagens natur også af lånestørrelsen, hvor større lån påvirkes mere i kroner og øre, når renten ændrer sig. Det er jo netop en af forklaringerne på de senere års store polariseringstendenser på boligmarkedet, hvor de i forvejen dyreste boligområder har fået den største vitaminindsprøjtning fra lave renter. Ser vi derfor på størrelsen af det gennemsnitlige realkreditudlån pr. ejerlejlighed i København, er det på cirka kroner mod kroner i Aarhus altså godt 25 % højere i København. Det er ikke overraskende med tanke på de generelt højere priser på ejerlejligheder i København, og det trækker som nævnt helt automatisk i retning af en større rentefølsomhed. Forskellen i udlånsniveauerne mellem København og Aarhus ses især i den dyrere ende af skalaen. Rangordner vi eksempelvis udlånet efter størrelse, er forskellen i 8. decil, 9. decil og 10. decil altså de 30 % af boligejerne med de største lån i de respektive kommuner - omkring % højere i København end i Aarhus. Det bidrager isoleret set også til en større rentefølsomhed end, hvad gennemsnitstallene isoleret set viser. Figur 5: Højere realkreditgæld pr. ejerlejlighed i København især i de dyrere segmenter Gennemsnitlig realkreditgæld, kroner Ejerlejligheder, København Gennemsnit, København Gennemsnit, Aarhus Ejerlejligheder, Aarhus Deciler Trods det højere udlån i kroner og øre, er den gennemsnitlige belåningsgrad nærmest ens på de to markeder den såkaldte loan-to-value værdi er i henhold til vores data på cirka 65 % begge steder. 5


Dickies - Hoodies och meget mere hos Junkyard!\nDickies tøj - det perfekte streetwear\nDickies har en lang historie og blev grundlagt allerede i 1922 i USA. På det tidspunkt var fokus på at skabe arbejdstøj af høj kvalitet til den amerikanske befolkning. I dag står de stadig ved deres grundlæggende principper, men er blevet mere moderne. Du kan eksempelvis finde en cool Dickies hoodie eller en stilfuld ternet skjorte. Tre af deres nøgleord er kvalitet, holdbarhed og stolthed, hvilket er tydeligt i alt, hvad de laver. Ved at producere bæredygtigt tøj gør de også klimaet en tjeneste. I dag er det et populært mærke blandt trendy og modebevidste mennesker, der er til den afslappede hverdagsstil.\nDickies ikoniske logo\nDet velkendte logo på Dickies tøj er orange og udtrykker ærkeamerikansk stil. Hvis du køber Dickies hoodie eller en t-shirt, er der en stor chance for, at tøjet har dette logo. Der findes også lidt mere diskrete beklædningsdele med kun tekst i sort og hvid. Du kan nemt matche deres tøj med et par behagelige jeans og sneakers til et look, der fungerer til det meste. På Junkyard finder du flere bestsellere fra deres kollektioner.\nDickies tøj er ikke længere et lille amerikansk brand. I dag sælger de deres Dickies hoodie, jeans, t-shirts og meget mere i både Nordamerika, Europa, Japan, Australien, Mexico og Rusland. Med andre ord, så designer de tøj, der appellerer til store dele af verden.\nEt anderkendt mærke\nDickes blev grundlagt i 1922, og har stor erfaring i at fremstille slidstærkt tøj af høj kvalitet. Hvis du eksempelvis køber en jakke, bukser eller andet af Dickies tøj og passer godt på det, vil du have glæde af det i mange år. Deres enkle og stilfulde designs bliver aldrig forældet eller kedeligt.\nDickies tøj kan let kombineres med andre mærker og stilarter. Match din Dickies hoodie med vores dejlig huer og halstørklæder, så holder du både stilen og varmen om vinteren. Da tøjet fra Dickies ofte er fremstillet i neutrale farver, kan de kombineres med stort set alt.\nDickies bukser til alle lejligheder\nSelvom en Dickies hoodie nok er den, de er bedst kendt for, så må vi ikke glemme deres bukser. Der findes en bred vifte af både jeans og bukser til både piger og drenge. Hvis du leder efter et par bukser at skate i, kan du roligt satse på deres chinos. Hos Junkyard finder du et stort udvalg af Dickies tøj, der er blevet mange skaters favorit, fordi det både giver masser af bevægelsesfrihed, og samtidig er meget slidstærkt.\nI løbet af sommeren kan du vælge et par farverige shorts og style dem med en længere t-shirt eller en oversize skjorte. Top sættet med en Dickies jakke til de lidt køligere sommeraftner, det giver et afslappet look med den helt rigtige attitude.\nStilfulde skjorter og t-shirts der skiller sig ud\nHvis du vil skille dig lidt mere ud fra mængden, kan du bære en af deres farverige t-shirts under din Dickies jakke. De har flere t-shirts med smarte prints, der er lige så fine til hverdag som til lidt mere festlige lejligheder. Hvis du kan lide at skille dig ud, vil du elske en Dickies t-shirt og match dem eventuelt med et par fede shorts. Du kan også vælge et par lækre strømper i et sjovt mønster.\nDickies har udviklet sig fra at designe arbejdstøj til moderne og stilfuldt hverdagstøj. Grundtanken om bæredygtighed og kvalitet forbliver stadig, og dette kan ses i alt, hvad de designer. Find dine nye favoritter hos Junkyard.


Kursus i "Advanced ASME B31.3 Process Piping Code"\n1.995 USD Momsfri\n- et 2-dags kursus udbudt af PEICE\nDette to-dages kursus vil dække avancerede emner med relation til ASME B31.3 Process Piping Code.\nDette kursus understreger fleksibiliteten i rørsystem analyse processen, herunder praktisk anvendelse af forenklede metoder ligesom vi illustrerer computer analysemetoder.\nDette kursus dækker også krav til ikke-metallisk, Kategori M væske service og høj-tryk rørsystem, samt in service-eftersyn til API 570 og hvordan denne adskiller sig fra ASME B31.1 Power Piping krav.\nDeltagerne skal medbringe en regnemaskine til kurset, og opfordres til at medbringe en kopi af koden (som ikke er inkluderet i kursusprisen).\nEt komplet sæt af kursusmateriale og frokost er inkluderet.\nLæs mere / Tilmeld dig\nUddannelsesvejledere hos PEICE kan hjælpe dig med at finde ud af, om dette er det mest velegnede kursus for netop din situation. Lær mere om kursus-forudsætninger fra the Petroleum Institute for Continuing Education. Registrér din interesse nedenfor!\nFor at sikre din plads på dette "Advanced ASME B31.3 Process Piping Code" kursus, bedes du registrere din interesse nedenfor.\nPEICE kan også levere dette kursus som skræddersyet/tilpasset In House Training for netop din virksomhed - på jeres arbejdsplads.\nPEICE's underviserer og instruktører er blandt råolie branchens mest respekterede og kyndige eksperter inden for deres nicher\nHvis du, efter at have deltaget på et åbent kursus, er du ikke fuldt ud tilfreds med kvaliteten af undervisningen, vil PEICE gladeligt refundere 100% af dine udgifter forbundet med kursusregistrering, uden at stille spørgsmål.\nPEICE er verdens største uddannelsesleverandør til olieindustrien. PEICE dækker alle de mest relevante emner i branchen, og på vores kurser bliver du undervist af de mest kyndige instruktører inden for Olie & Gas sektoren. Uddannelsesteamet på Petroleum Institute for Continuing Education...\n555 4th Avenue SW\nT2P 3E7 Calgary, Alberta\nDanish Living Crash Course for Expats\nLIVING INSTITUTE - Diversity & Inclusion


Superaktive taekwondokæmpere – Gladsaxebladet\nUdøverne fra Gladsaxe Taekwondo Klub har været flittige og har klaret sig godt. Foto: Privat.\nFlotte resultater af Gladsaxefolk\nDet har været en begivenhedsrig weekend for Gladsaxe Taekwondo Klubs udøvere, som både deltog i Esbjerg Plus Cup 2016, British International Poomsae Championships 2016, sekundantkursus og graduering.\nForrige lørdag blev der afholdt Esbjerg Plus Cup 2016, hvor der blev konkurreret i to discipliner, teknik og kamp. På tekniksiden deltog i alt 4 udøvere fra Gladsaxe Taekwondo Klub, hvor det blev til tre medaljer.\nAmalie Petersen vandt overlegent guld i gruppen Individuel Piger under 14 år, 9.-8. Kup foran Clara Ho og Emma Kieldsen fra Furesø Taekwondo Klub, som måtte nøjes med en 2. og 3. plads. Esbjerg Plus Cup var Amalies blot 2. stævne.\nKlubbens formand Thomas Suski måttes nøjes med sølv i gruppen Individuel Herrer 41-50 år, hvor guldet gik til landsholdsudøveren Rene Louring.\nDen sidste medalje gik til den Nordiske Mester – Johan Hollederer, som på dagen vandt bronze i klassen Individuel Junior Herrer under 17 år.\nJeanette Waarst var i en stor gruppe på 16 deltagere, hvor hun fik en flot 5. Plads i klassen Individuel Piger Under 14 år, 7.-5. Kup.\nPå kampsiden deltog i alt 9 kæmpere fra Gladsaxe Taekwondo Klub, som resulterede i 3 medaljer.\nArmin Sommer vandt guld i kategorien -68 kg senior avanceret, mens Mathilde Suski, som både stiller op i teknik og kamp disciplinerne vandt en flot sølv medalje i vægtklassen -46 kg børn begynder. Debutanten Yunes Hashemi løb af sted med en sølvmedalje i vægtklassen +78 kg junior begynder.\nAlt i alt et super flot resultat for Gladsaxe Taekwondo Klub med i alt 6 medaljer; 2 Guld, 3 sølv og 1 bronze. Fredagen forud for stævnet deltog Thomas Suski i kampsekundantkursus, som han bestod. Kurset er obligatorisk for at kunne coache i de avancerede rækker til danske stævner.\nSamme dag blev der afholdt British International Poomsae Championships 2016 hvor Gladsaxe også var repræsenteret. Alba Hollederer som netop er kommet på det danske landshold, var oppe imod Europas elite. Der var deltagelse af i alt 520 udøvere fra hele verden. I gruppen Piger under 14 år sortbælter var der i alt 26 deltagere. Alba leverede en stærk præstation i første runde og kvalificerede sig i semifinalen. Efter gruppen blev halveret til 13 deltagere, var der kamp om de 8 finalepladser. Efter endnu en god figur i semifinalen, kom Alba i finalen. Nerverne spillede ind i finalerunden og Alba sluttede af med en femteplads. Til stævnet i England deltog klubbens 2 trænere som internationale dommere, de tidligere Europamestre Edina og Lisa Lents.\nWeekenden sluttede af med en bælteprøve, hvor der blev gradueret 17 nye bælter i Gladsaxe Taekwondo Klub.


Snapchat: Model risikerer fængsel på grund af dumt snap\nModel risikerer fængsel efter DUMT Snapchat-billede\n18/07/2016 | Af Marie Søndergaard | Foto: Shutterstock\nHun skulle virkelig have tænkt sig om, før hun lagde det her billede på sin Snapchat-story! Det er overhovedet ikke okay.\nDen amerikanske model Dani Mathers kan risikere at komme seks måneder i fængsel på grund af et billede, hun lagde på sin Snapchat-story. Billedet var fra et træningscenter, hvor hun havde taget et billede af en nøgen kvinde, der klædte om, og delt det med teksten: ”Hvis jeg ikke kan slette dette fra min nethinde, så kan I heller ikke”.\nLæs også: Sådan undgår du underlige opkald på Snapchat\nDet er forkert på så mange måder! For det første er det jo totalt ledt at kommentere andres kroppe på den måde, og for det andet er det altså ulovligt at dele nøgenbilleder af andre mennesker, uden de ved det. Derfor er politiet nu ved at undersøge sagen, og Dani kan risikere seks måneders fængsel, hvis kvinden på billedet vælger at stå frem og lægge sag an mod hende.\nLæs også: Snapchat introducerer Memories\nEfter billedet er modellen blev bortvist fra centeret, hvor hun aldrig mere må vise sig. Hun har undskyldt i en Snapchat-video, hvor hun siger, at det slet ikke er sådan, hun er, og at hun troede hun sendte billedet til sin veninde og ikke til alle sine følgere på Snapchat. Nå, men lige meget hvad er det altså SLET ikke okay at tage sådan et billede!