Her Var Thomas Og Søren Af Jens Peder Larsen → Køb bogen billigt her\nHer Var Thomas Og Søren - Jens Peder Larsen - Bog\nFamilien er noget rod, og Søren på 14 tilbringer efterårsferien på børnehjemmet "Spiren" sammen med sin storebror Thomas på 16 og pædagogen Parposky og pigen Mia. Da drengene begår indbrud i... Læs mere.\nGucca.dk har fra dag 1 haft et ønske om, at e-handel skal være så sikkert, hurtigt og billigt for vores kunder som overhovedet muligt.\nVi vægter sikkerhed meget højt, for det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når vi taler om online handel. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det er den primære garanti for betalingssikkerheden. Så når du handler og betaler via Internettet hos Gucca, er det sikkert.\nVi har altid 30 dages returret, og det er uagtet hvilke produkter, du har købt hos Gucca. Kort sagt, fortryder du købet, så kan du uden dårlig samvittighed returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene til dig. Vi står naturligvis altid til rådighed med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende dit produkt tilbage.\nFor os er det meget vigtigt, at du får tilsendt din vare så sikkert og hurtigt som muligt. Hvis vi er lagerførende, vil du oftest modtage varen indenfor 1-2 hverdage. På vores shop fremgår lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstid? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nHos Gucca har du flere forskellige muligheder for betaling at vælge imellem. Der er naturligvis frit valg blandt betalingsformer - du benytter den, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsmetoder du foretrækker at vælge. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Vær opmærksom på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi sender dit produkt, at pengene trækkes fra din konto.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, når du besøger vores webshop, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at hjælpe dig. Bemærk at vi er åben for henvendelser på hverdage imellem klokken 10-15, og vi er parat ved telefonen eller på e-mailen til at give dig profressionel hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nNår du handler hos Gucca.dk, har du mulighed for at spore ordren. Du kan gå ind på din personlige ordreside, så snart dit køb er færdiggjort. På din personlige ordreside kan du se, hvornår dine produkter sendes afsted fra vores lager. Når pakken forlader vores lager og er på vej, modtager du en e-mail fra os.\nUngdomsbog, Unge, Børnehjem, Brødre, Kriminalitet, Spænding, Socialrealisme, Her Var Thomas Og Søren, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Her Var Thomas Og Søren\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__børnebøger path__jenspederlarsen path__hervarthomasogsøren\n209,95 krBrønden - Bog\n229,95 krRidder Lykke - Bog\n209,95 krNår Skorpionen Stikker - Bog\n209,95 krOrions Bælte - Bog\n249,95 krDen Giftige Tråd - Bog\n269,95 krRævens Hule - Bog


Professor: Medier skal fortælle, at forskere får penge fra finanssektor - Magisterbladet\nPengene fra Danish Finance Institute bliver indebetalt direkte på modtagerens lønkonto. Foto : Ritzau Scanpix\nProfessor: Medier skal fortælle, at forskere får penge fra finanssektor\nMedier har pligt til at fortælle, at forskere i finansiering belønnes personligt med op til 186.000 kr. fra bankernes lobbyorganisation. Det siger to eksperter.\nMedierne har pligt til at være kritiske overfor kilder, især når deres udtalelser kan være farvet af private interesser.\nSå når forskere optræder som kilder i medierne og samtidig via Danish Finance Institute personligt modtager penge fra Finans Danmark, har medierne et presseetisk ansvar for at nævne den økonomiske relation for læserene.\nDet siger to forskere til Magisterbladet.\n”Aviser såvel som fagtidsskrifter er i Danmark omfattet af medieansvarsloven og har en åbenlys forpligtelse til at være kritiske overfor kilder. Det betyder, at hvis jeg som forsker indleverer et manuskript om finansiering til tidsskiftet, så har redaktøren en forpligtelse til at se kritisk på det, hvis en tredjedel af min løn er betalt af finanssektorens interesseorganisation”, siger Sten Schaumburg-Müller, professor i mediejura ved Syddansk Universitet.\n”En oplagt måde at opfylde en sådan forpligtelse er selvfølgelig at oplyse om betalingen”, siger han.\nMediejurist og forskningschef emeritus ved Danmarks Journalisthøjskole Oluf Jørgensen er enig.\nHan peger på, DFI’s private sponsorering af forskerne stiller særlige krav til medierne. DFI er udelukkende finansieret af lobbyorganisationen Finans Danmark og uddeler op til 186.000 kr. til udvalgte forskere.\nSå når en DFI-støttet forsker udtaler sig om finanssektoren, bør det også fremgå, at han får økonomisk støtte af finanssektoren, mener Oluf Jørgensen.\n”Det vil ikke være tilstrækkeligt at nævne DFI, som kun få kender. Ved præsentation af forskeren bør det fx tilføjes, at han modtager økonomisk støtte fra DFI, der er oprettet af finanssektorens interesseorganisation”, siger han.\nLÆS OGSÅ: CBS-forskere fortier interessekonflikter i forskning\nEkspert: Forskerne bør oplyse om deres sponsorer\nPå Copenhagen Bussiness School vil forskningsdekan Søren Hvidkjær ikke pålægge forskerne at nævne sige, at de får støtte fra Finans Danmark. De kan i stedet anføre, at de får støtte fra DFI.\n”DFI bør håndteres som andre eksterne interessenter, og det er således DFI-navnet, der kommer til at fremgå”, siger han til Magisterbladet.\nSøren Hvidkjær har ellers fastslået, at CBS-forskere skal nævne, at forskningscentret Pension research Center (PeRCent) er finansieret af midler fra danske pensionsselskaber.\nDet er sket efter, at Magisterbladet har afdækket, hvordan forskere har undladt at oplyse om den reelle finansiering af centret i videnskabelige publikationer. Det er en overtrædelse af de danske retningslinjer for ansvarlig forskningspraksis.\nNår CBS-forskere fremover skal nævne, at PeRCent modtager støtte fra pensionsindustrien, men ikke, at DFI er finansieret af Finans Danmark, skyldes det ifølge Søren Hvidkær følgende:\n”PeRCent er et center under CBS, mens DFI er en ekstern forening, der er uafhængig af CBS”, siger han.\nIfølge Sten Schaumburg-Müller bør det følge af almindelig god forvaltningsskik, at betalte forskere oplyser om deres sponsorer.\n”Når man udtaler sig som uafhængig forsker med en særlig ekspertise, bør man selvfølgelig også oplyse om de personlige, herunder økonomiske, interesser, man har i det felt, man udtaler sig om. Og det mener jeg er tilfældet med DFI-forskerne. De bliver jo personligt belønnet af en interesseorganisation”.\nChefredaktør: Selvfølgelig bør relationen til Finans Danmark deklareres\nOgså chefredaktør ved Økonomisk Ugebrev, Morten W. Langer mener, at det skal fremgå, at forskerne er betalt af en interesseorganisation.\n”Hvis de her forskere er finansieret af Finans Danmark via DFI, så er det problematisk. Selvfølgelig bør den relation deklareres fuldt ud”, siger han men tilføjer:\n”Hvis det er en forsker, jeg kender rigtig godt, og som efter min vurdering har fuldstændig integritet, så er det ikke sikkert jeg vil skrive det. Det virker måske nok inkonsistent, men som erfaren journalist får man efterhånden en god fornemmelse af, om forskerne har bias i deres synspunkter. Det påvirker vores brug af kilder rigtigt meget, og dem som vi oplever som meget brancheorienterede, holder vi os fra”.\nIfølge Morten W. Langer er DFI’s støtte til finansieringsforskerne et nyt aspekt af et i forvejen velkendt problem.\nFor mens det er en almindelig antagelse, at offentligt lønnede universitetsforskere er fuldstændigt uafhængige og besidder en meget høj grad af integritet, er sandheden snarere, at biindtægter tilvejebragt af brancheorganisationer eller enkeltvirksomheder svækker uafhængigheden.\nAf samme grund mener han, at Finans Danmarks støtte til finansieringsforskerne er problematisk.\n”Jeg synes faktisk ikke, CBS eller andre universiteter bør indgå i sådanne arrangementer. De skulle hellere finde andre finansieringskilder, hvor de ikke bliver smurt ind i særinteresser”.\nUnder alle omstændigheder burde der være klare regler for transparens i forskningen, mener han.\n”Jeg kan simpelthen ikke forstå, hvorfor der ikke i dag er fuldstændigt entydige regler for offentliggørelse af forskeres honorarer. Det handler jo også om, at brede medier som DR eller TV2 Nyheder ukritisk spreder såkaldte uafhængige forskeres vurderinger til 1,5 mio. danskere”, siger Morten W. Langer.


Her finder du spændende bøger om Teknologi: generelle emner. Nedenfor er et flot udvalg af over 80 bøger om emnet.\n296,95 - 339,95 kr.\naf Samuel Bruning Larsen\nAllerede de græske myter udfordrede teknikken: Ikaros fløj med sine voksvinger for tæt på solen og måtte lade livet, mens Prometheus blev idømt en smertelig straf for at have givet ilden til mennesket. Og spørgsmålet om teknikken, som myterne kredser om, er evigt aktuelt: Hvad stiller vi op, når teknikken på én gang byder sig til som den sikre løsning på alverdens problemer og samtidig truer hele vor eksistens med åndelig og fysisk udslettelse?Spørgsmålet om teknikken er også navnet på Martin Heideggers berømte foredrag fra 1953, der sikrede teknikken en plads i den humanistiske forskning. 60-året for Heideggers foredrag er således en ideel anledning til at minde om, at spørgsmålet om teknikken langtfra har nået efterlønsalderen. Tværtimod: Nye spørgsmål trænger sig på.I Nye spørgsmål om teknikken stiller 22 forfattere således en række spørgsmål, der kommer vidt omkring teknikken. Forfatterne har baggrund i mange forskellige fag og stiller spørsmål om alt fra robotsæler, apps og videoovervågning til tænkning, kunst og tid. Bogen tilbyder ingen lette svar, men for et øjeblik skaber spørgsmålene et tiltrængt ophold, en tænkepause, et tankereservat, midt i tidens innovationsiver.\nFeedback i erhvervsuddannelserneDenne bog henvender sig til lærere, ledere og andet pædagogisk personale på erhvervsskolerne med det formål at tage feedbackbegrebet op til behandling. Hvad er det, hvad dækker det over - og hvad er det nye i forhold til den aktuelle praksis på skolerne? Bogen gør begrebet håndterligt og bringer det i spil i forhold til undervisningspraksis på erhvervsskolerne. Bogen bygger blandt andet på den anerkendte newzealandske uddannelsesforsker John Hatties forskning og grundlæggende feedbackbegreber. Centrale temaer, som bogen tager op, er: Hatties feedbackniveauer i en erhvervspædagogisk kontekst, motivation, læringsforudsætninger og anerkendelse, feedbackkommunikation og elev-elev-feedback.Serien Erhvervspædagogik henvender sig til pædagogisk interesserede med tilknytning til erhvervsrettede uddannelser: lærere, ledere, studerende og undervisere på for eksempel den erhvervspædagogiske diplomuddannelse. Serien udgår fra praksis og vender tilbage hertil. Udgivelserne holder fokus på relevante temaer fra dagligdagen og inddrager ny forskning på området. Gennemgående kendetegn vil være praksisnærhed, synlig læring, pædagogisk ledelse, feedback og evidens. Udgivelserne vil på hver deres måde bidrage til udvikling af den enkeltes kompetencer - som underviser, studerende eller leder. Serieredaktion: Claus Madsen og Jens Ager Hansen\nMed brands som VELUX, VELFAC og Rationel hører VKR Gruppen til blandt de danske virksomheder, som i dag udgør rygraden i dansk erhvervsliv.Omkring 1970 begyndte Lars Kann-Rasmussen gradvist at overtage ledelsesansvaret fra sin far Villum Kann Rasmussen, og sammen med betroede medarbejdere satte de skub i firmagruppens internationale ekspansion. Udviklingen i VKR Gruppen opstod som svar på de store forandringer i den omgivende verden: Murens fald, det indre marked og den tiltagende globalisering.Dagslysingeniørerne giver indblik i en virksomhed med en snæver forbindelse mellem fondseje og stram familiekontrol – en model, som præger mange store virksomheder i Danmark. Og så fortæller den om ingeniørkunst og derfor også om konkurrence af en helt særlig kaliber.\nTeknologi er en uomgængelig del af det moderne arbejdsliv. Tekniske apparater udvikles og udskiftes med stadig større hastighed. Af og til bryder de sammen eller har utilsigtede konsekvenser. Man kan derfor ikke én gang for alle lære, hvordan teknologier udnyttes mest effektivt og konstruktivt i arbejdslivet. Det er en stadig udfordring at forholde sig til de komplekse og konstant foranderlige processer. Også for professionsuddannede som skolelærere og sygeplejersker.Bogen rummer en række empiriske analyser af teknologiforståelsen i praksis på hospitaler og skoler. På den baggrund giver forskerne et bud på, hvordan professionsuddannede bliver bedre til at håndtere de udfordringer, de møder på arbejdspladserne. Det er vigtigt, at uddannelserne lærer de studerende at reflektere over, hvordan teknologi påvirker deres faglighed og arbejdspraksis. En relationel teknologiforståelse - som indebærer at kunne kombinere teknisk handleviden med en social og kulturel indsigt - sætter den professionsuddannede i stand til selv at agere bevidst og innovativt inden for den organisatoriske ramme.\nKan teknologi og faglighed skilles ad? Ikke ifølge forskerne her. Lærere, sygeplejersker og andre professionelle får nu en anskuelig model til at forstå og håndtere læreprocesser foranlediget af nye teknologier. Modellen er et nyttigt analyseredskab, hvad enten man står over for en iPad, Det Fælles Medicinkort, interaktive tavler, PDA'er, den nye CT-scanner, en blodtryksmåler, ElevIntra og ForældreIntra, robotstøvsugeren i hjemmeplejen eller en af morgendagens opfindelser.Bogen henvender sig til studerende og praktiserende. Fire kapitler med afsluttende øvelser forklarer hvert sit tegn på teknologiforståelse: teknologiers læringskrav (T), engageret anvendelse af teknologi i praksis (E), komplekse netværk, som teknologier indgår i (K), og udvikling af professionsfaglighed (U) – Derfor: TEKU-modellen.\n- Landscape, Environments and Historical Archaeology\nIn presenting 25 industrial sites of national significance in the context of changing techno-economic paradigms, this book considers the development of Danish industrial landscapes and built-up environments in the period 1840-1970. Three case studies of ports, sugar mills, and cement plants are also presented. The book concludes with two chapters that discuss perceptions and strategies for the conversion of industrial sites, and an overview is given covering the preservation of industrial heritage in Denmark, historically. "Although Denmark is often perceived as an agricultural country, industry is a very important sector in the Danish economy, employing a large number of people and having considerable influence on Danish society and culture in general. The appreciation of industrial history, as well as the tangible and intangible remains of industry, is an important heritage." Anne Mette Rahbæk General Director of the Danish Agency of Culture\nTeknologi og filosofi 3\n- Det overvågede samfund\naf Mikkel Guldhammer Sparsø\n- Teknologien og det moderne menneske


Indlæg fra anonym medlem, – Assens og omegns sportsfiskerforening\nIndlæg fra anonym medlem,\nRedaktøren er bekendt med navn på medlem.\nFiske – Premiere?\nDu kan være nok så ’fiskeliderlig’ men er den så uudholdelig, så gå i et Put – and- take.\nJeg mener, at det er en ren parodi, absurditeternes absurditet at åbne fiskeriet i åerne i januar.\nHvad er mulighederne så: ”Nedfalds fisk”, dvs. fisk der har været oppe for at gyde, – hvilken tilstand: = totalt udmattelse/afkræftelse, det vi sammenspiste kalder: – ’kakkelovnsrør’, går denne fisk til ’biddet’ så går den sit ’endeligt’ i møde.\nFightes en sådan fisk for længe, er det den visse død, dvs. man forhindrer den i at gå i havet, og ’æde’ sig tyk og fed, og evt. trække op i åen om efteråret for at gyde.\nAppendiks: Der kan dog under en hård vinter være nogle grønlændere, pubertets fisk der sporadisk kan optræde kortvarigt i åen, de fleste ’bevæger’ sig omkring ’målet’, der er dog, ved egen erfaring, nogle enkelte til muskelstærke fisk til stede – som vi med ’lidt held – kan fange, og konverteres ind i kredsløbet, om de, i al beskedenhed, vil gå til bidet.\nAbsurditeten viser sig åbenlyst ved at de samme foreninger gør et stort arbejde for at værne om vores ’ædelfisk’ ved at nogle af foreningernes medlemmer møder op og deltager trofast i elektrofiskeri i vores vandløb, for at værne om bestanden af samme. Så vær varsom med den tidlige premiere og nedfaldsfisk.\nFor vores forenings vedkommende, var der ganske få der mødte op, ja, coronaen får skyld for meget. Ingen nævnt ingen ’glemt’ det kan også være andre ”grunde”? Eller, der skulle vel ikke være, en irriterende sten i skoen – ”smertefuldt ad Helgoland til”.\nNu er der som bekendt forskel på lystfisker moral, jeg har dog – uanset nogle krakelerer – ved det forekommende, = et moralkodeks, der hedder ”fight fisken hårdt og kontant” yderligere kan jeg fortælle dem der hænger i ’bremsen’ mine fangne fisk, meget få, opgives i = kilo!!\nDer er ved tidligere idrætsudøvere og nuværende, optræder der noget der hedder : mælkesyre ophobning, og det kan også opstå hos fisk, og det kan fiskene ikke jogge sig ud af, ligesom det selvbestaltede ”overdyr” mennesket kan; som planeten i øvrigt ”er ved at hævne sig på.” hovmod står for fald.\nNu håber jeg ovenævnte materiale er læseligt, og mit ’’vokabular” er læseligt. Dette forsøgt på foranledning.\nNB: Ved fordybelse i den udefinerbare – og dog – fluefisker litteratur, er der noget interessant, jeg citerer: – ’I have fished succes fully all day, and caught nothing,’ = Old man: Matthew, skotte.\n: ”Jeg har fisket succes fyldt hele dagen, og ingen ting fanget”.\nMed et moraliseret: knæk og bræk. ’Elritsen’\nForfatter Assens omegns sportsfiskerforeningUdgivet 8. februar 2021 8. februar 2021 Kategorier Aktivitets kalender, Indlæg fra Medlemmer\nForrige Forrige indlæg: Ny info fra lystfiskeri Assens\nNæste Næste indlæg: Tilføjelse til tidligere nyhedsbrev


Privat rengøring Grødde Ikast-Brande ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nPrivat rengøring Grødde Ikast-Brande\nSkal du bruge privat rengøring i Grødde Ikast-Brande, så kan det give god mening for dig at indhente op til 3 gratis og ganske uforpligtende tilbud på din rengøringsopgave fra de bedste rengøringsfirmaer nær dig. Det er faktisk ganske nemt at gøre, og det tager ikke længere end 5 minutter at gøre. Vi er nemlig gået sammen med en stærk samarbejdspartner i Danmark om at indhente tilbud, og derfor kan vi tilbyde dig billig privat rengøring i Grødde Ikast-Brande. Du kan neden for læse lidt mere om rengøring, og om hvordan det fungerer.\nFørst og fremmest skal du starte med at beskrive din opgave på privat rengøring i Grødde Ikast-Brande. Du kan via knappen i toppen af denne hjemmeside klikke dig videre til vores samarbejdspartner. Her på siden skal du beskrive din opgave så godt som muligt, så de forskellige rengøringsfirmaer i Grødde Ikast-Brande, har nemt ved at komme med et konkret tilbud til dig. Det kommer jo også dig til gode, når du skal bruge privat rengøring i Grødde Ikast-Brande. Når du har beskrevet din opgave, vil du let kunne klikke indhent tilbud, og så vil der gå et par dage, før du har dine tilbud på privat rengøring Grødde Ikast-Brande. Det går altså rigtig hurtigt, og det skal det jo også helst, når du gerne vil have rengøring privat i Grødde Ikast-Brande.\nDer er mange gode grunde til at få udført privat rengøring i Grødde Ikast-Brande. Først og fremmest giver det dig god tid til lave alle de ting, som du gerne vil have lavet og ønsker at bruge tid på. Mange mennesker bruger rigtig lang tid på at gøre rent, og der bliver dermed mindre tid til familie, venner og så videre. Bestil nemt privat rengøring i Grødde Ikast-Brande i dag og få mere tid til alt det, du synes er vigtigt!\nPrivat rengøring Krunderup\nPrivat rengøring Vinum\nPrivat rengøring Them\nPrivat rengøring Halleby Hale\nBrugerbedømmelse: 4.6/5 baseret på 29 anmeldelser\nGlarmester Ravnebjerg Gribskov


TV 2 lancerer Kender du Typen variant\nHjem/Nyheder/TV 2 lancerer Kender du Typen variant\nWebmaster - Bo Kjærgaard4. august 2015\nFoto: Mads Kjær Castillo/ TV 2\nvor i Danmark bruger vi flest penge på vores kæledyr? Er det københavnerne eller midtjyderne, der køber mest frækt undertøj? På hvilke middagsborde hitter medisteren, og hvor ligger forbruget af rasp langt over landsgennemsnittet?\nDet er blot nogle af de mange spørgsmål, du får svar på i den nye programserie ‘Hjemme i Danmark’, som har premiere på TV 2 tirsdag 11. august, og hvor du kan gætte med og blive klogere på dig selv og andre danskere.\nGennem otte programmer tager Cecilie Frøkjær rundt i Danmark og besøger typiske danske familier fra forskellige egne af landet. Med sig har hun to hold eksperter i livsstil og vaner, der dyster om, hvem af dem der kender danskerne bedst.\n– Helt grundlæggende er det to hold eksperter, der sammen med mig besøger familier forskellige steder i Danmark. Her lærer vi både den enkelte familie at kende, men også den egn, de kommer fra. Vi ser på, hvordan de mennesker, der bor dette sted, adskiller sig fra resten af danskerne. Programmerne er en blanding af livsstil, quiz og regulær viden, siger Cecilie Frøkjær.\nMasser af regionale forskelle\nUmiddelbart skulle man tro, at Danmark er et ret homogent land. Men når man kigger nærmere efter, har det sted, vi bor, stor betydning for måden, vi lever på. Og i ‘Hjemme i Danmark’ bliver der ved hjælp af facts og statistik zoomet ind på netop det.\n– Selvom Danmark er et lille land, er der stor forskel på os. Vi er ikke ens. Så langtfra. Det er det, vi tager ud og efterforsker. Der er masser af regionale forskelle, som er smaddersjove at kigge på, siger Cecilie Frøkjær og fortsætter:\n– Det er altid spændende for os at komme med hjem til nogen fra ens eget område, men ofte er det endnu mere interessant at besøge hjem andre steder i landet. Hvordan de andre enten ligner os eller adskiller sig fra os. Det er dejligt livsbekræftende, at vi ikke er ens i Danmark.\nDe fire eksperter er Christian Grau (tidligere Kender du Typen på DR1) og Cristina Tønnesen på det ene hold og Simon Engstrøm og Olga Bastian på det andet. Det er folk, der ved alt om danskernes livsstil, og som det har været en fornøjelse for Cecilie at arbejde sammen med.\n– De fire eksperter har godt humør og er superskarpe, så der har været masser af grin under optagelserne af programmerne. Det har været sjovt at komme ind i så forskellige hjem og hos så forskellige mennesker overalt i Danmark og have eksperterne med. Eksperterne ser ting, som jeg ikke kan se, og som jeg tænker, at seerne heller ikke umiddelbart opdager, siger Cecilie Frøkjær.\n4. august 2015 14:30\nOriginaliteten sprøjter ud fra de super kreative og stærkt nytænkende genier på de danske tv- stationer.\nMan må håbe disse dygtige folk bliver aflønnet efter fortjeneste.


TraktorTech - Ugens maskine: Såbedsharve fra Kongskilde imponerer i Tyskland\nUgens maskine: Såbedsharve fra Kongskilde imponerer i Tyskland\nOprettet 09.02.18 kl. 08:55\nI det ideelle såbed placeres frøene på en let pakket, men ikke for kompakt bund. På Gut Radau harves såbedet til sukkerroer kun én gang med en Kongskilde Germinator Pro og i en dybde på 4-4,5 cm.\nHauke Zeiser, Gut Radau, og Jens Christoffersen, Kongskilde, konstaterer at såbedet har den rigtige kompakthed i bunden.\nKongskilde Germinator Pro er et godt eksempel på Kongskildes nyeste generation af såbedsharver. Siden 1980'erne, hvor den første generation af Germinator serien blev introduceret, har den sat standarden for såbedstilberedning til sukkerroer, og i dag bygger den nyeste version så at sige på opsparet agronomisk viden samt landmændenes erfaringer fra den første version.\nGerminator Pro er specielt udviklet til skabe et præcist såbed med en fast og jævn bund til at placere frøet på. Er dybden sat til en bestemt dybde, så holder det hele marken igennem.\nHver fredag samler vi op på en aktuel maskine. Denne fredag serverer vi fem ting, der er værd at vide om såbedsharven, Kongskilde Germinator Pro og krydrer med erfaringer fra godset Gut Radau ved Goslar i Tyskland, hvor man bruger den nyeste viden og teknik til at skabe det gode, faste såbed for at få den optimale fremspiring. Resultatet blev overraskende godt.\n1. Mange muligheder\nGerminator Pro såbedsharven er opdelt i sektioner med hver fem arbejdszoner. Først jævner det hydrauliske flexboard jorden. Den efterfølgende valse smuldrer jorden, inden fem rækker Vibro Super G tænder sørger for ensartet vertikal harvning. Den bageste planérplanke jævner såbedet, inden dobbeltpakkeren smuldrer og pakker jorden. Der kan vælges mellem rørpakkervalse, C-valser, crosskill-ringe og rotorsmuldrer, alt efter jordtype. En crosskill-valse sørger for en god pakning af jorden inden såningen, hvilket er meget vigtigt specielt til sukkerroer.\nGerminator Pro følger markens konturer og styrer harvedybden præcist med rullerne for og bag hver enkelt sektion. Et nyt flexboard modvirker chokvirkninger i harven, da jorden er rettet af, før den første dybdestyringsvalse kommer. En hydraulisk udligning sikrer, at der overføres det samme tryk i alle harvens sektioner. Harvesektionen er udstyret med Vibro Super G harvetand, der bearbejder jorden ned til 12 cm. Den vertikale bearbejdning betyder, at man ikke får kold og våd jord bragt op til overfladen. Den 6,2 m brede harve bliver på godset trukket af en 210 hestekræfters traktor, og traktorens GPS-teknologi minimerer overlap under harvningen. Arbejdshastigheden er 8-10 km/t.\n3. Balance og kompakthed i såbedet\nIfølge Kongskilde viser forsøg, at Germinator Pro skaber flere jordpartikler i den optimale størrelse på 4-8 mm, mindre pulveriseret jord under 2 mm, og samtidig knuses alle klumper, der er større end 60-70 mm. Såbedsharven sætter således en høj standard, når det gælder den korrekte komposition af jordpartiklernes størrelse. Er partiklerne for små, fremmes tilslemning af jorden ved regn samt vinderosion, mens luft- og iltgennemtrængningen reduceres. Er partiklerne for store, reduceres deres evne til at optage og holde på vandet, hvilket fremmer udtørringen.\n4. Den rette krummestruktur\nI 2017 var målet på Gut Radau et udbytte på 14 tons/ha, og for at sikre sukkerroerne en optimal start, anvendte de for første gang en ny Kongskilde Germinator Pro såbedsharve til etablering af såbedet. Det er en præcisionssåbedsharve, udviklet specielt til såbede med højværdiafgrøder. Hidtil har de anvendt en traditionel såbedsharve. Et andet alternativ kunne være en rotorharve, som anvendes af andre sukkerroeavlere i nærområdet. Ifølge Hauke Zeiser skaber rotorharver ikke det optimale såbed, og den giver kun mening, hvis der er meget organisk materiale, som skal nedbrydes.\n»Kunsten er at skabe et kompakt såbed med den rigtige krummestruktur,« siger driftsleder på godset, Hauke Zeiser.\n5. Overbevisende udbytte\nEfter sæsonen kunne Hauke Zeiser konstatere et godt resultat. Han fortæller, at overordnet set var vejret ikke det bedste i 2017. Foråret var temmelig tørt, og senere på sæsonen blev det temmelig regnfuldt. På trods af det blev året rigtig godt med et udbytte næsten 17 tons sukker per ha. Det er et udbytte, som normalt kun opnås i de vejrmæssigt allerbedste år. Hauke Zeiser fremhæver yderligere harvens uafhængigt ophængte sektioner, der sikrer en ensartet harvedybde af såbedet i hele maskinens arbejdsbredde, hvilket er med til at sikre en homogen fremspiring.


Hvad betyder lånets hovedstol? Om hovedstolen og lånebeløb\nNår du tager et lån, er det en god idé at sætte sig ind i flere af de begreber, der er i forbindelse med låneprocessen. En af disse begreber er hovedstolen. Hovedstolen består af flere forskellige ting, blandt andet låneprovenu og stiftelsesomkostninger.\nLåneprovenuet er det beløb, du har brug for, hvor hovedstolen er det beløb, du skal betale tilbage til udbyderen igen. Hovedstolen ændrer sig ikke, heller ikke under tilbagebetalingen.\nDet beløb, du mangler at betale tilbage, kaldes derimod restgæld. Hovedstolen ændrer sig ikke, så der hele tiden er et overblik over det beløb, der skal betales tilbage til sidst i låneprocessen.\nHovedstolen er ikke det beløb, du har behov for at låne, hovedstolen er et højere beløb. Har du eksempelvis brug for at låne et vist beløb, er hovedstolen dette beløb sammen med stiftelsesomkostninger og kurstab.\nDu vælger for det meste selv, hvor højt et beløb du ansøger om. Det er en god idé at finde et lån, der passer til det beløb du mangler. Men ansøg aldrig om mere end du behøver.\nDet gør nemlig en væsentlig forskel om du søger et lån på 4.000 kroner eller 25.000 kroner. Du vil bemærke det både har en indflydelse på de relevante udbydere, deres renter og hvor lang løbetid du kan vælge.\nDet er meget normalt at de mindre beløb op til 6.000 kr. kan haves i 30-45 dage. Vælger du større beløb fra 5.000 – 400.000 kroner online, kan du derimod vælge løbetider fra 12 til 180 måneder. Så der er stor forskel på de to veje at gå.\nAnsøg aldrig mere end du behøver\nDu skal aldrig ansøge om mere, end du egentlig behøver. Der er mange omkostninger i forbindelse med at tage et lån, eksempelvis betaler du en rente i den periode du har pengene. Jo større et beløb du låner, jo flere af dine egne penge vil der gå til at betale renter.\nDet er også en større omkostning for dig, i de fleste tilfælde, hvis du er lang tid om at betale pengene tilbage. Vælg derfor en løsning der matcher dit behov. På den måde sikrer du dig de færreste udgifter.\nDerudover er det vigtigt, at du kan betale pengene tilbage inden for den aftale periode, da du ellers kan risikere at blive registreret i RKI, der er et register over dårlige betalere i Danmark. Er du først registreret her, vil det lukke en masse døre for dig. Overhold derfor altid de aftaler du har lavet med din udbyder, og sørg for at tilpasse tilbuddet til dine egne behov.


Chokbølgebehandling - Thyholm Fysioterapi nær Struer\nThyholm Fysioterapi tilbyder både RSW = Radierende trykbølger og FSW = Fokuserende chokbølger.\nRadierende trykbølger dannes ved at trykluft accelerer et ”projektil” som støder på en metalplade der er i kontakt med huden via gel. Projektilets bevægelsesenergi bliver omdannet til trykbølger når den rammer metalfladen, og overføres derefter til det beskadigede væv beliggende under huden.\nFokuserende chokbølger dannes via en elektromagnetisk spole, som i et aflukket vandfyldt kammer danner chokbølger. Den chokbølge der dannes, bliver rettet til af kammerets udformning ud i et fokuseret punkt og dybde, der svarer til skadens beliggenhed.\nFokuserende chokbølger tilfører vævet en væsentlig højere energi end radierende trykbølger, og stimulerer i langt større grad cellerne og man opnår her en hurtigere og mere effektiv heling.\nChokbølge/trykbølge bruges bl.a. til at behandle:\nHvad er fordelene med chokbølge/trykbølge terapi:\nDet tilbyder en kort og effektiv behandling, som giver hurtige resultater.\nDer skal gerne være mærkbart forskel efter ca. 3 behandlinger.\nAfhængig af dit problem justeres og tilpasses doseringen det væv, der skal behandles. Det er en relativ aggressiv behandlingsform, og det kan mærkes som smertefuld. Smerten varer under selve behandlingen og ubehaget ophører, så snart behandlingen stoppes. Der er normalt ikke bivirkninger i forbindelse med behandlingen.\nHvordan virker chokbølge/trykbølge:\nBåde chokbølger og trykbølger er intens energi, der bevæger sig hurtigere end lyd, og afsætter dermed stor energi i vævet. Der foregår derfor med andre ord en kontrolleret mekanisk ”angreb” på cellerne. Det medfører en øget og fornyet blodforsyning, herunder en øget ilttilførsel. Det fremmet helingsprocessen ved at de enzymer og stoffer der er ansvarlig for helingen, aktiveres.


Mia's verden - kap 2 - Movellas\nJeg løb ned til ham, han sagde så." Politiet leder efter ham nu, og det var flot at du optog det. Og du må gerne gå lidt ud selv bare jeg ved det, og det ikke er en dreng du skal ud med"" tusind tak far. Hov vendt hvorfor skulle jeg dog gå ud med en dreng?" Han svarede ikke med løftede skulderen som svar.\nJeg gik med faste skridt hen mod døren skolen var jo ikke slut endnu, jeg kunne stadig nå de sidste timer.\nUndskyld for et MEGET kort kapitel. opdatere hurtigst muligt😃


København | Du kan se det gå op også ned - Part 2\nHelbred, København, Psykolog\nEn psykolog i København\njanuar 13, 2015 admin\nHvordan kan en psykolog i København hjælpe dig? Ved at lytte, være der for dig og støtte dig i den svære periode du går igennem i dit liv. En psykolog i København, er kun interesseret for dit velbefindeheld, da de igennem deres studie og praktisk har lært hvordan de skal hjælpe præsigt mennesker som dig i din situation.\nEn psykolog i købehavn vil dig kun det bedste, for det bedste er hvad du fortjener her i livet. Intet mindre, end et godt og glad menneske som de ved du har inde i dig selv. Alle mennesker døger med stress, dødsfald, angst og diverse andre menneskelig forhindringer som folk skal leve med eller kæmpe sig igennem. Derfor kan du nemt finde en god psykolog i København, da det er deres kernekompetence. En psykolog i København vil endvidere også have den erfaring og viden der skal til for være behjælpelige og være din støtte til at have et godt og fuldt liv.\nEn psykolog i København hjælper dig fremad\nEn psykolog i København hjælper dig fremad her i livet og med det som udgangspunkt vil du mærke en forandring hurtigt. Det er både nemt og hurtigt at finde en psykolog i København, da de er gode til at reklamere for sig selv, for de ved for vigtigt det er for mennesker såsom dig selv, at du får den hjælp du har behov for med det samme, lige nu og her. En psykolog i København og omegn har uden tvivl allerede erfaringer inden for det du har behov til at få lidt hjælp med og også det der skal for at gøre en kæmpemæssig forskel i dit livsglæde og livskvalitet. Find din psykolog i København allerede i dag og du vil aldrig fortryde det, du vil rent faktisk pris dig lykke for du tog det første skridt imod en lysere fremtid for dig selv og dit liv.\nAt give en massage i København i gave\nGiv massage i København til din kæreste\nRigtig mange kvinder ville blive enormt glade for en massage i København. Hvis man som mand er i tvivl om, hvad sin kæreste ønsker sig, er en massage altid et godt valg. Det er kombinationen af velvære og fysisk forbedring der gør en massage optimal som gave. Når man får en massage i København, når man et stadie af fuld tilfredshed, hvor man får åbnet op for positive tanker. Der frigives en masse endorfiner, der øger følelsen af lykke, og ikke nok med at kvinden bliver tilfreds, vil hun med sikkerhed være mere overskudsfyldt, når hun kommer hjem. Der er altså mange fordele ved denne massage i København. Når du giver gaven til din kæreste, kan du pakke den ind i en lidt større pakke, så hun ikke med det samme gætter, at det er en oplevelse. Måske har hun ønsket sig noget meget praktisk (og kedeligt) som du kan snyde hende til at tro, er gavens indhold.\nMassage i København som gavekombination\nHvis man ikke lige synes, at en massage er nok, er der rig mulighed for at kombinere denne med en anden gave. Man kan fx lade kæresten få massagen om eftermiddagen, og derefter tage hende ud at spise på en god restaurant. Hvis ens kæreste er lidt mere vild i det, kan I tage ud og køre gokart, inden hun får massagen. En anden, og lidt billigere, mulighed er at lave en lækker brunch til hende og give hende morgenmad på sengen efterfulgt af gaven. Hvis man ikke er til nogle af disse ting, kan man arrangere en hel dag for hende, med små spor til hvad der senere skal ske. Fx kan hun skulle spise brunch med nogle veninder, hvorefter de tager en tur i svømmehallen. Herefter kunne massagen i København passe godt ind. Når hun er færdig med dette, kan massøren give hende en pakke fra dig, indeholdende flot undertøj. Hjemme kan man så stå med god aftensmad.\nHot Stone, København, Massage, Østerbro\nMassage på Østerbro hitter blandt københavnere\nMange vil gerne have massage og søger ofte på nettet efter det. Blandt københavnere er det især massage på Østerbro som mange finder frem til, da det er her de har mest erfaring og måske tilbyder en smule ekstra.\nNår du leder efter den rette massage på Østerbro skal du dog først være sikker på at du ved hvad det er for en slags massage som du går ind til, da du ellers vil få en dårlig tid, hvis du tilmelder dig massage som du ikke kan lide.\nDer er rigtig mange muligheder for at få massage på Østerbro\nNår du leder efter billig men fantastisk massage i københavn vil du med det samme blive mødt af ord som thaimassage, trantamassage og hvad der ellers ligger der.\nDet er vigtigt at du derfra vælger at undersøge hvad det er disse typer af massage på Østerbro betyder, da det også kan være at de er en anden gren af en allerede eksisterende massagemetode som du har prøvet.\nFor at nævne et eksempel er der mange steder som tilbyder thaimassage som også tilbyder en happy ending – vil man gerne have sådan en med, er det vigtigt at du finder et sted der tilbyder det.\nKøb et gavekort og giv andre chancen for at få massage på Østerbro\nDu kan købe et gavekort i et af Danmarks største massagecentre, nemlig Care Center København som ligger inde på Østerbro.\nKøber du et gavekort til en kæreste eller noget andet har de også selv muligheden for at vælge hvilken slags hot stone massage eller behandling som de gerne vil have, ligesom at de også har mulighed for at bruge deres nye gavekort til at tage til Yoga eller Pilates.\nPrisen variere alt efter hvor meget det er du vil give.


Bivirkninger - Epilepsiforeningen\nForside / forum-debat / Bivirkninger\nHejsa Jeg er nysgerrig efter at vide, hvilke bivirkninger I andre har, og hvordan det påvirker jeres hverdag. - Er der nogen, der ved noget om, hvor mange og hvilke bivirkninger selve epilepsien kan give? Jeg føler ikke, at min læge er særlig meddelsom eller interesseret i det og næsten skubber det hen som, at sådan er det jo bare. Efterhånden er jeg sådan i tvivl om, det er medicinen eller epilepsien der er årsagen, eller om jeg bare er sådan. Jeg tager selv tre typer medicin: Lamotrigin (kopi), Zonegran og Trobalt (hvilken jeg er særlig nysgerrig efter at høre om, hvis der er én, der tager / har taget det!). Jeg har en liste over mine egne bivirkninger: -Træt -Dårlig hukommelse - Udmattet, som at skulle besvime - Dårligt syn, (store pupiller)? - Kan ikke huske ord, har svært ved at formulere mig - Svært ved at koncentrere mig, læser langsomt - Humørsvingninger, meget følsom (græder eller bliver gal) - Svært ved at tage mig sammen - Rød hud, blå mærker, tørre områder - Ondt i kroppen/muskler (mest ryg og nakke når jeg er træt) Når jeg læser på indlægssedlerne, står de næsten på dem alle sammen! Jeg ville derfor ønske, at der blev gjort lidt ekstra for, at jeg kom ned i dosis. Siden jeg begyndte på Trobalt, er mine anfald kommet rigtig godt under kontrol, så det burde vel være naturligt, at vi prøvede at trappe mig ud af/ned i de andre?! - Oplever I det samme, at jeres bivirkninger ikke bliver taget alvorligt? - Og evt. - hvilke bivirkninger har I? Til hvilken medicin?\nSvar fra: Stine\nJeg er nysgerrig efter at vide, hvilke bivirkninger I andre har, og hvordan det påvirker jeres hverdag.\n– Er der nogen, der ved noget om, hvor mange og hvilke bivirkninger selve epilepsien kan give?\n– Udmattet, som at skulle besvime\n– Dårligt syn, (store pupiller)?\n– Kan ikke huske ord, har svært ved at formulere mig\n– Svært ved at koncentrere mig, læser langsomt\n– Humørsvingninger, meget følsom (græder eller bliver gal)\n– Svært ved at tage mig sammen\n– Rød hud, blå mærker, tørre områder\n– Ondt i kroppen/muskler (mest ryg og nakke når jeg er træt)\nNår jeg læser på indlægssedlerne, står de næsten på dem alle sammen!\nJeg ville derfor ønske, at der blev gjort lidt ekstra for, at jeg kom ned i dosis. Siden jeg begyndte på\nTrobalt, er mine anfald kommet rigtig godt under kontrol, så det burde vel være naturligt, at vi prøvede at trappe mig ud af/ned i de andre?!\n– Oplever I det samme, at jeres bivirkninger ikke bliver taget alvorligt?\n– Og evt. – hvilke bivirkninger har I? Til hvilken medicin?\nSvar fra: Tom Pedersen\nJeg fik epilepsi efter hjernebetændelse for 12år siden.\nHar prøvet keppra og nogle få andre prepærater. Men nu tager jeg frisium, lamatrogin, zibinix og vimpat. Lige meget hvilket preparat jeg har taget. Så har altid haft brug for at få min søvn og mange dage 30min. lur efter job. Har osse til tider tør og kløende hud.\nPt. gå jeg med en vausnervestimulator for at se om jeg er klar og en operation kan hjælpe mig. Så vil gerne høre fra andre som har erfaring med den…\nEfter mit sygdoms forløb blev jeg nød til at gå ned i tid og få et flexjob på 4timer dagligt.\nSvar fra: HENHELENE\nHejsa, svar på øverste indlæg.\nDet er en rigtig sej gang medicin du får på een gang. Jeg får p.t. også 3-stofsbehandling og det slår mig totalt ud. Jeg stiller krav til min læge og når jeg taler med sygeplejerskerne på epi.-afdelingen, så affinder jeg mig ikke med at de siger de lægger sedler til lægen, jeg kræver direkte svar fra lægen. Jeg fik også udslæt, – særligt efter jeg konstant steg i lamotrigin-dosis. Lægen så det og sagde, at det ikke “normalt” var sådan et udslæt, som lamotrigin ville give. Jeg sagde at det blev værre hver gang hun øgede min dosis og pressede så hårdt på, at jeg eller selv ville trappe ud og så tage benzodiazepin i stedet for. Det fik hende til at reagere og 3 dage efter min dosis af lamotrigin var blevet sat ned var udslættet næsten helt væk! Kræv ordentlig behandling, affind dig ikke med noget og hvis du ikke har tillid eller tro på din læge, så prøv at få second opinion hos gmi.md.dk – de kan hjælpe med formidling og er rigtig dygtige. Jeg har selv personlig kontakt med dem.\nSvar fra: rene\nHej, jeg deler også lige mine erfaringer omkring bivirkninger under medicinskifte.\nJeg har gennem tiden prøvet lidt forskelligt bl.a “Delepsine” sammen med “Trimonil” og nu prøver min neurolog “Levetiracetam” og desværre lyder din liste over bivirkninger som en tro kopi af mine egne, undtagen den røde hud du beskriver, under skiftet øgede min læge den nye medicin og derefter skænkede han den gamle medicin, men under hele forløbet var jeg med i beslutningsprocessen, så jeg vidste hvad planen var og jeg blev også advaret at tidsrummet hvor jeg fik alle præparater nok ikke ville være særlig morsom for mig, min medicin bliver stadig justeret så jeg kan desværre ikke kommer med en happy ending historie, jeg kan kun sige at hvis lægen ikke tager dig med på råd så stil spørgsmål, og hvis du ikke selv magter det så tag en pårørende med til samtalen.\nSvar fra: Fie\nHej. Jeg vil ogsågerne dele mine erfaringer vedr. bivirkninger og div.! Fra starten har jeg fået Keppra/ levertiracetam og på 1 1/2 år er mit syn blevet meget dårligt. Jeg er gået fra +1,5 i læse styrke til +3 på 1 1/2 år……jeg havde undret mig og hørte så tilfældigt en radioudsendelse om en der havde epilepsi. Han fortalte om den bivirkning ved medicinen og det var det samme præperat jeg fik. Af den årsag skulle jeg i efteråret 2016 trappes over i andet medicin, som var Lamotrigin, som jeg fik udslæt af. Min egen læge var bekymret for at det var “Hortoms” (tror jeg det hedder) som er udslæt hvor huden dør….så inden jul kom jeg over på et nyt præperat som var Zonegran det blev jeg depressiv af, og det er ellers ikke noget der ligger til mig. Samtidig har jeg været vildt træt i de to år jeg har fået epilepsi medicin. Jeg faldt og brækkede hånd og ryg i januar, og har læst at knogleskørhed også er en bivirkning. Det skal jeg have undersøgt snarest…….. Som du skriver øverst føler jeg mig heller ikke hørt og taget alvorlig. Jeg ved at de er eksperter, men de bliver også nød til at lytte til hvordan jeg har det, jeg er jo ekspert i min egen krop. Så det ville være dejligt med et samarbejde i stedet for at de har hele sandheden, hvilket jeg ikke mener de kan have….. Mvh. Fie Ps. held og lykke til jer alle 🙂\nSvar fra: Christi\nHvor var I alle uden denne form for medicin??? Klage på klage på klage. Så er det lægens skyld, så er det neurologiens skyld. I har en sygdom der kræver forskellige præparater. Og de præparater har nu engang bivirkiniger, SOM AL MEDICIN har. Det er hverken lægen, neurologens eller nogen andens skyld. Tag Jeres medicin, eller lad være…..\nSvar fra: Marie\nJeg har oplevet at nogle neurologer ikke lytter ordentlig efter, jeg kom på filadelfia for 3 måneder siden og har for første gang i 15 år fået en medicin som ordner det hele for mig. Zonegran, den eneste bivirkning er en metalsmag i munden, det er dog det hele værd. Delepsine og lamotrigin har gjort mig skæv, og jeg tabte håret. Keppra virkede i et par år indtil det startede med at påvirke humøret for meget, vi snakker voldsomme depressive perioder som ikke ligger så godt til mig. Din krop er anerledes end alle andre, så hvad der vil virke på nogle epileptikere vil måske ikke virke på dig, dog kan du forvente nogle bivirkninger med alt medicin. Med min delepsine tabte jeg en del hår til at begynde med, men efter 3 måneder stoppede det, og da det voksede tilbage havde jeg flotte krøller istedet, true story. Men min læge lyttede ikke til mig, så jeg valgte at skifte til en anden neurolog som rent faktisk lyttede til mig, og efter det fik jeg den hjælp som har gjort at jeg nu har været HELT anfaldsfri i 3 måneder, både grand mal og myoklonier.\nSvar fra: social\nJeg bliver så ked af det når jeg læser dit opslag omkring klage på klage. Du har ret i, at det er heldigt for os at der er en god medicin. En gang var det en skændsel at have epilepsi.\nMon du selv har epilepsi? Det vil jeg tro at du har siden du er her på siden. Det er dejligt for dig hvis du er helt fri for bivirkninger og det glæder mig på dine vegne. Jeg vil da bare gøre dig opmærksom på at det er rigtig hårdt at være en af dem som er ramt at fx den voldsomme træthed. Det begrænser dagligdagen meget.\nSvar fra: Født69\nHejsa. Jeg er en kvinde på 47 år. Har været (forkert!) behandlet for depression i 18 år og er nu gennem et år forsøgt hjulpet et andet sted. Har prøvet RIGTIG meget medicin. Lige nu får jeg Lamictal (er på 50 mg og planen er at jeg skal stige). Jeg oplever mange ting/symptomer, som jeg selvfølgelig ikke kan sige om det er sygdom eller bivirkninger. Jeg er frygtelig grådlabil, irritabel, pludselige humørsvingninger, angst, elendig søvn, rastløs, uro, smerter i hele kroppen. Jeg har ikke de typiske symptomer ved Lamictal som hovedpine og hududslæt (endnu ;-)). Nu HAR jeg jo en psykisk lidelse, derfor ved jeg godt at mine symptomer kan skyldes sygdom. Men vil blot høre jer, der måske primært døjer med epilepsi: har I psykiske bivirkninger af Lamictal og i givet fald, hvilke? Håber på svar fra jer. På forhånd tak.\nSvar fra: Ak\nHej Jeg er en kvinde på snart 43 og har haft Epelepsi siden jeg var 3år gammel jeg har været hele møllen igennem med alverdens medicin og går stadig til kontrol på fileldelfia mht at skifte medicin så tager det rigtig lang tid og meget energi at komme tilbage på sporet gen hvid man har haft grimme bivirkninger det tog mig rundt regnet 3 år ca bare at prøve to præperater og komme tilbage på det gamle igen samt at komme op i mit gamle tempo igen.\nDet bare ikke nemt .\nSvar fra: Jan Christiansen\nEfter 2 blodpropper jeg begyndte jeg at lide af epilepsi, i den forbindelse har jeg prøvet et utal af midler pga stor sensitivitet ved bivirkninger.\nEfter et par år endte jeg op med Lamotrigin som næsten ingen bivirkninger havde på den korte bane. Men efter et par år begyndte jeg at få inflammationer i led og muskler og er derfor stoppet med dem og begyndt med Zonegran og oplever de samme bivirkninger som dig og overvejer derfor at finde et alternativ.\nSvar fra: Morten\nJeg har også fået epilepsi efter 2 blodpropper\nFår levetiracetam og jeg er meget træt og har svært ved at fokusere og koncerter mig mit syn bliver dårligere føler jeg er der nogen som ved om medicin er grunden til at jeg ser dårligt? Jeg er 51 år på forhånd tak mvh\nSvar fra: birgit\nEr der nogen af jer der kender Wimpat?\nSvar fra: Eva Ahler\nEr der nogen, der har tager lamotrigin i msnge, mange år uden problemer?\nSvar fra: kirsten\nvil du fortælle navn og adresse på neurolog som hjalp dig?\njeg har en datter med store problemer pga epilepsi medicineringen


Titanium specifikationer definerer egenskaber for ren titanium og titanium legeringer.\nPå grund af dens allotropiske opførsel som tillader forskellige ændringer i dens mikrostrukturer, har titanium en lang række egenskaber og funktioner som kan dækkes med et relativt begrænset antal titanium legerings typer.\nMange titanium legeringer er fremstillet til at opfylde specifikationerne, der er fastlagt af American Society for Testing and Materials (ASTM), aerospace titanium specifikationer (SAE-AMS), militære specifikationer for titanium legeringer (MIL-T) og titanium specifikationer udviklet af American Society of Mechanical Engineers (ASME). Forskellige amerikanske systemer af titanium specifikationer er harmoniserede gennem Unified Numbering System (UNS), som tildeler metaller og legeringer præfiks bogstaver og et fem-cifret tal. Titanium og titanium legeringer tilhører kategorien UNS R5 og betegnes som UNS R50400.\nVigtige internationale titanium specifikationer omfatter ISO, Euronorm, russiske GOST og japanske JIS. Selv om der er en overlapning mellem standard specifikationer for titanium, er de ikke indbyrdes udskiftelige. Den japanske Titanium branche, har i bestræbelserne på at opnå en mere global tilgang, lavet repræsentationer for ensartede systemer af titanium specifikationer.\nDen primære udfordring med titanium specifikationer er ikke en mangel på standard specifikationer defineret af standard udviklingsorganisationer (SDO), men tilføjelsen af detaljerede, individuelle titanium specifikationer udviklet af de aerospace virksomheder som har en relativt begrænset produktionen kører. Hver aerospace virksomheden har sine egne specifikationer for titanium legeringer, som kræver specifikke, proprietære proces former. Der er derfor mange titanium specifikationer i omløb, der kun er relevante (og forstået) i en udvalgt gruppe af deltagere. Med andre ord, er mange titanium specifikationer ikke standardiseret.\nTitanium Specifikationer i Total Materia\nTotal Materia databasen indeholder egenskabs specifikationer for mere end 4,500 titanium legeringer sammen med 350,000 andre metallegeringer fra hele verden. Deres kemiske sammensætning, mekaniske og fysiske egenskaber, krydsreferencer og meget mere er kun et klik væk.


Når rosen er tavs | Information\nNår rosen er tavs\nDen socialdemokratiske rose er tavs og torneløs  det er farligt\nMeningsmålingerne  afløseren for den demokratiske valgmetode  udsiger, at Socialdemokratiet ikke behøver at formulere en politik for at komme til fadet ved næste valg. Partiet kan blive siddende på sine hænder og vente på, at regeringsmagten falder ned i skødet. Det er jo bekvemt, hvis man ikke har noget at sige, men gerne vil regere alligevel.\nSom tilhænger af demokratiske tilstande finder jeg Socialdemokratiets taktik direkte ødelæggende for det politiske liv i Danmark. Med en regering, der hovedløst og tilsyneladende helt uden konsekvensberegninger smadrer den politiske og kulturelle infrastruktur i landet, er det nødvendigt, at der bliver gjort rede for, hvad Socialdemokratiet dels har tænkt sig at gøre ved VK-regeringens mange vildskud, dels hvad partiet har at byde på i en verden, der (undskyld frasen) er i hastig forandring.\nDet vil muligvis have en dæmpende indvirkning på regeringens vandalisme overfor alle befolkningens fælles værdier såsom vores fælles natur, hvor marker og skove skal gøres til byggepladser, og vores fælles kultur, der nu kun skal bygge på den laveste fællesnævner, hvis S på forhånd lover, at alt dette vil være dødt og magtesløst efter et regeringsskifte.\nFor hvem vil investere i at bygge i skoven eller ude på marken, hvis det alligevel skal rives ned efter højst tre-et-halvt år?\nOg hvor interessant vil det være for Brian Mikkelsen at flytte rigsarkivet til Odense, hvis S på forhånd lover danskerne, at deres rigsarkiv bliver flyttet tilbage til hovedstaden, hvor det rettelig hører hjemme, efter et valg?\nPå den måde ville Socialdemokratiet kunne få stor indflydelse på den smuldrende fremtid, så VKs barbariske fremfærd måske vil mindskes. For der er ingen tvivl om, at regeringen har så travlt med at lave om og rive ned, fordi de håber på, at gjort gerning ikke står til at ændre.\nOg det er jo en kendsgerning, at Socialdemokratiet aldrig tidligere har omgjort borgerlige regeringers lovgivning, men glad regeret videre på det foreliggende grundlag. Hvad der har været med til at dreje S ind på en højrekurs med privatiseringer, omdannelse af statsinstitutioner til aktieselskaber, hvad det ord så måtte betyde, ud over at det forhindrer aktindsigt, osv.\nI det hele taget er det forbløffende at iagttage den såkaldte venstrefløjs passivitet, inklusive S. Man skulle ikke tro, den ville i dialog med befolkningen. Der fremlægges intet, der bare har det mindste skær af vision over sig, blot forudsigelige tamme replikker til den fatalt initiativrige regering.\nRet beset virker det, som om S er lammet af en Catch 22- problemstilling: Hvis partiet fremlægger sit program som en socialistisk, demokratisk politik, der bygger på et solidarisk samfund, mister den stemmer i netop den (tidligere) arbejderklasse, partiets eksistens er baseret på. Men bedre bliver det ikke, hvis partiet på ægte moderne populistisk spindoctormanér går efter folkestemningen. Den er som bekendt flygtig.\nMen at der tiltrænges en ny politik, der tager stilling til samfundets sociale ændringer og de udfordringer, udefra kommende idéer udgør, er uomtvisteligt. Og det kræver selvfølgelig, at man tænker sig om.\nDet ville være så velsignet, hvis S gav bare et lille vink om, at en sådan proces er i gang. Og så i mellemtiden\ngav håndslag på, at VK-\nregeringens mange tiltag vil blive rullet tilbage efter næste valg. For, som vi vil erindre, så må man ifølge Fogh Rasmussen gerne bryde alle parlamentariske traditioner, bare man har sagt det inden valget.


I løbet af de seneste år er vi med stor succes indgået i samarbejder med italienske uddannelsesinstitutioner om at arrangere praktikforløb i Danmark for italienske studerende.\nPraktikforløbene ligger under EU’s Erasmus+-projekter og kan bl.a. foregå inden for servicefaget, turisme eller kommunikation, men også inden for mere tekniske sektorer og landbruget, og vi har således faste samarbejder med både hoteller, forretninger og fødevareproduktioner samt turistbureauer og landbrug.\nPraktikforløbene kan have forskellige varighed, og der er plads til stor fleksibilitet for virksomheden ift. at udforme arbejdsopgaver efter behov. Danitacom har en understøttende og formidlende rolle fra forløbets start til slut.\nVi modtager løbende forespørgsler fra italienske uddannelsesinstitutioner og faciliterer i løbet af året flere praktikforløb. Hvis I i jeres virksomhed kunne have interesse i en praktikant, så tag gerne kontakt til Juliane Rasmussen på jr@danitacom.org


Årsagsrelateret ekvipering – genbrugs special - My-Pleasure.dk\nHome\tEkviperingKluns\tÅrsagsrelateret ekvipering – genbrugs special\nÅrsagsrelateret ekvipering – genbrugs special\nby Nicolai Klingenberg 17. maj 2011\nwritten by Nicolai Klingenberg 17. maj 2011\nMens de kommende looks sammensættes og planlægges, blev det tid til at forevige en afslappet hverdagsekvipering. Endda med gengangere og sager, som ikke er set før.\nHæk i fuld flor og fødderne på den herlige jord\n– Sollysnede lokker\n– En Tiger of Sweden jakke – med opsmøg og klud i lommen\nOprul på blazer med tegning, der har skabt dialog i familien.\n– En ternet Ralph Lauren skjorte\n– Et ur – her det nyerhvervede Day-Date\nFem over seks.\n– Et simpelt snorreværk om modsatte håndled\nEn dag uden Strings om håndleddet. Det her er bare en simpel, flettet snor.\n– Et bælte – her i sort canvas\nSå kan du se både tern og bælte...\n– Et par lyse jeans – også med opsmøg\n– De højt værdsatte Rungsted klip-klappere med klunker\nDet skal lige nævnes, at jeg normaltvis smøger buksen op to gange. Det har jeg lært af en læser.\n– En inderlommen med trofast skriverkarl i form af Montblanc pen samt Ray-Ban briller mod solen\nOg når nu vi er ved gamle klude, så kunne det måske være, at det var på tide med en konkurrence? Alliancepartneren Axel.dk trækker på fredag lod om et gavekort på 5.000 kroner. Du skal blot “like” derres Facebook side – så er du med. Tak for opmærksomheden.\nkanvasbÃ¦lteknuder sejlerskoMontblanc penralph lauren skjorteray-ban clubmasterrayban solbrillerrolex day-datesejlerskoTiger of Sweden\nChampagne, 12 mands orkester og stil på etablissementet\nTi billetter på højkant til en aften med Italien som omdrejningspunkt\nSteffen 18. maj 2011 - 10:08\nSynes det er lidt firser / miami vice, det look mest af alt pga. de meget sarte farver du har valgt.\nClaes 18. maj 2011 - 12:48\nYes absolut. Men absolut på den fede måde. Miami Vice holder da max!\nNicolai Klingenberg 18. maj 2011 - 16:57\n@Steffen & Claes: Jeg fulgte faktisk aldrig med i den legendariske serie, men talrige fotos på det herlige internet afslører, at der er noget om snakken. Nu mangler jeg bare en Kouros duft – resten af løjerne er i hus. Nå ja – en hurtig båd og en ny fritz, skal der nok også til…\nClaes 18. maj 2011 - 18:51\nNicolai. Frita’en er da nogenlunde okay. Jeg har i øvrigt en lækker Kouros på hylden, hvis du vil låne lidt den 4. Juni. 😉\nNicolai Klingenberg 18. maj 2011 - 22:49\nVintage Kouros? 😉\nKasper P 19. maj 2011 - 22:03\nJeg synes det er cool! Farverne er gode og attituden ligeså. Jeg synes dog det er lidt fesent det med at hænge sine solbriller på display, godt nok har du dine på indersiden. Synes det er mere underspillet hvis de lige vendes om og det så kun er en del af stellet der kigger frem.\nJeg har længe undret mig over hvad der gælder blazers/jakker og opsmøg. Jeg synes det holder, men har flere steder fået at vide det er en dødssynd?\nNicolai Klingenberg 20. maj 2011 - 23:36\n@Kasper: Jeg har aldrig været god til at bruge brilleetuiet – jeg glemmer det altid, og derfor sidder brillen enten i håret eller i lommen, hvis de ikke er i brug. 🙂 En brillesnor ser jeg dog ikke som en løsning, selvom jeg godt kunne forestille mig, at en sådan kunne blive populær i nogle kredse.\nAd opsmøg: Jeg mener, det er op til hver og en – jeg smøger gerne op, men typisk kun når jeg ikke har jakke over og vejret er godt. Er det en Formel lejlighed, holder jeg dog ærmerne nede. Hvad gør I andre?\nClaes 21. maj 2011 - 00:20\nDe oprullede ærmer er vel en 1980’er ting – passer perfekt til skoene uden sokker – ren Miami Vice. Som hovedregel gør jeg hvad , der passer mig. Men, som du selv siger, hvis man er til noget mere formelt, så bliver de naturligvis nede. Desuden klæder det nogle jakker/blazere bedre end andre. Generelt klæder det de mindre formelle, f.eks de pastelfarvede, bedst.\nJeg synes din stil på billedet er for fed. Har du stilet efter 1980’er looket, eller er det et tilfælde? Alt passer perfekt. Tøjet, uret, skoene, de manglende sokker og opsmøgene. Du mangler bare en hvid VW Golf Cabriolet fra 1985 – eller noget andet i dén dur.\nKlingenberg 22. maj 2011 - 16:57\nTak, Claes! Det er sådan set et tilfælde, og det eneste, der vel som sådan er direkte 80’er relateret er sejlerskoene. Og med lidt god vilje opsmøget. Golfen (80’er cab)har jeg ikke i samlingen, men jeg overvejede den for nogle år siden – tror godt det kunne blive en ny klassiker. 🙂\nClaes 22. maj 2011 - 20:47\nDet synes jeg da den er allerede! Sejt vogntøj.. 😉


Byggeriets leverandører skal disrupte værdikæden | Smith Innovation\nnews /// 01.12.2017\nLeverandører af byggematerialer skal blive bedre til at synliggøre deres totaløkonomiske businesscase for at bryde værdikæden og trænge igennem hos bygherrer og ejendomsforvaltere. Læs fem gode råd til, hvordan du sælger dig ind højere oppe i værdikæden.\nDen tid er forbi, hvor byggeriets materialeleverandører havde en mappe med materialeprøver og produktbeskrivelser stående på enhver tegnestue. Nu googler arkitekterne sig frem, og leverandørerne skal komme op med kreative formater og gode argumenter, hvis de skal have foretræde hos rådgiverne.\nSamtidig – eller måske derfor – slår mange innovative byggekomponenter og -materialer ikke igennem på markedet, selvom løsningerne bidrager til at løse nogle af byggeriets store udfordringer inden for eksempelvis bæredygtighed, optimering af arbejdsprocesser og effektiv drift og vedligehold. Løsninger der forbedrer totaløkonomien, men som er svære at sælge, fordi indkøbsprisen ofte er højere.\nSammen med branchefællesskaberne Danske Byggematerialer og Dansk Beton i Dansk Byggeri har vi faciliteret et BLOXHUB Match Co-create forløb med en række byggevareleverandører, der har været med til at diskutere, hvordan man kan trænge igennem med budskabet om, at de rette materialer skaber merværdi for både investorer, bygherre, udlejere og slutbrugeren.\nHer er fem centrale læringer fra udviklingsforløbets oplæg og diskussioner, som kan hjælpe byggevareleverandøren, når dialogen skal tages højere oppe i værdikæden.\nDen generiske salgspræsentation findes ikke. Eller rettere sagt – den skal ikke bruges. Vil man som byggevareleverandør i dialog med bygherren, så er det en anden snak end den, man tager med entreprenøren eller rådgiveren. Derfor gælder det også om at tilpasse sin markedstilgang og markedsføring til forskellige målgrupper, hvis man vil bryde værdikæden. Det lyder måske logisk, men alligevel er alt for mange salgspræsentationer lavet ud fra vante rutiner i tilgang til markedet og interne arbejdsgange, hvilket gør det svært at fange en anden kundegruppe.\nSælg livskvalitet og ikke teknik\nTekniske specifikationer sælger til rådgiveren, men ikke nødvendigvis til bygherren. Her skal produktet sælges ind i en mere langsigtet og strategisk fortælling med fokus på den værdi, der skabes for slutbrugeren. De fleste leverandører har fokus på bæredygtighed med i materialets fortælling, men sælger man fx gipspaneler og gulve eller øget livskvalitet og sundere indeklima? Måske kan man også skabe et såkaldt community rundt om sit produkt, der kan fungere som en online platform for vidensudveksling og relationsopbygning på tværs af værdikæden. Eller kan man udvikle et offentligt tilgængeligt showroom for sine produkter ved at levere gratis materialer til fx butikker og på den måde skabe en fysisk platform for eksponering. Mulighederne for alternative salgskanaler er mange, men det kræver at man køber ind i, at ”plejer er død” og søger inspiration i trends og fra aktører og brancher, som måske synes at ligge langt fra byggebranchen og ens egen kerneforretning og markedstilgang.\nSkab sikkerhed for kvalitet\nDer er ingen tvivl om, at leverandører skal kunne sætte sig ind i og forstå bygherrens virkelighed, når denne skal overbevises om, at et givent produkt skal vælges frem for et andet. Men leverandøren skal også give en sikkerhed og garanti for kvaliteten, som rækker helt ud til grossister og sælgere. For bygherren og ejendomsinvestoren er det alfa omega at kunne træffe beslutninger på et oplyst grundlag, hvilket betyder, at leverandøren skal være loyal mod sit produkts både stærke, men også svage sider. Og være loyal mod bygherren og ikke entreprenøren i forhold til at stå inde for kvaliteten. Her skal leverandøren være fagspecialisten, der bedst skal vide, hvordan produktet skal anvendes i byggeriet og i en evt. konflikt mellem bygherre og entreprenør om udførselskvalitet være garant for, hvordan produktet skal fungere i bygningen ift. bygherren eller ejendomsejerens interesse.\nOrd skal bakkes op af test og dokumentation. Men hvad skal man teste, og hvad giver mening at dokumentere? Processen kan være en både bekostelig og tidskrævende affære, så hvordan finder man som leverandør ud af hvilke tests, der skal prioriteres og hvilke der måske ikke er så vigtige? Der er flere ting, der kan hjælpe til at afgrænse feltet, fx giver det god mening at se på, hvilke parametre lignende produkter konkurrerer på. Er det bæredygtighed, nemhed ved montage eller noget helt tredje? Derudover (og måske endnu vigtigere, hvis man gerne vil sælge op i værdikæden) er det vigtigt at sætte sig ind i, hvad bygherrens fokus er. Er dette fx energioptimering er det selvfølgelig vigtigt, at det er dette, der kan dokumenteres, mens det er mindre væsentligt at lave en livscyklusanalyse, der vurderer produktets miljøbelastning.\nTeam op med andre\nRådgiveren har ikke ønske om eller råd til at tage ansvar for produktet – og slet ikke et nyt produkt. Som byggevareleverandør skal man derfor søge at fjerne ansvaret fra rådgiveren, hvilket man bl.a. kan gøre ved at teame op med andre leverandører om salg af en helhedsløsning, hvor leverandørerne tager et fælles ansvar og stiller garanti for, hvordan forskellige produkter og løsninger fungerer sammen. Et sådan fælles slag kan tilskynde køb fra bygherres side. Kort sagt: Nye produkter kræver nye salgs- og samarbejdsformer.\nDe deltagende virksomheder i Match Co-create udviklingsforløbet var: Fermacell/Xella, SIKA, Sitecover, Ventilationsvinduet og Rockpanel.\nUdviklingsforløbet har været udbudt som del af BLOXHUBs Match program, der er skabt for at skabe vækst og eksport i byggeriet. BLOXHUB er et fagligt netværk og kontorfællesskab for bæredygtig byudvikling. BLOXHUBs Match Co-create forløb giver aktører mulighed for at mødes til gensidig sparring og innovation i krydsfelterne mellem arkitektur, byggeri, byudvikling og design.


De første dage var dramatiske, og kommunisterne forfulgte de seks børn og unge. Men ingen jordisk magt kunne holde Jomfru Maria væk fra Medjugorje.\nMedjugorje handler om at lade Jomfru Maria komme til. Gennem sine åbenbaringer er byen er hun nu kommet til millioner af menneskers hjerter. Hun kommer med fred og forvandling og glæde.\nHvad der nu har berørt millioner, startede med berøringen af kun seks børn og unge i en fattig bjerglandsby. De fik den første, den største og den stærkeste oplevelse. Men det de kom igennem i åbenbaringernes allerførste dage er stadig relevant for hver eneste, der nu over 20 år efter føler sig draget af den samme, der så uimodståeligt og konkret trådte frem for seerne i sommeren 1981.\n24. juni 1981, på den katolske festdag for Sankt Johannes Døberen, gik den da 16-årige Mirjana Dragicevic en tur gennem Medjugorje med sin veninde, den et år yngre Ivanka Ivankovic (billedet til højre). Klokken cirka 17 så Ivanka pludselig op på bjerget Podbrdo og sagde straks efter til Mirjana: “Se, jeg tror, at jeg ser Jomfru Maria stå på bjerget...!”.\nMirjana troede hende ikke: “Tag dig sammen!”, svarede hun. “Tror du ikke, at hun har bedre ting at tage sig til end at komme her ned til os?!”. Mirjana kiggede end ikke op på bjerget, og pigerne gik tilbage igen. Det var en meget varm sommerdag, og Ivanka turde ikke udelukke, at hun simpelthen så syner i varmen.\nPigerne mødte dernæst den 11-årige Milka Pavlovic, en lille fårehyrde, der spurgte Ivanka og Mirjana, om de ikke ville med ud og hente dyrene hjem. Sammen gik de tre tilbage mod bjerget, da Ivanka igen så Jomfru Maria stå på bjerget. Hun bar et lille barn i sine arme og vinkede pigerne nærmere hen til sig. Men de var stive af skræk og blev stående på stedet.\nNetop denne dag havde 16-årige Vicka Ivankovic aftalt at mødes med Ivanka og Mirjana. Da hun var kommet hjem fra skole, var hun træt, og hun lagde sig og sov et par timer. Vicka vågnede op til en besked fra sin mor om, at hun skulle gå ud og finde Mirjana og Ivanka. Da Vicka kom op på vejen, så hun de to og Milka stå og stirre op på bjerget.\nDa de alle råbte “Vicka, se der, det er Jomfru Maria!”, kunne Vicka ikke tage det alvorligt. Hun kiggede end ikke i den retning, som Mirjana pegede. I stedet løb hun væk fra stedet så hurtigt, at hun mistede sine sandaler ved foden af bjerget. Med bankende hjerte spænede hun på bare tæer tilbage.\nPå vejen mødte hun den 16-årige Ivan Dragicevic og den 21-årige Ivan Ivankovic. Ivan Dragicevic bar en kurv med æbler. Vicka sagde “Ivan, de siger, at Jomfru Maria står oppe på bjerget. Lad os gå derop sammen – jeg er bange for at gå alene derop!”.\nNu så både Vicka og Ivan Dragicevic det syn, som Ivanka og Mirjana havde råbt op om. Ivan Ivankovic så kun en svag silhouet. Ved synet blev Ivan Dragicevic så skræmt, at han smed kurven med æbler fra sig og løb. Vicka blev stående, fuldkommen bjergtaget af det syn, som hun havde foran sig.\nI landsbyen blev seerne drillet og hånet: “Sendte hun hilsner til nogen?”, blev Vicka spurgt af en i byen. “Så I også en UFO?”, var der en anden, der spurgte. “I skulle have fanget hende”, sagde en tredje. Vicka græd som pisket, og der var stor opstandelse i hele Medjugorje.\nGruppen af seere dannes\n25. juni 1981 markerede dagen, hvor den faste gruppe af seere blev dannet. Vicka havde aftalt med Mirjana og Ivanka, at de skulle give hende besked, hvis de gik op på bjerget endnu en gang. Lille Milka Pavlovic var af sine stærkt skeptiske forældre sendt ud for at arbejde i marken, og Milka så derfor aldrig Jomfru Maria igen. Det gjorde til gengæld den kun 10-årige Jakov Colo, der sammen med Milkas søster, den 16-årige Marija Pavlovic, trådte ind på holdet den dag .\nDa tiden for åbenbaringen nærmede sig, så folk i landsbyen seerne løbe op ad bjerget med en forbløffende lethed og fart. Det var helt usædvanligt, for bjergstien var dækket af skarpe sten og mange tornebuske. Det var som om, at en usynlig kraft trak seerne op ad bjerget med denne store fart. “Jeg blev ikke stukket af en eneste torn”, sagde siden hen Vicka, der var på bare fødder hele vejen op. De to fotos herunder og herover er de tidligste af alle seks seere på Åbenbaringsbjerget.\n“Da vi var omkring to meter fra Jomfru Maria, var det som om, at vi blev tvunget ned på knæ. Jakov knælede i en tornebusk, og jeg troede, at han ville komme til skade, men bagefter havde han ikke en eneste rift”, har Vicka sagt om episoden.\nDa seerne var på det sted, hvor Jomfru Maria havde vist sig dagen før, kom et meget kraftigt lysglimt, og da de unge så op, stod Jomfru Maria foran dem, denne gang uden barn på armen. Hun smilede og var helt ubeskriveligt smuk. Seerne faldt øjeblikkeligt på knæ og begyndte at bede.\nPå nær da seerne bad Ave Maria, bad Jomfru Maria sammen med dem. Straks herefter begyndte hun at tale til seerne. Først spurgte Ivanka, hvor hendes mor nu befandt sig. Hun var pludselig død kun halvanden måned forinden. Da Ivanka havde fået at vide, at hendes mor nu var i Himmelen, bad Mirjana om et tegn, så folk i byen selv kunne se, at de ikke var blevet tossede eller simpelthen løj, som de var blevet beskyldt for dagen forinden.\nDa Jomfru Maria med et nik havde bekræftet, at hun ville komme tilbage den følgende dag, forlod hun seerne med ordene “Gud være med jer, mine engle”.\nJomfru Maria trygler om fred\n26. juni 1981 ventede seerne på, at klokken igen skulle blive 18. Deres forventning var blandet med frygt for, hvad alt dette her nu var og førte til, men da tiden nærmede sig, mærkede de en uimodståelig kraft, der førte dem op på bjerget igen.\nDe var denne gang fulgt af over 1000 mennesker, og mens seerne stadig var på vej op ad bjerget, så både de og resten af følget et stærkt lys glimte tre gange. Jomfru Maria var denne gang højere oppe på bjerget. Hun var igen fuld af glæde, hun smilte, og hendes skønhed var igen helt overvældende.\nVickas bedstemor havde forinden bebrejdet sit barnebarn, at hun ikke havde taget skridt til at finde ud af, om synet var af Jomfru Maria eller af satan i en af hans utallige forklædninger. Vicka (billedet) havde derfor taget en flaske med vievand med op på bjerget, for hun gik ud fra som givet, at vievand ville få satan til at forsvinde, hvis åbenbaringen bare var bedrag.\nDa åbenbaringen var begyndt, sprøjtede Vicka hele flasken ud over åbenbaringen med ordene “Hvis du er Den velsignede Jomfru, så bliv. Hvis ikke, så gå væk fra os nu!”.\nJomfru Maria blev stående og smilede, tydeligvis glad for at hendes seer gav hende denne test. Mirjana spurgte dernæst om, hvad kvinden hed. Hun og de andre seere fik svaret “Jeg er Den velsignede Jomfru Maria”.\nIvanka spurgte så Jomfru Maria, hvorfor hun var kommet netop til netop Medjugorje?\n“Jeg er kommet, fordi der er mange sande troende her. Jeg ønsker at være hos her for at omvende og forsone hele verden”, lød svaret. “Velsignede er de, der ikke ser og dog tror”.\nDe kommunistiske magthavere troede ikke, men fornemmede åbenbart alligevel, at der foregik noget, som de ikke kunne få til at stemme med deres syn på verden. I hvert fald sagde en kommunistisk officer denne dag til seerne: "Jeres Jomfru Maria -- det er os hun er ude efter...!".\nSeerne stillede også det brændende spørgsmål, hvorfor det netop var dem, der så hende: “Vi er ikke bedre end alle andre”, sagde seerne. Jomfru Maria svarede hertil både vittigt og opløftende:\n“Jeg vælger ikke nødvendigvis de bedste”.\nPå vej ned ad bjerget fik Marija Pavlovic (billedet) en ny åbenbaring. Jomfru Maria stod nu foran et kulsort kors med tårer i øjnene og sagde: “Fred, fred, fred! Kun fred! Mellem Gud og mennesker skal der igen herske fred, og også mellem mennesker indbyrdes!”.\n27. juni 1981 åbenbarede Jomfru Maria sig tre gange for seerne, der nu stillede spørgsmål af alverdens slags til hende. Endnu en gang bad Mirjana og nu også Jakov om, at Jomfru Maria ville give dem et tegn, for blandt folk i byen var der nu også nogle, der beskyldte dem for både at lyve og at være på stoffer.\n“Vær ikke bange for noget”, svarede Jomfru Maria hertil. “Vær ikke bange for uretfærdigheder. De har altid eksisteret”, tilføjede hun.\nJomfru Maria bekræftede, at hun også ville komme tilbage dagen efter. På vej ned ad Åbenbaringsbjerget viste Jomfru Maria sig igen – denne gang for at sige farvel og på gensyn til seerne, hvad hun gjorde med ordene “Må Gud være være jer, mine engle. Gå med fred!”.\nForinden havde det hemmelige politikorps SUP afhørt seerne, der også var blevet sendt til lægen i nabobyen Citluk. Mens den frygtsomme og autoritetstro Ivan (billedet) lod sig udspørge i over en time, sagde den bramfri Vicka i stedet: "Jeg er ung og rask, Gud være lovet, og jeg kan stå på benene. Når det er tid til en undersøgelse, skal jeg nok komme selv". Efter afhøringerne blev Ivan hos familie i Citluk, og han var derfor ikke til stede på bjerget, da de fem andre fik åbenbaringen. Han blev dog ikke snydt for noget, for da han var tilbage i Medjugorje, fik en åbenbaring lige udenfor sit hus. Jomfru Maria bad ham her om at være rolig og modig.\nAt Jomfru Maria åbenbarede sig et andet sted end på bjerget, var samtidig den første indikation på et fænomen, der stadig omgærder seerne i Medjugorje:\nJomfru Maria åbenbarer sig dagligt, hvor seerne end er i verden. Åbenbaringerne begrænser sig ikke til Medjugorje, og som sådan er Jomfru Maria (gennem Vicka) for eksempel vendt tilbage til den franske by Lourdes, hvor hun i 1868 åbenbarede sig for den senere Sankt Bernadette. Gennem både Vicka og Marija er Jomfru Maria desuden vendt tilbage til Fatima i Portugal, hvor hun åbenbarede sig for tre små hyrder i 1917.\nKrydsforhør hos præsten\n28. juni bød på store mængder af mennesker, der fra hele Jugoslavien samlede sig på bjerget fra de tidligste timer om morgenen. Denne dag var også den første, hvor sognepræsten fader Jozo Zovko (billedet herover) kritisk og detaljeret udspurgte seerne om deres oplevelser de foregående dage.\nPå det sædvanlige tidspunkt åbenbarede Jomfru Maria sig igen. Seerne bad sammen med hende, og bagefter stillede de igen spørgsmål til hende. Vicka spurgte for eksempel, hvad Jomfru Maria ønskede, at seerne og folk i byen skulle gøre.\n“Folk bør bede og tro fuldt og fast”, svarede Jomfru Maria.\nDenne dag kom og gik Jomfru Maria adskillige gange. Seerne spurgte også på et tidspunkt, hvorfor hun ikke åbenbarede sig i kirken, så alle kunne se hende?\n“Velsignet være de, der ikke har set og dog tror”, svarede Jomfru Maria hertil.\nSelvom seerne var generet af de mange mennesker og al deres masen og skubben og mange mange spørgsmål, følte de det som om, at de var i Himmelen den dag.\nBesøg hos endnu en læge\n29. juni blev seerne kørt til den større by Mostar for at blive tilset af en læge, der bagefter sagde, at de alle var sunde og raske.\n“Børnene er ikke sindssyge. Det er nærmere de, der har fulgt dem herhen,” sagde den kvindelige læge, doktor Dzuda.\nPå Åbenbaringsbjerget (billedet herunder) var menneskemængden nu endnu større, end den havde været det dagen forinden. Jomfru Maria gav seerne det råd, at hverken de eller andre skulle frygte noget som helst. Det var også dagen, hvor en anden kvindelig læge (en ateist) spurgte seerne, om hun kunne røre ved Jomfru Maria. Da Jomfru Maria havde givet sin tilladelse, trådte denne læge frem og rørte ved hende. Hun mærkede en varm strøm løbe igennem sig og skyndte sig ned af bjerget i skræk.\nPå denne dag blev grunden også lagt til den første af Medjugorjes flere hundrede mirakuløse helbredelser. En dreng ved navn Daniel Setka fra Mostar var kommet til Medjugorje i håb om noget utroligt, og da seerne præsenterede ham og hans lidelse for Jomfru Maria, fik de at vide, at drengen ville blive helbredt, hvis hans forældre ville bede, faste og tro fuldt og fast på miraklet.\nDa løftet senere blev indfriet, blev Daniel Setkas journal den første af de cirka 450, der nu ligger i sognets arkiver.\nSeerne spurgte også Jomfru Maria, om de ville være i stand til at udholde alle de forfølgelser, der allerede var begyndt at finde sted. Igen gav hun et svar, der er opmuntrende for alle:\n“Det vil I, mine engle. Frygt ikke. I vil være i stand til at udholde alt. I må tro og have tillid til mig”, sagde hun.\nEn mislykket fælde\n30. juni var dagen, hvor et forsøg på bedrag blev forpurret: To af myndighedernes socialarbejdere foreslog seerne at køre en tur, så de kom på afstand af de store menneskemængder. I virkeligheden var formålet det at holde seerne væk fra Åbenbaringsbjerget på det tidspunkt, hvor åbenbaringen fandt sted.\nMen da tiden var nær, fornemmede seerne et indre kald, der fik dem til at forlange at komme ud af bilen med det samme. Så snart de var ude, kom Jomfru Maria til dem, selvom de var en kilometer fra bjerget. Mens socialarbejderne bare så til, havde seerne en åbenbaring i vejkanten.\nSnart herefter forbød politiet både seerne og andre at tage turen op på bjerget, men Jomfru Maria blev ved at åbenbare sig for dem i private hjem, på markerne og andre hemmelige steder. Sådan fortsatte det indtil den 15. januar 1982, hvor åbenbaringerne blev flyttet ind i kirken.\nVed aftentid samlede sognepræsten Fader Jozo Zovko sine sognebørn i kirken, hvor en messe blev afholdt og alle bad Rosenkransen sammen.\nDenne aften viste Jomfru Maria sig også for Fader Jozo (på fotoet herover med seerne). Han havde hidtil været ikke bare skeptisk, men direkte fjendtligt indstillet over for de historier, som seerne fortalte. Men undervejs i Rosenkransen brød han pludselig af, hans blik blev fjernt og vendte sig opad, og han begyndte at synge den kroatiske sang “Lijepa is, lijepo Djevo Marijo” (“Hvor smuk du er, mest velsignede Jomfru Maria”). Alle i kirken så da Jomfru Maria.\nFra denne dag blev fader Jozo seernes vigtigste støtte, og han forsvarede åbenbaringerne helt til det punkt, hvor han gik halvandet år i fængsel efter en retssag bygget på falske vidneudsagn betalt af den jugoslaviske stat.\nDe profetiske rosenkranse\nAllerede to måneder før de første åbenbaringer havde Vicka fået hvad man siden kom til at se som et tegn. En morgen havde hendes lillebror Franjo på familiens lille traktor fundet to rosenkranse af en slags, som ingen i familien før havde set (den ene ses på billedet herover). Franjo havde tilmed spontant reageret på sit fund ved at råbe "Se, jomfruen har lagt rosenkranse til mor og bedstemor, så de kan bede noget mere til Gud...!".\nVickas mor gik derefter gennem hele byen for at spørge, om rosenkransene tilhørte nogen. Det gjorde de ikke, fandt hun ud af. I stedet spurgte Vicka senere selv Jomfru Maria:\n"Jeg spurgte hende, hvor de kom fra, og hvad vi skulle gøre med dem. Så svarede hun, at de var til vores eget bedste, og at de var en gave fra Gud", sagde Vicka i 1983 til Medjugorje-præsten fader Janko Bubalo.


Restauranter i nærheden af Osteria Vico del Rame\nAktiviteter i nærheden af Osteria Vico del Rame\nNr. 10 af 92 Restauranter i Diano Marina\nVores bedste oplevelse i byen. Ægte italiensk mad. Vi fik to retter begge gange og deres tartar var god, men specielt deres pasta var super. Fik den begge gange. Min kone spiste fisk begge gange som var super tilberedt med lækre grønsgager. Oksekøb var også...Mere\nMaden er fantastisk og man kan mærke at de er stolte af det de laver. Lækkert vinkort med gode vine til fair priser. Kan helt klart anbefales.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Osteria Vico del Rame.


Vurdering af 5 dages hybridprogram\n22. aug 2020, 09:47\nEr der en venlig sjæl - som kan fortælle om volumen i dette program er passende. Ved der kræves mere informations for at vurdere det, men bare om det overordnet ser nogenlunde fornuftigt ud.\nHar trænet i flere år, dog er det kun de seneste 2 år hvor det er blevet taget seriøs med hensyn til kost, søvn og restitution.\nMandag: Upper body (styrke)\nBænkpres 4 sæt x 6 reps\nDumbbell incline pres 4 sæt x 6-8 reps\nPullups 4 sæt x 6-8 reps\nBarbell curls 4 sæt x 6-8 reps\nTirsdag: Lower body (styrke)\nDødløft 5 sæt x 6 reps\nLunges 4 sæt x 6 pr / ben reps\nHack squat 4 sæt x 6-8 reps\nLeg curls 3 sæt x 6-8 reps\nWeighted abs 3 sæt x 10-12 reps\nTorsdag: Ryg & skulder (hypertrofi)\nBent over barbell rows 3 sæt x 8-10 reps\nCable rows 2 sæt x 10-12 reps\nPulldowns 4 sæt x 10-12 reps\nMilitary press 4 sæt x 8-10 reps\nDumbbell side laterals 3 sæt x 10-12 reps\nShoulder press 2 sæt x 10-12 reps\nFredag: Ben (hypertrofi)\nSquat 4 sæt x 6-8 reps\nRomanian deadlift 3 sæt x 8-10 reps\nBenpres 3 sæt x 10-12 reps\nLeg extensions 2 sæt x 10-14 reps\nLeg curls 3 sæt x 10-12 reps\nSeated calf raises 4 sæt x 10-12 reps\nLørdag: Bryst, biceps & triceps (hypertrofi)\nDumbbell presses 3 sæt x 10-12 reps\nIncline presses 3 sæt x 10-12 reps\nDumbbell flyes 2 sæt x 10-12 reps\nSingle handed press 3 sæt x 10-12 reps\nPushdowns 2 sæt x 10-12 reps\nBarbell curls 3 sæt x 10 reps\nDumbbell concentration curls 2 sæt x 8-10 reps\nTilmeldt: 30. mar 2019, 14:58\n22. aug 2020, 12:26\nHvis du oplever fremskridt i styrke (progression), og du kan lide programmet, så er det jo helt fint. Vedholdenhed er bedre end at køre et program, du ikke gider.\nJeg synes øvelsesvalget i store træk er fint, men umiddelbart er der ikke nogen grund til at køre "tunge" lunges eller leg curls, da det mere er "mind muscle connection" typer af øvelser. Derudover er der højst sandsynligvis ikke nogen grund til at træne din forskulder direkte, da du alligevel laver så meget pres træning, når du trykker bryst, hvor din frontskulder også stimuleres. Så medmindre du elsker at lave military press og seated dummbell pres, kunne du sagtens fjerne disse øvelser.\n22. aug 2020, 14:02\nperhym1998 skrev: Jeg synes øvelsesvalget i store træk er fint, men umiddelbart er der ikke nogen grund til at køre "tunge" lunges eller leg curls, da det mere er "mind muscle connection" typer af øvelser.\nEr det nu også det? Eller er det bare noget du har hørt Jeff Nippard sige?\n22. aug 2020, 15:44\nperhym1998 skrev: Men umiddelbart er der ikke nogen grund til at køre "tunge" (...) leg curls, da det mere er "mind muscle connection" typer af øvelser..\nNej, det er leg curls ikke. Mind-muscle er mestendels relevant når flere muskler potentielt kan bidrage til at rykke modstanden fra A til B. Dvs at kunne finde ud af at bruge pecs alt du kan når du presser, selvom delts, triceps, lats og andet også bidrager. At bruge biceps i curls, selvom delts og andet bidrager. At bruge triceps korrekt i en strict straight handle pushdown, og ikke rykke den med momentum, lats, rear delts. Og at bruge musklerne alt man kan, ikke så lidt man kan, dvs at spænde alt man kan i den excentriske fase også.\nLeg curls er ikke en sand isoøvelse, men den er forbavsende tæt på, med almindelig teknik observeret. Den kræver IKKE "mind-muscle". Den er nærmere et eksempel på undtagelsen til reglen. Og, hamstrings responderer godt på tung belastning. Hvis leg curls skal tjene som fornøden antagonisttræning til al den quadricepstræning der finder sted, så SKAL den være tung.\nDet slår mig du, ligesom en hel del andre, fortsat indhenter din information hos uduelige, kommercielle pseudofitnessaktører. Uanset hvem der har sagt det du refererer, så er vedkommende I-D-I-O-T.\n23. aug 2020, 10:23\nFair nok. Kan godt se, at "mind to muscle connection" var det forkerte term at bruge i denne sammenhæng.\nMed hensyn til lunges for 6 reps siger Dr. Mike i denne video, at det ikke giver så meget mening (https://www.youtube.com/watch?v=0MZd3iKzzPM).\n23. aug 2020, 10:43\nDet er ret fornuftigt ikke at køre low reps i lunges. Det ville jeg aldrig anfægte.\nKvalitet, styring, balance, gode lange skridt, og ikke lave dem til walking back extensions.\nMen det er meget misguided at undgå tunge leg curls. Næppe tungere end ~5 reps dog, med forbehold for tempoløft der modificerer udgangspunktet.\nEr et af argumenterfor netop at kører low rep her er vel at baglåret mestendels udgøres af fast-twitch fibers og derfor faktisk responderer bedst ved tung "low(er)" rep træning?\n24. aug 2020, 09:12\nDet er et af de klassiske argumenter, ja.\nOm det holder i byretten er en anden snak. Der er jo noget conjecture i tænkningen. Jeg hælder i udgangspunkt til argumentet, da jeg. mener tænkningen i udgangspunkt er rationel, MEN:\n- over tid inkluderer jeg altid lettere sæt også (medium reps, høje reps) for holistisk træning, så alle fibre og alle hypertrofifaktorer kommer i spil, enten som sæt efter tunge, eller blot som de pågældende worksæts\n- for styrke bør intensitet varieres uanset, da man ikke altid kan træne tungt og samtidig gaine\n- quadriceps får for mange tæsk af SQ og DL ift. den knæflekterende del af hams får af træning, så at inkludere tunge sæt er en logisk modpol til al den (over)stimulus quadriceps får\n- strains i hams er ikke så hyppige på leg curls, men de sker. For tungt for tit disponerer.\nProblemet med leg curls er at i og med det er en somewhat iso øvelse og fastlås bevægelse, så akkumulerer man hurtigere øvelsesspecifik træthed i den. Af den årsag bruger jeg en del forskellige tempi og loading schemes, BÅDE for maksimal udvikling og hams OG for sunde knæ.\nLeg curls er simpelthen en sublim øvelse. Den liggende udgave, altså. Derfor har jeg også i privat gym haft leg curl. Den er uundværlig.\n24. aug 2020, 11:07\nMeget interessant. Hvad er dit take på variation i fodvinkel - ind, neutral, ud - i denne sammenhæng? Har du ikke dit private gym mere?


Sangen Efterår er en del af korsuiten Solskin og sorten muld, der er skrevet af komponist John Høybye og forfatter og journalist Georg Metz i 2016. Hele værket er en hyldest til fællessangen og til Grundtvigs tanker herom. Metz' efterårstekst rummer en respekt for naturen og maner til stilhed og eftertænksomhed. Melodien er i mol, men slutter i dur som en forvisning om, at det før eller siden bliver forår igen.\nEt samarbejde mellem John Høybye og Georg Metz\nEfterår har melodi af komponist, dirigent, arrangør og musikformidler John Høybye, og tekst af forfatter, journalist m.m. Georg Metz.\nSangen er en del af en større hyldest til fællessangen\nSangen er en del af korsuiten Solskin og sorten muld, som de to skrev som hyldest til fællessangen generelt samt som en cadeau til Grundtvigs tanker om fællessang som folkeoplysende virkemiddel. Her tænkes på alle de sammenhænge, hvor danskerne synger: i kor, i kirke og i højskole, i glæde og sorg, til hverdag og højtid. Og der tænkes på alle de sammenhænge, danskerne synger om: livet, døden, glæden, sorgen, landet, historien samt naturen – herunder årstiderne.\nFlere Grundtvig-tekster indgår i værket\nSuiten er skrevet til og uropført i forbindelse med et korkursus på Grundtvigs Højskole i 2016. Kor og orkester var her under ledelse af Høybye, mens Metz læste de lyriske tekststykker, der også er en del af værket. Udover Metz’ sang- og tekststykker består suiten også af flere Grundtvig-tekster, alle iklædt nye melodier af Høybye.\n1. Stille, se på himlen, skyer varsler regn.\n2. Stille, se på lyset som det toner ned.\nDagen går mod aft en, mørket holder ved,\n3. Stille, på en skovsti, himlen tegner sort.\nEfterårssangen maner til eftertænksomhed og stilhed\nEfterår er en klassisk efterårssang, som både tekstligt og musikalsk maner til eftertænksomhed, til iagttagende sansning og til – i respekt for naturen - stilhed. Det kendetegner melodien og især teksten, at de begge i høj grad trækker på referencer til kendte danske sange om samme emne, og hvoraf mange hører hjemme i højskolesangtraditionen. Men i stedet for at fremstå som pastiche giver det genkendelige i sangen plads og ro til det kontemplative. Den lader sig derfor opleve som en lille meditation over efteråret, over naturen der falmer og lukker ned for alt levende for i stedet at gøre sig klar til at finde ly for vinterens mørke.\nMetz trækker referencer til andre sange i Højskolesangbogen\nEt eksempel på den tekstlige brug af referencer i sangen er anden linje i tredje vers: ”Løvfald bag ved løvfald.” Disse ord spiller dels på linjen ”Lysvæld bag ved lysvæld” i femte vers af Jakob Knudsens Se, nu stiger solen, og dels på åbningslinjen i Frank jægers Det løvfald, som vi kom så alt for nær. Gennem sin tekst lader Metz dermed to for længst afdøde og meget forskellige danske digtere tale sammen, pludseligt levendegjorte af en ny kontekst – og netop i den ånd af fællessang og oplysning, som suiten bygger på.\nSkiftet fra mol til dur minder os om, at det nok skal blive forår igen\nMusikalsk er sangen – der fremstår med Høybyes originale akkompagnement – særligt præget af de mange trinvist faldende bevægelser i becifringernes basgange. Bevægelserne mimer så at sige ikke blot efterårsbladenes sagte fald mod jorden, som der synges om i tredje vers, men også den efterårsregn, der gennem hele teksten kredses om. Og også årets uundgåelige fald mod vinter bliver på denne måde underbygget. At melodien går i mol, underbygger ligeledes tekstens efterårstema forstået som en påmindelse om altings forgængelighed. Men alligevel slutter melodien i opløftende dur som udtryk for forvisningen om, at det før eller siden igen bliver forår.\nFakta om Efterår\nNr. 369 i Højskolesangbogens 19. udgave\nTekst: Georg Metz, 2016\nMelodi: John Høybye, 2016\nLæs om Georg Metz\nLæs om John Høybye\nLæs om korsuiten Solskin og sorten muld\nArtiklen er skrevet af Vibe Fangel-Hansen


Brug Oplæser til at læse mere komplekse meddelelser i Mail til Windows 10\nOffice 2016 Mail til Windows 10 Mere...Mindre\nI dette modul lærer du, hvordan du kan læse mere komplicerede mails som dem med tekstformatering og tabeller ved hjælp af Mail til Windows 10 med tastaturet og oplæser. Du kan ændre detaljeringsniveauet for at finde alle formater, læse meddelelsen ét ord eller en linje ad gangen eller hoppe direkte til alle links i meddelelsen. Afspil videoen, og afprøv trinnene for at fuldføre modulet.\nÆndre niveauet for detaljeringsniveauet, mens du læser\nLæs ét ord eller en linje ad gangen\nFind links hurtigt\nI Mail -indbakken skal du bruge tasterne pil ned og pil op til at gennemse meddelelserne, og derefter skal du trykke på ENTER for at åbne den meddelelse, du vil læse.\nTryk på tasten SR + C for at få Oplæser til at læse hele meddelelsen. Tryk på CTRL for at stoppe med at læse når som helst.\nHvis du vil øge niveauet for Oplæser, skal du trykke på tasten SR + V. Hvis du vil reducere det, skal du trykke på Skift + SL-tasten + V.\nTryk på CTRL + Home for at gå tilbage til starten af meddelelsen, og tryk på tasten SR + C for at lytte til den igen.\nNår du læser en meddelelse, skal du gøre et af følgende:\nTryk på tasten SR + K for at læse det aktuelle ord. Hvis du vil læse det næste ord, skal du trykke på tasten SR + L. Hvis du vil læse det forrige ord, skal du trykke på tasten SR + J.\nHvis du vil læse den aktuelle linje, skal du trykke på SL-tasten + I. Tryk på tasten SR + O for at læse den næste linje. Hvis du vil læse den forrige linje, skal du trykke på tasten SR + U.\nTip!: Det fungerer godt at læse en linje ad gangen i tabeller.\nHvis du vil flytte direkte mellem linkene, mens du læser en meddelelse, skal du trykke på CTRL + SL-tast + pil op, indtil du hører: "links."\nTryk på tasten SR + højre piletast for at gå videre til det næste link i meddelelsen. Tryk på ENTER for at åbne linket.\nHvis du vil vende tilbage til standard navigationen, skal du trykke på CTRL + SL-tasten + pil op, indtil du hører: "elementer".