Denne områdeplan omfatter Kongelunden beliggende på det sydlige Amager. Selve Kongelunden er en ung skov anlagt på strandeng, og er et af landets første private skovrejsningsprojekter.\nDe første tilplantninger begyndte i 1818 for at give den da træløse ø skov. Hensigten var i begyndelsen at styrke produktionen af træ, men siden blev stedet et yndet udflugtsområde. I det seneste årti er den gamle centrale skovdel blevet udvidet ved skovrejsning. Således er 170 ha af dens i alt ca. 330 ha anlagt/tilkøbt i nyere tid. Skoven er primært beliggende i Dragør Kommune, men der er også arealer i Tårnby kommune.\nOmrådet ved Kongelunden har en stor naturtypevariation, og inden for et forholdsvis begrænset område findes skov, mark, strandeng og kyst. Klimaet hører til landets mildeste.\nTerrænet er fladt med høj grundvandsstand med mange vandførende grøfter. Det er en forudsætning for skovens opretholdelse, at området afvandes, som en integreret del af afvandingen af Sydamager. Der er 1 offentligt pumpe-digelaug, som berører skovens areal: Nordre Skovgrøft Pumpelaug, og to private: St. Magleby Fælled Pumpelaug og Ullerup By- og Pumpelaug.\nDer kan læses mere om Kongelunden i Naturstyrelsens vandretursfolder nr. 13.\nKort 1:Kortet viser naturtyper og arealanvendelse.\nOvenstående tabeller viser arealanvendelsen for Kongelunden.\nArealet ligger på gammel strandeng, og jorden drænes.\nPå det geologiske jordartskort er hele arealet kortlagt som havaflejret sand/grus. Imidlertid er der på et tilkøbt skovrejsningsområde ved Krausesminde fortrinsvist konstateret moræneler uden overlejring af sand. Dette sammenholdt med højdekurverne antyder, at også den gamle del af skoven kan være iblandet en del sådanne partier.\nDer er stiv lerjord med en meget høj grundvandsstand, hvilket gør den meget vandlidende i perioder med meget nedbør.\nKongelunden ligger i et fladt landskab, hvor terrænet ikke hæver sig meget over 3 meter over havet.\nJorden har tidligt været opdyrket, og der er i dag stadig landbrugsejendomme og gartnerier beliggende udenfor skoven. Der har gennem de senere år været tilkøbt landbrugsejendomme og efterfølgende tilplantet skov, så skovbevoksningerne bærer stadig meget præg af lige linjer og firkantede afgrænsninger.\nMod øst ligger landsbyen Ullerup og en golfbane. Mod syd og vest er der strandenge, der ender i kyststrækninger mod Øresund.\nSkoven er plantet. En vigtig forudsætning for skovdriften samt sikring af skov- og naturværdierne er, at hovedgrøftesystemet vedligeholdes i skoven, og at pumpelagene opretholdes. Det er nødvendigt at holde systemet med stikgrøfter intakt, især i områderne hvor bøgen er dominerende.\nå sigt kan delområder i Kongelunden overgå til en status hvor mere naturlig hydrologi råder. Dette vil give en mere forsumpet lysåben birke og elle - skov med meget fugtige partier.\nEn meget væsentlig del af arealerne har eg som hovedtræart. Ædelgran findes indblandet mange steder, også som selvsåede underetager. Især i den nordlige del er der væsentligt indslag af birk.\nAsk og skovfyr præger også skovbilledet, mens bøg og rødgran er mindre egnede til lokaliteten og spiller en forholdsvis begrænset rolle. Der er generelt tale om blandede bevoksninger, hvor driften har et plukhugstpræg. Asken er i dag døende grundet angreb af gren- og toptørre.\nI 2013, i forbindelse med det gode frø år, valgte enheden at lysstille en stor del af de indblandede ædelgraner i Kongelunden. Uheldigvis kom der 2 store storme ved årsskiftet, med et massivt stormfald til følge. Mange graner væltede, men de fleste af løvtræerne overlevede.\nDer ses en vis fremspiring af selvsået ædelgran i Kongelunden. Ved gruppevis indplantning af eg vil skoven vil på sigt udvikle sig til en egeskov med indblanding af avnbøg, bøg og ædelgran.\nKort 2: Kortet viser sætligt beskyttet skov\nKongelunden er rig på biodiversitet, selv om den ikke er en gammel. Med sin varierede, fleretagerede løvskov af hovedsageligt eg, og med et frodigt bunddække og underskov er Kongelunden meget rig på ynglefugle, især en stor bestand af de fleste danske sangfuglearter.\nSkoven rummer også sjældne eller fåtallige ynglefuglearter som guldpirol, lille flagspætte, lundsanger, rødtoppet fuglekonge, rødrygget tornskade, skovsneppe, duehøg, hvepsevåge, ravn og en sjælden gang nøddekrige, gulirisk, lille fluesnapper og karmindompap. Med sin geografiske beliggenhed dukker her også af og til meget usædvanlige trækfugle op. F.eks. kan der dukke ugler op nordfra i invasionsår, som høgeugle, spurveugle og perleugle.\nI Kongelunden flyver den rødlistede dagsommerfugl hvid admiral, hvis larver lever på kaprifolium. Her flyver også iris, sørgekåbe, kejserkåbe, det hvide w, guldhale og en sjælden gang kirsebærtakvinge. Blandt natsommerfugle er blandt andet fundet rødlistede arter som kridtugle, tiger-snerleugle, elme-ugle, askegrå lav-spinder og ringspinder.\nAf pattedyr lever her ræv, ilder, skovmår, husmår, brun flagermus, dværgflagermus, hare og mosegris.\nPadder er repræsenteret ved både grøn frø, butsnudet frø, spidssnudet frø, stor vandsalamander og den sjældne grønbroget tudse.\nUdover skovarealet, er der hestefælleden, der er strandeng som jævnligt oversvømmes med havvand om vinteren.\nDer er 2 høje, 2 mindesten samt 2 skanser i Kongelunden.\nSkanserne er fra 1916 og indgik i ydamagerstillingen. Der har endvidere ligget en militær kommandocentral i skoven.\nI 1840 blev der første gang udsat fasaner i Kongelunden med henblik på jagt. Kongelunden blev det første sted i Europa hvor det lykkedes, at etablere et vildt fasaneri. Kongen kom på fasanjagt i skoven hvert år fra 1841 til 1919. Man kan stadig se Kongens vendeplads midt på Collins Alle, der blev etableret så en hestevogn med 4 span kunne vende.\nFor så vidt angår rester af fæstningsanlæg i de forskellige skove henvises til bogen Guide til Københavns Befæstning (Skov- og Naturstyrelsen 1996).\nKongelunden er meget velbesøgt. Der er et stort opland og med cykelstier langs kysten og fra det centrale Amager samt flere P-pladser, er det let at komme dertil. En del børneinstitutioner bruger også skoven. F.eks. driver Københavns Kommune et fritidshjem, en naturbase og en skovbørnehave i Naturstyrelsens bygninger i Kongelunden. Derudover ligger en større børneinstitution som nabo til skoven.\nDer er i dag en række faciliteter, som teltpladsen ved Fælledvej, bålpladser og hundeskov, og skoven har desuden et veludviklet stinet.\nKongelunden bruges i dag til naturoplevelser og naturformidling, hundeluftning, picnic-ture, ridning, cykling, rollespil, mange motionsformer og til indsamling af spiselige urter. Især er ramsløg i foråret populært.\nPå det sydlige Amager er der en stor koncentration af rideheste, og både i og uden for Kongelunden er der god adgang til mange ridestier.\nDer formidles om Kongelunden på Naturstyrelsens hjemmeside, i en turfolder og forskellige materialer, som udarbejdes om Naturpark Amager, hvor Kongelunden indgår.\nI Kongelunden prioriteres særligt friluftslivet højt, på grund af det store antal brugere og nærheden til bymæssig bebyggelse. Skoven skal fastholdes som åndehul for lokalbefolkningen, og skovdriften sker med stort hensyn til biodiversiteten.\nDer er planlagt konkrete tiltag til iværksættelse indenfor den førstkommende 6 års periode og langsigtede tiltag til gennemførelse efter 6 år samt tiltag som kan gennemføres i planperioden, såfremt der er mulighed for det. De planlagte tiltag bidrager til opfyldelsen af de mere langsigtede mål for området.\nIndenfor den førstkommende 6-årige periode, gennemføres følgende tiltag:\nSkabe naturlige lysninger i skoven, hvor træerne på grund af jordbundsforholdene ikke vokser optimalt, og etablere trampestier til færdsel for friluftslivet. Således bliver skoven mere varieret. I den østlige del af den gamle Kongelund, afd. 304 og 305, vil der blive etableret 2 skovenge.\nDe gamle ege i den gamle del af skoven vil overgå til naturligt henfald.\nNaturstyrelsens P-plads v. Frieslandsvej nedlægges.\nUdplantning af flere ege\nUnder etableringen af landdiget skal der indtænkes faciliteter, der binder området bedre sammen med Pinseskoven/Kalvebod Fælled.\nFølgende tiltag kan gennemføres indenfor planperioden, hvis der kan opnås finansiering:\nEvt. opkøb af arealer med henblik på fortsat skovrejsning\nTilplantning af skovrejsningsarealer (80 ha)\nKort 3: Kortet viser de konkrete tiltag til iværksættelse indenfor den førstkommende 5-6 års periode samt de langsigtede og mulige tiltag\nI den nordlige del af Kongelunden bliver der i starten af perioden anlagt et landdige gennem skoven mod øst, forbundet med kystdiget. Formålet er at sikre det bagvedliggende område mod oversvømmelse.\nDe eksisterende skovrejsningsplaner ændres ikke. Der mangler ca. 80 ha skovrejsning.\nI afd. nr. 316 og 329 er der dårlig vækst, og der vil i planperioden blive etableret naturlige lysninger i bevoksningerne.\nKort 4: Kortet viser den langsigtede landskabsplan.\nKongelunden er udlagt som skovudviklingstype 21, eg med ask og avnbøg. Asken er døende grundet gren og toptørre, og der kan derfor ikke bygges på ask i planperioden.\nÆdelgran forekommer i dag mange steder i indblanding og som selvsåning. Egeskoven vil på sigt udvikle sig med en underetage af ædelgran, bøg og avnbøg. En forudsætning for egeblandskoven er, at afvandingen fortsættes, samt et ikke for højt vildtryk.\nStoppes pumper og hovedgrøfternes afvanding af skovarealet, vil skovudviklingstypen på sigt ændres. Vedligeholdelse af grøfter og pumpesystemet fortsættes derfor i den kommende planperiode.\nI den østlige del af den gamle Kongelund, afd. 304 og 305, vil der blive etableret 2 skovenge på de arealer, hvor der var fladeflad under stormene i 2013-14.\nDer ses en vis fremspiring af selvsået ædelgran i Kongelunden. Det er hensigten at følge udviklingen nøje, og i planperioden suppleres de mest åbne kulturflader med en gruppevis indplantning med eg. Skoven vil på sigt udvikle sig til en egeskov med indblanding af avnbøg, bøg og ædelgran.\nGamle ege tages ud af hugstberegningerne, da der er ikke ret mange gamle træer på Amager. Der vil ikke være store kulturinvesteringer i planperioden, men i stedet etableres mere lysning, hvor der naturligt opstår huller i bevoksningerne.\nDe lysåbne strandenge ved Hestefælleden plejes ved forsat græsning. De sidste rester af juletræsproduktion i skovrejsningen afvikles og konverteres til eng. Der kan både i den gamle del af skoven og i skovrejsningen etableres flere lysåbne arealer, der fortrinsvis plejes ved slåning.\nDer gennemføres ikke særlige tiltag for kulturmiljøet i planperioden.\nDen eksisterende pleje fremgår af nedenstående oversigt over fortidsminder og plejetiltag:\nKongelunden er et vigtigt element i projektet omkring Naturpark Amager, dels fordi det er den største skov på Amager med stor biologisk værdi og mange gamle træer, og dels fordi den har stor rekreativ værdi. Kongelunden har gennem de sidste 20 år fordoblet sin størrelse, ved opkøb af naboarealer og efterfølgende skovrejsning. Den udvikling skal understøttes i den kommende planperiode, så de biologiske og rekreative værdier fortsat udvikles.\nDragør Kommune arbejder i planperioden på at gøre Kongelundsfortet til et center for udvikling af friluftsliv. Hvis det lykkes at få fondsmidler til dette projekt, vil det betyde flere besøgende og udbygning af faciliteter, der understøtter friluftslivet.\nKongelunden ligger meget tæt på Kastrup lufthavn, og der er indflyvninger og start hen over skoven. Det betyder en del støj, hvorfor der ikke er anlagt store lejrpladser med shelter i skoven. Der skal vedligeholdes veje og anlægges trampestier, hvor landskabet fremstår åbent på grund af dårlige vækstforhold.\nP-pladsen ved Frieslandsvej nedlægges. Pladsen bliver sjældent brugt til parkering, og der er ofte problemer med deponering af affald. Der ligger en kommunal P-plads 100 m derfra.\nDer udlægges facilitetszoner ved landskabstræet og det kommende landdige.\nResten af området udlægges til friluftszone.\nKort 6: ortet viser planen for inddeling af skoven i områder for forskellig friluftsmæssig benyttelse\nHestefælleden vest for Kongelunden er en del af Natura 2000 område nr.143\nFind Natura 2000-plejeplanerne på hjemmesiden.\nEgedomineret skov med andre hjemmehørende træarter\nSkovfyr domineret skov med stor strukturel variation\nLøvskov med andre hjemmehørende træarter\nStrandengene vest for Kongelunden er § 3strandeng.Derudover findes også et mindre areal der er udpeget som mose/rørsump. Der er desuden to vandhuller, der er omfattet af § 3 beskyttelse.\nDen nordlige del af Kongelunden ligger i Tårnby kommune, og er i kommuneplanen omtalt som et vigtigt rekreativt område. Der er udarbejdet en lokalplan i Tårnby kommune, hvor skovrejsning er ønsket.\nDen centrale del og den sydlige del af Kongelunden ligger i Dragør kommune, der i kommuneplanen har udpeget de områder, hvor der ønskes skovrejsning. Kongelunden omtales som et vigtigt rekreativt område med store naturværdier.\nStrandengene vest for Kongelunden er omfattet af fredningen Sydamagers Kystområde, reg.nr. 00956.00, NKN-kendelse af 17. juni 2004. Fredningen omfatter også den resterede kyst til Dragør.\nFormålet med fredningen er at sikre naturværdierne og landskabet.\nKongelundenligger i et område meddrikkevandsinteresser.\nDer findes ingen naturskovsbindinger i Kongelunden.\nDer er et forsøg i Kongelunden:


Politiet: Bilbombe i Glostrup var nøje planlagt - politiken.dk\nPolitiet: Bilbombe i Glostrup var nøje planlagt\nPolitiet mener, at bilbomben mod den 32-årige tidligere Bandidos-rocker Mickey Borgfjord Larsen var et nøje planlagt attentat. Den 32-årige blev dræbt, da en bombe onsdag formiddag eksploderede i hans bil ved Amtssygehuset i Glostrup.\nPolitimester Jørn Bro fremviser foto af den dræbte. - Foto: Peter Hove Olesen\nDanmark 17. sep. 2003 kl. 13.12\nEn 32-årig, som er tidligere medlem af Bandidos, blev onsdag formiddag dræbt, da en meget kraftig bilbombe eksploderede i hans bil ved Amtssygehuset i Glostrup.\nPolitiet mener ikke, at der er tale om et rockeropgør, men den dræbte var ifølge politiet i såkaldt 'bad standing', hvilket betyder frit bytte for andre rockere.\nPolitiet mener, der er tale om et nøje planlagt hævndrab på den 32-årige Mickey Borgfjord Larsen. Angiveligt har flere personer stået bag.\nPolitimester Jørn Bro siger, at en årsag til drabet kan være 'lang tids ophobet vrede' mod den 32-årige, der ifølge politiet har flagret lidt frem og tilbage mellem forskellige rockerkredse.\nMistænkelige personer på parkeringspladsen\nPolitiet kan endnu ikke oplyse, om bomben var anbragt under førersædet eller under den sorte Toyota Corolla, som den 32-årige havde lånt af sin kæreste til sine hospitalsbesøg.\nMickey Larsen havde netop afsluttet en samtale med sin kæreste og politiet vurderer, at han havde kørt få meter i bilen, da bomben eksploderede klokken 9.10.\nVidner har set nogle personer opføre sig mistænkeligt på pladsen, og kriminalfolkene vurderer, at bilbomben enten er blevet placeret i bilen, mens Mickey Larsen var inde på sygehuset, eller natten til onsdag, hvor bilen holdt ved fængselspensionen.\nPolitiet opfordrer alle personer, som har været på parkeringspladsen mellem klokken 7.50 og 9.10, til at henvende sig til politiet.\nGlostrup Politi fandt onsdag en interessant genstand, en rød hanekamsparyk, som gerningsmanden eller -mændene kan have smidt fra sig ad en mulig flugtrute ved Frederikssundmotorvejen.


Årsrapport CB163PO057 Årsrapport PDF\nÅrsrapport CB163PO057 Årsrapport 2010\nDownload "Årsrapport 2010. 2007-2013 2007CB163PO057 Årsrapport 2010"\n1 CB163PO057 Årsrapport\n2 Indholdsfortegnelse 1 Generelle data De strategiske mål for programmet Oversigt over gennemførelsen af det Operationelle Program Resultater og fremskridtsanalyse Oplysninger om status for afvikling af det Operationelle Program Oplysninger om brugen af fondsmidler Støtte inddelt efter målgrupper Tilbagebetalt eller genanvendt støtte Kvalitativ analyse Oplysninger om foreneligheden med fællesskabsretten Væsentlige opståede problemer og foranstaltninger til afværgelse af disse Ændringer i konteksten omkring det Operationelle Programs gennemførelse Eventuel væsentlig ændring i henhold til artikel 57 i forordningen (EF) nr. 1083/ Komplementaritet med andre instrumenter Tilsynsforanstaltninger Eventuelle nationale valutareserver (kun for den årlige gennemførselsrapport 2010) Gennemførelse af den enkelte prioritetsakse Prioritetsakse 1 Erhvervsliv, innovation, maritim udvikling & miljø Resultater og fremskridtsanalyse Materielle og finansielle fremskridt i prioritetsaksen Kvalitativ analyse Væsentlige opståede problemer og foranstaltninger til afværgelse af disse Prioritetsakse 2 Grænseoverskridende strukturer og menneskelige ressourcer Resultater og fremskridtsanalyse Materielle og finansielle fremskridt i prioritetsaksen Kvalitativ analyse Væsentlige opståede problemer og foranstaltninger til afværgelse af disse Prioritetsakse 3 Teknisk bistand Resultater og fremskridtsanalyse Materielle og finansielle fremskridt i prioritetsaksen Kvalitativ analyse Væsentlige opståede problemer og foranstaltninger til afværgelse af disse Teknisk bistand Information til offentligheden Kvalitativ analyse Væsentlige opståede problemer og foranstaltninger til afhjælpning af disse\n3 Bilagsoversigt: Bilag 1 Projektindikatorer Bilag 2 Finansielle oplysninger Bilag 3 Kumuleret fordeling af tildelinger fra Fællesskabets bidrag efter kategori Bilag 4 Prioritetsindikatorer / Prioritet 1 Bilag 5 Prioritetsindikatorer / Prioritet 2 Bilag 6 Prioritetsindikatorer / Prioritet 3 Bilag 7 Teknisk Bistand Bilag 8 Evaluering af Kommunikationsplanen 3\n4 1 Generelle data Operationelt program Årsrapport Mål Europæisk territorialt samarbejde, grænseoverskridende samarbejde Støtteområde Region Sjælland (DK02), Kreis Ostholstein (DEF08), Kreisfreie Stadt Lübeck (DEF03), Kreis Plön (DEF0A) Tidsrum for programplanlægningen Programmets 2007CB163PO057 referencenummer (CCI-Code) Programmets navn Fehmarnbeltregion Årsrapport 2010 Dato for godkendelse af rapporten i Overvågningsudvalget INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion blev godkendt af Kommissionen den 21. december 2007 ved beslutning nr. K(2007)6600. I henhold til artikel 67 i Rådets generelle forordning nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 skal Forvaltningsmyndigheden for EU-strukturfondsprogrammerne hvert år indsende en årsrapport om programmet til Kommissionen. Årsrapporten skal inden fremsendelse til Kommissionen godkendes af Overvågningsudvalget. Dette skete den 06. juni Udvalgets få sproglige ændringer blev derefter indarbejdet i årsrapporten. Årsrapporten fokuserer på implementeringen af programmet, herunder især informationstiltag om programmet, arbejdet i udvalgene, rådgivning til godkendte projekter og nye projektideer, godkendelse af nye projekter, udarbejdelse af strategiske 4\n5 foranstaltninger med henblik på at implementere det Operationelle Program samt opdatering af de grundlæggende programdokumenter. 1.1 De strategiske mål for programmet De operationelle rammer for INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion er EUforordningerne for strukturfondsperioden samt fællesskabets strategiske retningslinjer for denne periode og strategien for den bæredygtige udvikling. Det Operationelle program er et supplement hertil. De valgte prioriteter er afledt af disse overordnede strategier. Lissabon-strategien, som indeholder elementer fra Göteborg-erklæringen, danner grundlag for de strategiske retningslinjer og for anvendelse af ressourcerne fra EUstrukturfondene. Det nye mål for det Europæiske territoriale samarbejde er at fremme integrationen inden for fællesskabet i alle aspekter, som det fremgår af artikel 6 i forordningen 1080/2006. De nævnte overordnede rammer for udviklingen af programmets regionale strategi danner sammen med de nationale og regionale udviklingsstrategier de strategiske mål for INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion : 1. Regionens erhvervsmæssige og økonomiske positionering langs aksen Hamburg- København/Malmö 2. Forbedring af Fehmarnbeltregionens attraktivitet 3. Mere information og viden til befolkningen i regionen 4. Fremme af integrationen 1 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) nr. 1828/2006 af 8. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i den til enhver tid gældende version. 5\n6 Dertil kommer de horisontale kriterier, som generelt sigter på: beskyttelse og forbedring af miljøet samt bæredygtig udvikling integration og forebyggelse af diskriminering ligestilling af mænd og kvinder i alle programmets faser, dvs. både ved valg af prioriteterne og fokustemaerne og også ved gennemførelse af programmet og projekterne. Samtidig udgør de væsentlige kriterier for de nationale, regionale og lokale politikker i regionen. Programmets strategiske mål implementeres ved hjælp af to prioriteter: 1. Erhvervsliv, innovation, maritim udvikling og miljø 2. Grænseoverskridende strukturer og menneskelige ressourcer De specifikke mål for de enkelte prioriteter skal nås gennem de enkelte foranstaltningsområder. Her er de støtteberettigede foranstaltninger og projekter placeret, som afspejler programmets tilstræbte output. Den programevaluering der blev indledt i 2010 skal analysere om hvorvidt de specifikke prioriteters programmål og de enkelte indsatsområder (fokustemaer) kan opnås, om de stadig er relevante efter det første programår eller om de skal tilpasses (se kapitel Oplysninger om de fysiske fremskridt i det Operationelle Program). Østersøstrategien INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion understøtter derudover den fælles strategi og handlingsplan for Østersøregionen EUSBSR (European Union Strategy for the Baltic Sea Region), som EU s stats- og regeringschefer vedtog i oktober Formålet er at sikre en mere effektiv koordinering af EU s politikker og programmer i Østersøregionen. 6\n7 Strategien har fire hovedtemaer: En miljømæssigt bæredygtig region En velstående region En tilgængelig og attraktiv region En sikker region. Gennemførelsen af Østersøstrategien i programmet er beskrevet i kapitel Oplysninger om status for afviklingen af 3.1.2/3.2.2 Materielle og finansielle fremskridt i prioritetsaksen 3.1.3/3.2.3 og kvalitativ analyse. Partnerskabsprincippet I INTERREG IVA-programmet Fehmarnbeltregion bygger partnerskabsprincippet på historiske samt nyetablerede kontakter mellem tyske og danske aktører hen over bæltet. I begyndelsen var der primært tale om venskabelige forbindelser mellem det daværende Storstrøms Amt (pr en del af den nye Region Sjælland) og Kreis Ostholstein. Udgangspunktet for et mere intensivt samarbejde mellem Storstrøms Amt og Kreis Ostholstein var i 1989 frygten for, at den faste forbindelse over Storebælt kunne medføre, at Fugleflugtslinjen over Femernbælt ville kunne miste sin betydning som økonomisk livsåre for dette område. Situationen foranledigede den de to amter til i en fælles resolution at kræve en udbygning og styrkelse af Fugleflugtslinjen. Derudover dannede man en arbejdsgruppe, der senere blev til Overvågningsudvalget, som er kernen i det dansk-tyske samarbejde. I 1991 bevilgede EU-kommissionen de to partnere, hvis støtteområde nu også omfattede Lübeck, støtte til det grænseoverskridende samarbejde af midler fra fællesskabsinitiativet INTERREG. Dette samarbejde kunne fortsættes takket være støtte fra INTERREG II A og INTERREG III A. På basis af partnerskaber fra de tidligere perioder sikrer det nye program INTERREG IVA fortsættelsen og især videreudviklingen af det grænseoverskridende samarbejde. På grund af udvidelsen af det danske støtteområde i forbindelse med kommunalreformen og inkluderingen af Kreis Plön, fik samarbejdet nye impulser og inddrog partnerskaber. 7\n8 Udformningen af programmet har fundet sted under ledelse af en arbejdsgruppe, som bestod af medarbejdere fra det hidtidige INTERREG-Sekretariat og af repræsentanter fra forvaltningen. Den blev overvåget af en styregruppe, som bestod af repræsentanter for de berørte amter/kommuner og af repræsentanter fra erhvervslivet og fra arbejdsmarkedets parter. Derudover har yderligere partnere fra forskellige interesseorganisationer deltaget i processen med programudviklingen i form af workshops og høringer. (se Operationelle Program , s. 5-7) Den eksempelvis blev programmet udsendt til 620 adressater som led i en offentlig høringsproces. Samvirke med andre programmer, planer og strategier Den operationelle ramme for programmet er EU-forordningerne for strukturfondsperioden samt Fællesskabets Strategiske Retningslinjer for samme periode og strategien for bæredygtig udvikling. Det Operationelle Program udgør et supplement hertil og understøtter samtidig nationale strategier. I den forbindelse spiller regionale aktører en vigtig rolle. Med de regionale vækstfora er der skabt en stærk platform for regionale og lokale foranstaltninger inden for den økonomiske udvikling, som er medfinansieret af EU s strukturfonde. Den Regionale Udviklingsstrategi og Erhvervsudviklingsstrategien for Region Sjælland samt det danske EU-program for regional konkurrenceevne og beskæftigelse, er andre eksempler på betydningsfulde strategier, som også omfatter den danske del af programområdet. Delstatsregeringen i Schleswig-Holstein samler med Zukunftsprogramm Wirtschaft (Fremtidsprogram Økonomi) de vigtigste økonomi- og regionalpolitiske støttetiltag i delstaten. Desuden er de såkaldte Regionalkontorer i de enkelte støtteregioner, som vejleder projekterne frem til den formelle ansøgning, placeret i samme institution som INTERREG-Sekretariatet. Her foregår et tæt samarbejde, afstemning og afgrænsning, som har fundet sted i flere støtteperioder. Delstatsregeringen i Schleswig-Holstein har også opstillet Zukunftsprogramm Arbeit (Fremtidsprogram Arbejde) for at styrke menneskenes konkurrenceevne på arbejdsmarkedet med midler fra den Europæiske 8\n9 Socialfond. Gennem en tæt afstemning før bevillingen sikres det, at der kun støttes aktiviteter, som ikke støttes af Zukunftsprogramm Arbeit. Udvalgsbehandlingen af Mål 2 ansøgninger er i Danmark henlagt til de regionale vækstfora. I Region Sjælland foregår den administrative behandling af ansøgningerne i Vækstforumsekretariatet, der er placeret i umiddelbar sammenhæng med Forvaltningsmyndigheden. Dette sikrer et tæt samarbejde vedrørende afgrænsning af programmerne og forhindrer eventuelle overlap. Region Sjælland er desuden støtteområde i det grænseoverskridende program: Øresund- Kattegat-Skagerrak, samt tilstødende område (20 % område) i det grænseoverskridende program South Baltic. Samlet set findes der en mangfoldighed af programmer i støtteregionen, som overlapper geografisk og har lignende prioriteter. I sammenligning med de øvrige støtteprogrammer forfølger det løbende INTERREG-program dog målsætningen om det grænseoverskridende samarbejde. Erfaringen viser indtil videre, at afgrænsningen til de øvrige programmer er uproblematisk. I 2009 indledte Forvaltningsmyndigheden nye samarbejder i tilknytning til vedtagelsen af EU s Østersøstrategi. Disse nye samarbejder involverer både regionale og nationale myndigheder samt interregionale netværk. Formålet med disse nye partnerskaber er at sikre, at programmet Fehmarnbeltregion kan understøtte Østersøstrategien bedst muligt. Programgennemførelse Til sikring af en effektiv programgennemførelse og etablering af en fælles forvaltningsstruktur har alle fire programpartnere, Region Sjælland, Kreis Ostholstein, Kreis Plön og Hansestadt Lübeck, indgået en aftale. I henhold til artikel 14, stk 1 i forordning (EF) nr. 1080/2006 har de medlemsstater, der deltager i, udpeget en fælles Forvaltningsmyndighed, der ligger hos Region Sjælland, Sorø. Efter høring af de i programområdet repræsenterede medlemsstater oprettede Forvaltningsmyndigheden et 9\n10 fælles Teknisk Sekretariat, som ligger hos Entwicklungsgesellschaft Ostholstein mbh, Eutin. I henhold til artikel 61 i forordning (EF) nr. 1083/2006 af er programmets Attesteringsmyndighed ved Region Sjælland, Sorø. I henhold til artikel 62 i forordning (EF) nr. 1083/2006 af er programmets Revisionsmyndighed ved Erhvervs- og Byggestyrelsen København Ø. I medfør af artikel 63 i forordning (EF) Nr. 1083/2006 har medlemsstaterne nedsat et fælles Overvågningsudvalg efter aftale med Forvaltningsmyndigheden. Overvågningsudvalget er sammensat af repræsentanter fra følgende institutioner: nationale myndigheder (repræsentanter fra medlemsstaten) regionale forvaltninger (repræsentanter fra Region Sjælland, Kreis Ostholstein, Kreis Plön, Hansestadt Lübeck), politiske repræsentanter fra Region Sjælland, Kreis Ostholstein, Kreis Plön, Hansestadt Lübeck, kommunale sammenslutninger og kommuner, arbejdsmarkedsmyndigheder, erhvervsfremmeaktører/vækstforum, fagforeninger højere læreanstalter, ligestillingsrepræsentanter, miljørepræsentanter eller miljøorganisationer. En repræsentant for Kommissionen deltager på Kommissionens eget initiativ eller efter anmodning fra Overvågningsudvalget med rådgivende funktion i Overvågningsudvalgets arbejde. Derudover kan gæster få mulighed for at deltage i Overvågningsudvalgets møder. I henhold til artikel 19, stk. 3 i forordning (EF) nr. 1080/2006 kan Styringsudvalget påtage sig at udvælge operationerne og afgive rapport til Overvågningsudvalget. Styringsudvalget 10\n11 består af de forvaltninger, der har ansvaret for programmet, og suppleres med repræsentanter fra erhvervsliv og arbejdsmarkedets parter. Ovenstående afsnit illustrer, at partnerskabsprincippet implementeres i INTERREG IVA programmet Fehmarnbeltregion i flere henseender. Under udviklingen, planlægningen, og gennemførelsen af programmet inddrages et bredt spektrum af relevante aktører på nationalt og regionalt plan. Et tydeligt eksempel på partnerskabsprincippet er, at ansvaret for programmet er fordelt på både regionale og nationale myndigheder, i og med at Forvaltningsmyndigheden og Attesteringsmyndigheden er placeret hos Region Sjælland, medens Revisionsmyndigheden er placeret hos Erhvervs- og Byggestyrelsen. Endvidere er et stort antal af forskellige myndigheder og interesseorganisationer blevet inddraget i udviklingen og godkendelsen af programmet. Tilsvarende repræsenterer Overvågningsudvalget mange forskellige interessegrupper, som er med til at overvåge og vejlede programgennemførelsen. 2 Oversigt over gennemførelsen af det Operationelle Program 2.1 Resultater og fremskridtsanalyse Oplysninger om status for afvikling af det Operationelle Program Programmet blev godkendt den 21. december 2007, således at de første projekter kunne godkendes i løbet af Samtidig skulle den samlede implementering af programmet gennemføres over for ansøgerne, hvilket krævede hele året 2008 og første halvdel af året I gennemførelsesåret 2010 blev der ydet rådgivning og administrering til de fem i 2008 samt de syv i 2009 godkendte projekter. Desuden godkendte det dansk-tyske Styringsudvalg i 2010 tre nye projektansøgninger. Både ved den generelle præsentation af INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion og ved rådgivning af de enkelte potentielle projektpartnere blev det især understreget: 11\n12 - at projekterne skal indeholde elementer, som bidrager til forbedring af regionens muligheder som del af aksen Hamburg- København/Malmö, - at projekterne øger regionens attraktivitet både for borgerne og besøgende, - at projekterne er grænseoverskridende og bidrager til, at forskelle opfattes som styrke og som udgangspunkt for en fornyet dynamik i regionen. De modtagne projektansøgninger blev behandlet på grundlag af kvantitative og kvalitative udvælgelseskriterier. Herunder blev det vurderet, om projekterne kunne bidrage til opnåelse af programmålene. Desuden blev projektansøgningerne gennemgået for at kunne vurdere, om kriterierne for ligestilling mellem mænd og kvinder, bæredygtig udvikling og additionalitet er opfyldt, og om støttemodtagerne varetager deres informationspligt i forhold til støtten fra EU på tilfredsstillende måde. Af de tre nye og i 2010 godkendte projektansøgninger ligger to i Prioritet 1 og ét i Prioritet 2. I sammenligning med 2009, hvor der i alt var fire ubesatte fokustemaer, er der i slutningen af 2010 kun to fokustemaer tilbage (Fokustema 2 Forskning og Teknologi og Fokustema 3 Sundhed), hvor der ikke er blevet gennemført projekter endnu. Der er således projekter inden for de resterende fokustemaer. Projekterne er forholdsvis omfangsrige i forhold til bevilligede støtte, hvilket vil få den konsekvens, at det oprindeligt planlagte mål i forhold til antallet af projekter i de enkelte fokustemaer ikke forventes at være realistisk længere. Selv om antallet af godkendte projekter afviger fra det for 2010 forventede tal, viser en foreløbig evaluering af programmets indholdsindikatorer, at de godkendte projekter samlet set opfylder de fleste af de kvantitative mål og således også de dermed sammenhængende kvalitative programmål. Se tabel i bilag 1 med hensyn til kvantificerbare indikatorer, som nævnes i det Operationelle program, og som viser de 12\n13 realiserede målsætninger. De finansielle oplysninger om det Operationelle program ses i tabellen i bilag 2. Det lavere antal godkendte projekter kunne føre til den antagelse, at programmet ville få vanskeligheder med hensyn til at opfylde n+2 rammerne. På grund af nogle projekters relativt store volumen og en målrettet indsats fra INTERREG- Administrationen kunne n+2 målet opnås i 2010, såvel som programmets forecast viser, at n+2 forventes at kunne blive indfriet for den resterende programperiode. Ændret programstrategi På trods af at programmets kvantitative og kvalitative mål i mange henseender allerede er opfyldt, har Overvågningsudvalget for INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion i slutningen af 2009 besluttet at foretage en ændring af den hidtil bestående programstrategi. Den ændrede programstrategi skulle først og fremmest sigte på at sikre et større antal projekter for bedre at kunne opfylde målene i det Operationelle Program. Baggrunden for ændringen af programstrategien var, at der med slutningen af 2009 ville i alt være 68,42 % af programmets samlede midler bevilget til kun 13 projekter. Selv om den høje andel af allerede bevilgede midler viser en stor interesse for programmet og dermed prisværdige fremskridt med hensyn til programmets gennemførsel, beroede den høje bevilling på, at der blev godkendt nogle for dette programs meget økonomiske omfangsrige projekter, som derved hurtigt lagde beslag på en stor procentdel af de samlede midler i programmet. Denne situation betød, at midlerne inden for bestemte fokustemaer allerede var opbrugt, i nogle tilfælde var det i 2009 endda nødvendigt med en omfordeling fra andre fokustemaer, mens der i andre fokustemaer slet ikke var nogen projekter endnu (jf. Programmets Årsrapport for 2009). Med en ændret programstrategi kunne der skabes mulighed for at optimere gennemførelsen af programmet med henblik på at dække det Operationelle Programs mål og alle fokustemaer bedst muligt. Samtidig skulle den nye programstrategi højne antallet af i alt godkendte projekter. Forslaget til en ny programstrategi indeholdt følgende hovedpunkter: 13\n14 1) Nedsættelse af støttekvoten Ved at nedsætte støttekvoten fra maksimalt 75 % til maksimalt 60 % af de samlede omkostninger blev der tilskyndet til en mere realistisk budgetplanlægning, og samtidig ville det være muligt at fordele de resterende støttemidler til et større antal nye projekter. 2) Maksimalt støttebeløb (med undtagelsesordning) For at sikre tilstrækkelige midler til finansiering af flere projekter i alle fokustemaer foreslog INTERREG-Administrationen at indføre et maksimalt støttebeløb på euro (svarende til et samlet budget på ca euro ved en støttekvote på 60 %). Ved et maksimalt støttebeløb på euro skulle det tillige være målet at kunne godkende i alt 30 projekter i løbet af programperioden. Dette antal vurderes for at være passende i forhold til indfrielsen af programmets indikatorer. Under særlige omstændigheder skulle det dog være muligt for projekter at ansøge om dispensation, da det også fremover skulle være muligt at støtte større og strategisk vigtige projekter. En ansøgning om dispensation skulle i så fald godkendes af Styringsudvalget og kun bevilges til projekter, som har en ekstraordinær merværdi for programmet. Dertil hører, at projekterne udføres af mange nye aktører som muligt, og at projekterne har en stor geografisk og aktørmæssigt rækkevidde. Som forudsætning for en overskridelse af støttekvoten og/eller det maksimale tilskudsbeløb blev det fastlagt, at projektet skal opfylde de generelle udvælgelseskriterier og mindst tre af nedenstående kriterier: Projektet skaber multieffekter, dvs. effekter indenfor mere end et fokustema i en prioritet og disse effekter kan tydeligt dokumenteres. Projektet bidrager til ekstraordinært store grænseoverskridende effekter, herunder særligt borgernære aktiviteter. Projektet henvender sig til et flertal af målgrupper herunder almindelige borgere. Projektet har potentiale til at blive et fyrtårnsprojekt særligt gældende for Fehmarnbeltregionen og Østersøregionen. 14\n15 Projektet gennemføres af nye projektpartnere, som ikke tidligere (INTERREG IIIA und IV A) har modtaget støtte. Projektet yder støtte til nye aktiviteter, der har en særlig værdi for det grænseoverskridende samarbejde, og som ikke er blevet gennemført i tidligere projekter. Projektet implementeres i de dele af regionen, hvor der endnu ikke er gennemført aktiviteter og bidrager dermed til at dække den samlede geografiske region. 3) Styrkelse af bestemte fokustemaer For at opfylde programmets mål så godt som muligt, foreslog INTERREG- Administrationen en speciel indsats for at initiere projekter specielt inden for de fokustemaer, hvor der tidligere ikke har været aktiviteter. Samtidig skulle fokustemaer forbigående lukkes, hvis alle midler allerede var opbrugt og i mange tilfælde betydeligt overskredet. Dette gjaldt på daværende tidspunkt for følgende fokustemaer: 1. Erhvervsinitiativer, 5. Turisme og kultur og 8. Arbejdsmarked, socialområdet og ligestilling. For så vidt det ved en senere evaluering af programmet skulle vise sig relevant, kan Overvågningsudvalget genåbne et eller flere fokustemaer. INTERREG-Administrationen begrunder denne midlertidige lukning af fokustemaer med formålet om at forbedre gennemsigtigheden og dermed samtidig projektrådgivningen over for potentielle ansøgere. Det dansk-tyske Overvågningsudvalg tilsluttede sig det fremsatte forslag til en ændret programstrategi og der blev gennemført en første evaluering af programstrategien på Overvågningsudvalgsmødet den 1. juni INTERREG-Administrationen kunne allerede et halvt år efter beslutningen om en ændret programstrategi videreformidle følgende vigtige effekter, som tilsammen talte for at bibeholde programstrategien: Nye projektansøgere er blevet udførligt informeret om indholdet af den nye strategi og har tilpasset deres ansøgninger i overensstemmelse hermed. Nye projektansøgere har fortrinsvis indplaceret deres ansøgninger i fokustemaer, hvor ingen eller kun få støttemidler er blevet bevilget. 15\n16 Ved de tre nye projekter, som blev forelagt Styringsudvalget i juni 2010, var der tale om ansøgninger, som allerede var under udarbejdelse inden beslutningen om den nye programstrategi blev truffet. Alle tre projekter havde reduceret deres budget betragteligt og forsøgt at tilpasse sig de nye krav. INTERREG-Administrationen har samtidig ydet en særlig indsats for at lette projektansøgernes ændringer som følge af de nye strengere krav. Som resultat af denne første vurdering af programstrategien pålagde Overvågningsudvalget INTERREG-Administrationen, at bibeholde den nye programstrategi og at anvende den som et middel til en optimal styring af programmet. Programstrategien skal revideres årligt. To af projektansøgningerne i 2010 har vist sig at være strategisk vigtige projekter, og er derfor blevet godkendt med en dispensation fra programstrategien. Programdokumenter: I løbet af 2010 har INTERREG-Administrationen justeret følgende centrale dokumenter: Håndbog: Vejledning, Retningslinjer og Forordninger om støtte til projekter inden for Målet om Europæisk territorialt samarbejde (INTERREG IV A)i programmet Fehmarnbeltregion : Håndbogen sigter på at informere potentielle projektpartnere om principperne og kriterierne i INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion og indeholder udførlige forklaringer og vejledninger til fremsættelse af ansøgninger og gennemførelse af et INTERREG IV A-projekt som hjælp til nuværende og potentielle projektpartnere. Håndbogen blev godkendt ved det første fælles møde i det dansk-tyske Overvågnings- og Styringsudvalg den 4. juni Der er i 2010 påbegyndt en større gennemgang af Håndbogen, som forventes tilendebragt i starten af Ændringerne er fortrinsvist foretaget med henblik på at få indarbejdet de nye tiltag i forhold til Østersøstrategien, den nye programstrategi, den nye tilsynserklæring såvel som opjusteringer af de generelle retningslinjer for projektgennemførelse og støtteberettigelse. Håndbogen kan altid downloades fra hjemmesiden. Derudover vedlægges Håndbogen Leadpartnerkontrakten som bilag for at sikre, at projektet 16\n17 modtager de grundlæggende informationer med alle retningslinjer og henvisninger til forordningerne. Tilsynserklæring. Administrationen har brugt ressourcer på at udarbejde en fælles dansk/tysk tilsynserklæring. Formålet har været at udarbejde et fælles kompromis mellem den danske regionalfondsbekendtgørelse, den danske erklæringsvejledning og internationale revisionsstandarder. Der er udarbejdet to fælles erklæringer. Den ene erklæring anvendes af alle partnere (både Leadpartneren og Projektpartnerne) og den anden anvendes af Leadpartneren som en konsolideret erklæring for Leadpartner og projektpartner. Leadpartnerkontrakten og Håndbogen bliver i erklæringen to meget centrale elementer, som revisor skal revidere op imod (reference ramme). Administrationen oplever, at det er en stor succes, at der nu er blevet udarbejdet en fælles erklæring, som kan anvendes på både dansk og tysk side. Det er udtryk for et grænseoverskridende samarbejde, både med administrationen, revisionsmyndigheden og revisorbranchen. Administrationen forventer, at den fælles erklæring kan bidrage til en enklere procedure og arbejdsgang ved afrapporteringerne, såvel som ved udbetalingsanmodningerne. Det letter ikke blot administrationens arbejde, men i lige så høj grad revisorernes og projektpartnernes, særligt Leadpartneren når denne skal konsolidere regnskabet og udbetalingsanmodningerne. Det har ikke været relevant at revidere i henhold til Rådets Forordning 1083/2006 Artikel. 71 i Der er ikke foretaget en justering af organiseringen af og procedurerne for forvaltnings- og attesteringsmyndighederne. Der er derfor ikke foretaget nogen ændringer i henhold til Europa-Kommissionens Forordning 1083/2006 artikel 71 beskrivelsen, indsendt til Europa-Kommissionen d. 26. oktober 2009, inkluderende de uddybende kommentarer indsendt til Europa-Kommissionen d. 16. december Det betyder, at der ikke har været nogen ændring i organiseringen af procedurerne for Forvaltningsmyndigheden, herunder Det Fælles Tekniske Sekretariat, og for Attesteringsmyndigheden. 17\n18 INTERREG-Administrationen har foretaget en rettelse i Forretningsordenen for Styringsudvalget vedrørende forudsætningerne for Styringsudvalgets beslutningsdygtighed i henhold til pkt. IV. Rettelsen indbefatter en præcisering af ordlyden i nedenstående sætning (Punkt 5, side 2): I tilfælde af, at en repræsentant fra en økonomisk ansvarlig organisation er inhabil i henhold til Punkt 5 i denne aftale, skal der i stedet være en repræsentant fra en anden organisation til stede, for at Styringsudvalget er beslutningsdygtigt. Den oprindelige formulering, som angav, at der skal være yderligere en repræsentant fra en anden organisation til stede, for at Styringsudvalget er beslutningsdygtig, har vist sig at være utilstrækkelig. INTERREG-Administrationen har derfor foretaget den ovenstående ændring. Østersøstrategi (EUSBSR) Femern Bælt programmets søger at bidrage positivt til understøttelse af Østersøstrategien/EUSBSR, hvor det er relevant i forhold til programmets egne overordnede strategiske målsætninger. På mødet i det dansk-tyske Overvågningsudvalg for Femern Bælt programmet den 1. juni 2010 blev programmets tilpasninger til Østersøstrategien behandlet. Alle nye projekter skal forholde sig aktivt til strategien, men ikke nødvendigvis bidrage aktivt. til den. Til dette formål er der lavet et nyt punkt i ansøgningsformularens punkt 8.10 Understøttelse af Østersøstrategiens prioriterede områder, som skal udfyldes af ansøgerne. Dermed udbredes kendskabet til strategien også blandt Femern Bælt regionens aktører. I forbindelse med Overvågningsudvalgets beslutning om at støtte Østersøstrategien blev der i 2010 foretaget ændringer i samtlige relevante dokumenter, såsom det Operationelle Program, i ansøgningsskemaet for nye projekter, i vurderingsskemaet vedr. den indholdsmæssige vurdering af nye projektansøgninger og i Årsrapporten/Slutrapporten i forhold til de kvalitative resultater. 18\n19 Desuden blev programmets hjemmeside og håndbog opdateret med information om Østersøstrategien (samt måden hvorpå ansøgere skal forholde sig til den). Ved alle informationsmøder for potentielle ansøgere og godkendte projektpartnere bliver der grundigt informeret om strategien og håndteringen af denne. Programadministrationen fremhæver Østersøstrategien og programmets indsats for implementering af strategien i de samarbejdsfora, programmet indgår i. Arbejdet ligger i naturlig forlængelse af Region Sjællands prioriteringer, hvor Region Sjællands Internationale handlingsplan såvel som øvrige strategier understreger, at regionen har fokus på Østersøregionen. Tilsvarende har Østersøstrategien en vigtig strategisk indflydelse på de tyske programpartneres regionale strategier og handlingsplaner. Administrationen vil identificere de allerede godkendte projekter, som positivt understøtter strategiens prioriterede indsatser og rapportere disse projekter til Europa-Kommissionen. Projekter, der positivt understøtter strategiens prioriterede områder bliver af administrationen opfordret til at kontakte de nationale koordinatorer for de relevante prioritetsområder for at sikre relevant koordinering og samarbejde. Projekterne vil ligeledes blive informeret om, at Administrationen informerer hvilke projekter, der er understøttende i forhold til Østersøstrategien til Europa-Kommissionen. De projekter som opfattes som værende i overensstemmelse med Østersøstrategien/EUSBSR, vil samtidig blive tydeligt markeret i programmets liste over godkendte projekter på programmets hjemmeside. Udover de tidligere nævnte tiltag har Administrationen foretaget følgende justering af praksis i forhold til Østersøstrategien: Programmet har i efteråret 2010 igangsat en ekstern evaluering af programmet, hvor en del af evalueringen også vil omfatte vurderingen af Østersøstrategiens indflydelse på programmet. Evalueringen af dette aspekt forventes at blive fremlagt Overvågningsudvalget i løbet af\n20 INTERREG IV A-programmet Fehmarnbeltregion dækker Region Sjælland med ca indbyggere og Kreis Ostholstein, Hansestadt Lübeck og Plön med ca indbyggere. Programmet har et samlet budget på 22,9 millioner Euro, hvoraf 12,175 millioner Euro var bevilget til i alt 14 projekter pr. 31. december De 14 projekter var alle bevilget før Overvågningsudvalgets beslutning med henblik på projekternes understøttelse af Østersøstrategien fra juni Programadministrationen har vurderet, at 11 af de 14 projekter understøtter Østersøstrategien, mens de resterende tre projekter vurderes at være i overensstemmelse med strategien, uden direkte at understøtte den. De nye krav til projekterne i forhold til Østersøstrategien medfører øget behov for vejledning af projektansøgerne, og det er Administrationens oplevelse, at det kan være en udfordrende øvelse for projektansøgerne at forholde sig til Østersøstrategiens store geografiske område, såvel som mange prioriteter, flagskibsprojekter mv. Programmets administration, både Sekretariatet og Forvaltningsmyndigheden forsøger at holde sig løbende informeret i forhold til Østersøstrategien. Forvaltningsmyndigheden har deltaget i forskellige aktiviteter med udgangspunkt i Østersøstrategien. Det gælder både ved Baltic Development Forums årlige konference, såvel som ved OpenDays i Bruxelles. Der har været anvendt midler fra budgettet til teknisk bistand, til deltagelse i disse arrangementer. Endvidere har teknisk bistand været anvendt til en større Østersøkonference, som programmet afholdte i november 2010 med mere end 100 deltagere (jf. Kap. 5 Information til offentligheden). Deltagelse i Interact Pilot Project Measuring the benefits of European Territorial Cooperation Programmes Typology INTERREG-Administrationen har i 2010 besluttet at deltage i Interacts pilotprojekt med det formål at bidrage til at gøre effekterne af INTERREG-programmerne mere målbare og transparente. Fehmarnbeltprogrammet anser samtidig deltagelsen i dette projekt som 20\nOperationelt program. Europæisk Territorialt Samarbejde (INTERREG IV A) 2007-2013 (2007CB163PO057)\nOperationelt program Europæisk Territorialt Samarbejde (INTERREG IV A) 2007-2013 (2007CB163PO057) Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 4 1.1 Programudvikling... 4 1.1.1 Indledende bemærkning... 4 1.1.2\nHåndbog. Version nr. 5 31.08.2015. www.fehmarnbeltregion.net\nHåndbog Vejledning, Retningslinjer og Forordninger om støtte til projekter inden for Målet om Europæisk territorialt samarbejde (INTERREG IV A) i programmet Fehmarnbeltregion 2007-2013 Version nr. 5 31.08.2015


StofskiftePortalen – Stofskifteforeningen\nSå er vi i gang – StofskiftePortalen er på vej\nMed et stort kick-off-arrangement den 21. maj i Odense blevet projektet StofskiftePortalen for alvor skudt i gang. De seneste par måneder har gjort os klogere på, hvilke udfordringer og behov der findes hos personer med lavt stofskifte, og vi er nu klar til at bevæge os videre mod vores mål om at skabe en digital platform fyldt med viden, inspiration, samtaler og gode idéer til at leve et godt liv med stofskiftesygdomme.\nDen 21. maj afholdte vi stor kick-off på projektet med at skabe en digital platform, som skal hjælpe folk med stofskiftesygdom til at opnå højere livskvalitet, og nu er vi officielt i gang. Til kick-off deltog bestyrelsen for Stofskifteforeningen, en række specialister og den ”taskforce” eller arbejdsgruppe, bestående af personer med stofskiftesygdomme, som skal hjælpe os i mål med projektet. Derudover har vi brugt de seneste måneder på at blive klogere på udfordringerne og behovene hos folk med lavt stofskifte, så vi kan skabe den bedst mulige platform. Det er der kommet meget interessant ud af.\nFællesnævneren er nygerrighed\nVi er blandt andet blevet bekræftet i, hvor forskellige I er derude. Nogle er meget påvirkede af fysiske symptomer. Andre kæmper mere med det psykiske. Og så er der en stor gruppe, som lever et næsten helt almindeligt liv med lavt stofskifte, men som er bekymrede for, hvordan resten af deres liv skal gå eller blot interesserede i at blive klogere og hjælpe andre. Den store fællesnævner for jer er nysgerrighed. I suger viden til jer, og I er meget opsøgende. Men der findes meget misinformation derude, så en af vores helt store opgaver er at luge ud i al informationen og finde frem til det, der er vigtigst at vide, når man har lavt stofskifte.\nMange af jer har også det tilfælles, at I gennemgår en turbulent rejse, fra de første symptomer viser sig, al uvisheden, utrygheden og tvivlen dukker frem og til behandlingen er på plads. Her er der så nogle, der oplever, at det hele falder på plads, mens andre oplever, at den turbulente rejse blot fortsætter og bringer endnu mere tvivl, ængstelighed og frustration med sig.\nProjektet er tildelt 2,6 mio. kr. i støtte fra Sundhedsministeriet\nProjektet løber fra 2022 til marts 2024\nPersoner med stofskiftesygdom samt endokrinologer, diætist, psykolog og fysioterapeut udgør ekspertgrupperne\nDet er en gennemsyrende værdi i projektet, at vi skal favne alle. Vi har derfor stor fokus på, at alle uanset symptomer, livskvalitet, tanker og udfordringer skal kunne finde inspiration og redskaber på vores platform. Samtidig skal platformen også være et alternativ til de sorte huller af desperation og vrede, der findes på blandt andet Facebook. Derfor er det også en kerneværdi for os, at vi lytter til jeres frustrationer og anerkender de udfordringer der er i mødet med sundhedsvæsnet og den første behandling.\nFor at finde ud af, hvordan vi gør det, har vi allieret os først og fremmest med personer med stofskiftesygdomme, men også med en række specialister lige fra endokrinologer over psykologer og fysioterapeuter til diætister, for at vi kan have det hele menneske i fokus.\nIkke frygt men optimisme\nVores mål er at skabe et univers, hvor optimismen er i fokus. Vi vil ikke lave skræmmekampagner og udelukkende fortælle skrækhistorier. I stedet vil vi se fremad og hjælpe så mange mennesker som muligt med at opnå den bedste hverdag som muligt.\nI de kommende måneder vil vi begynde at gøre reklame for projektet i den brede offentlighed. Derfor støder du forhåbentlig snart på projektet andre steder. Derudover fortsætter vores arbejde med at finde ud af, hvilke værktøjer I har brug for, og hvordan vi bedst strikker en StofskiftePortal sammen, som kan hjælpe dig, der bøvler med lavt stofskifte. Vi glæder os til at fortælle mere.\nDer findes meget misinformation derude, så en af vores helt store opgaver er at luge ud i al informationen og finde frem til det, der er vigtigst at vide, når man har lavt stofskifte.\nProjektleder Gitte Engelund


Veje i Tyskland - Dansk Vejhistorisk Selskab\nDe tidligere danske hertugdømmer rummer også megen dansk vejhistorie.\nHovedlandevejene i hertugdømmerne blev fra 1832 udbygget til chausséer (også kaldet Kunststrassen) og forsynet med hel- og halvmilesten. Langs vejene blev der desuden opført et antal chaussé-huse, hvor de vejfarende måtte betale vejpenge.\nEn af de bedst kendte og bedst bevarede chausséer var (og er) Kiel – Altona chausséen. Læs lidt om vejen og dens historie her: Chaussee von Kiel nach Altona.\nSchleswig-Holsteinischer Heimatbund har udarbejdet denne side om chausséen og dens historie: Chaussee Altona – Kiel.\nEn fin og rigt illustreret beskrivelse af chausséen og dens historie findes i “Die Chaussee Altona – Kiel” af Burkhard von Hennigs og Heinrich Kautzky, udgivet af Landesamt für Denkmalpflege, Schleswig-Holstein (2015).\nI Schnelsen-Archiv findes en oversigt over chaussé-husene og bomhusene langs vejen. Husene tjente som boliger for de vejmænd, som havde ansvaret for vedligeholdelsen af chausséen, og for dem, som skulle opkræve bompengene for benyttelse af chausséen.\nVEJHISTORIE nr. 31/2018 indeholder artikler om chausseen og en af dens historiske broer.\nDet øvrige Tyskland\nRomerveje i Tyskland\nPå tysk Wikipedia findes en side med en liste over romerveje i Europa, Lilleasien og den nære orient. For hver vej er der et link til en separat side om den pågældende vej med beskrivelse, historie, kort, billeder og yderligere links og litteratur.\nAltwege in Deutschland er en privat hjemmeside, der handler om keltiske veje og romerveje samt middelalderlige veje og handelsruter gennem Tyskland.\nRömerstrassen zwischen Mosel und Rhein er en beskrivelse af 16 ruter og seværdige fund langs romervejene i Rheinland-Pfalz med kortskitser, mange illustrationer og litteraturliste.\nAlte Salzstraße (den gamle saltvej) mellem Lübeck og Lüneburg var i gamle dage en del af en af de vigtigste nord-sydgående vejforbindelser gennem Tyskland. I dag er vejen turistvej og cykelrute.\nDen første længere offentlige motorvejsstrækning i verden blev åbnet i Italien i 1924. Den gik fra Milano til Varese. Men allerede i 1921 var den første tyske vej alene for motorkøretøjer åbnet sydvest for Berlin. Det var dog ikke en offentlig vej, men en test- og væddeløbsbane (AVUS – Automobil-Verkehrs- und Übungsstraße).\nI 1920’erne og 1930’erne blev der igangsat omfattende anlæg af motorveje – Reichsautobahnen – og fra 1935 til 1943 voksede det tyske motorvejsnet fra ca. 100 km til en samlet længde af ca. 3.900 km.\nPå grund af 2. verdenskrig blev et antal af de planlagte og/eller påbegyndte Reichsautobahn-arbejder aldrig fuldført. De pågældende strækninger henligger nu som “glemte motorveje”. Læs om dem her: Strecke 24, Strecke 46, Strecke 77, Strecke 85, Reichsautobahn Wien–Breslau og Reichsautobahn Berlin-Königsberg.\nEfter afslutningen af 2. verdenskrig fortsatte udbygningen af de tyske motorveje (Deutsche Autobahnen). Ved udgangen af 2016 var den samlede længde knap 13.000 km.\nSe mere om de tyske motorveje og deres historie på de markerede links. Her er også yderligere links og litteraturhenvisninger.\nInteressengemeinschaft für historisch-wissenschaftliche Forschung und Dokumentation er et interessefællesskab, som har til formål at indsamle og formidle vejhistoriske oplysninger i et Archiv für Autobahn- und Straßengeschichte (AfASG). Hjemmeside: http://www.strassengeschichte.de/


manpass.jordenssalt.com Leve sammen Hvordan man kontrollerer sædets frugtbarhed\nMyte eller fakta? Dette giver dårligere sædkvalitet | Mit Liv | DR Dette kontrollerer en positiv udvikling - især i tilfælde af potentielle farer, som kan påvirke din fertilitet. Hvordan er dit job? Nogle arbejdspladser har en øget sundhedsrisiko på grund af deres rolle, for eksempel i kemisk industri. Pesticider er også man for at øge risikoen for misdannelser. Det lyder skræmmende i frugtbarhed - men det er sædets meget sjældent for sådanne misdannelser.\nAzoospermia - hvad er det? Azoospermi - behandling Hvordan man kontrollerer sædets frugtbarhed Sperm og sædanalyse\nStatistikker viser, at kvinder er mere tilbøjelige til at henvende sig til infertilitet over for læger. Men efter undersøgelsen er det konstateret, kontrollerer de er helt sunde, hvordan årsagen ligger i mænd, deres manglende evne til at opfatte et barn. Så hvordan kan man sædets partner om evnen til at blive gravid? Frugtbarhed slags undersøgelser skal han gennemgå for dette? Læger siger, at mandlig infertilitet betyder manglende evne til en moden mand man at opfatte et barn. Fertilitetstest for mænd: hvordan man kontrollerer fertiliteten hos mænd Generelt, hvis du har et højere antal normalformet sæd, betyder det, at du har højere frugtbarhed. Men der Testosteron og andre hormoner styrer sædets fremstilling. 1. jul Vi hører tit, at danske mænd har dårlig sædkvalitet. Men hvad kan man gøre for at undgå det? Vi søger et svar. Hvordan man bliver gravid hurtigt? 21 levedygtige myter afsløret Juli Når du og din partner har besluttet at udvide din familie, er der ingen ventetid. Du har muligvis været den kvinde, der har brugt de fleste af sine yngre år til at forhindre graviditet. Normalt, når du træffer denne beslutning, vil du gerne være gravid med det samme. En uddannet ekspert kontrollerer din sædtal, deres form, bevægelse og andre egenskaber. Generelt, hvis du har et højere antal normalformet sæd, betyder det, at du har højere frugtbarhed. Men der er mange undtagelser herfra. Hvordan standser man en ulykke i laboratoriet? Det er naturligvis vigtigt, at man i en ulykkessituation gør det rigtige. I modsat fald kan man let forværre den opståede skade. ondt i brystvorterne Frugtbarheden hos en mand kaldes hans evne til at befrugte en kvinde ved at gøre samleje og frigive sæd i skeden. Når man taler om hanlig fertilitet, bør man huske på spermatozos befrugtningsevne.\nDet er rigtigt, at når du bliver gravid, er du den, der går at holde øje med din kost som du spiser for to, men når du forsøger at blive gravid, skal din partner-in-opfattelse også gøre sin andel af sund kost. Det er fordi, hvad din mand spiser, kan påvirke hans frugtbarhed. Sædceller er nogle små vimse fyre. Men siden 'erne er danske mænds sæd blivet knap så vims. I dag er der flere sædceller end tidligere, der ikke bevæger sig, som de skind.\nHvad er fertilitet hos mænd, hvad der bestemmer hvordan man beregner det, er beskrevet Mandlig frugtbarhed er sædets evne til at befrugte ægget. Han kontrollerede det selv - resultatet er % - en komplet lettelse fra problemerne. Så hvordan kan man kontrollere partner om evnen til at blive gravid? Hvilke slags Mænd forvirrer evnen til at opføre sig med sædets evne til at befrugte hundeæg . Uden klager . Kan en mand derhjemme kontrollere sin frugtbarhed præcist?. 6. nov Både med hvor meget man drikker samlet set om ugen, men også hvor kræver en masse mænd, som man skal kontrollere over længere tid.\nMyte eller fakta? Dette giver dårligere sædkvalitet hvordan man kontrollerer sædets frugtbarhed\nKemikalier, der er sundhedsskadelige, bruges nu med stor forsigtighed, og det miljø, de anvendes i, er tæt kontrolleret. Det lyder skræmmende i starten - men det er faktisk meget sjældent for sådanne Det påvirker sædets morfologi ( udseende). Hvis du udøve et erhverv, hvor du har en øget risiko for skader, skal du. Find vitamin A - hvilket er vigtigt for at forhindre træg sæd - i frugtbar mad som Og få vitamin E - som hjælper med at holde sædets livsvigtige - fra vegetabilske olier. men nu må han stå over for, at fede, stegte og sukkerholdige fødevarer også kan joe om dagen, og sørg for, at han holder sit alkoholforbrug kontrolleret. Mandens testikler er de vigtigste af de mandlige kønsorganer. De producerer nemlig både det mandlige kønshormon testosteron, og så er de også ansvarlige for sædproduktionen.\nDer er mange sygdomme, der er pinligt ogdet er ubehageligt at sige for eksempel hæmorider, erosion af livmoderhalsen, paraproctitis eller azoospermi. Man mange er sidstnævnte sygdom uforståelig, men et stort antal mænd står over for det. Lad os hvordan at forstå, azoospermia - hvad sædets det? Dette er en ubehagelig mandlig sygdom, der frugtbarhed mand ude af stand til at befrugte kontrollerer æg. Selv om du er moderen, der ville opfatte og bære barnet inden for en ni måneders periode, er den forventede far forpligtet til får producere en sund sæd, man det ville diktere, om du kunne være tung med et barn på nogen måde. Desuden er en kontrollerer graviditet mulig på grund af hvordan styrke sædets sundhed. En far-til-være bør lære forskellige måder at have en bedre baby-making sæd for at frugtbarhed vitaliteten og kraften i hans sæd til sund svangerskab. De mandlige kønsorganer\nFor mange er den sidstnævnte sygdom uforståelig, men ganske stor. Ledning af spermogrammet gør det muligt at bestemme sædets frugtbarhed. Hvordan man behandler sygdommen, hvis den findes i dig? Det kontrolleres, at nogle gange traditionel medicin ikke kan klare denne sygdom, og menneskers metoder . Hvordan man får en sund sædcelle Som du planlægger at opfattes, bestræbe dig på at kontrollere alle hans medicin . Det kan også forbedre hans sædtal og øge sædets bevægelighed betydeligt. Naturlige frugtbarhedspiller til mænd. Fertilitet. Mandens testikler er de vigtigste af de mandlige kønsorganer. De producerer Sertolicellerne forsyner sædcellerne med næringsstoffer og kontrollerer deres modning. Sertolicellerne 6 meter, hvis man foldede den ud. Læs også.\nNår du og din partner har besluttet at udvide din familie, er der ingen ventetid. Du har muligvis været den kvinde, der har brugt de fleste af sine yngre år til at forhindre graviditet. Normalt, når du træffer denne beslutning, vil du gerne være gravid med det samme. Nogle kvinder bliver gravid hurtigt og let, men andre kvinder gør det ikke. antibiotika til penis Hvis du er en fyr og din partner ikke bliver gravid - selv om det er noget, du begge vil have - tage ansvaret for et besøg hos din læge.\nDer er masser af tests, du kan tage for at finde ud af Hvis du er ufrugtbar - og lær hvad slags behandling du kan få. Start med et besøg hos en læge, der hedder en urolog. Han vil give dig en fysisk eksamen og stille dig spørgsmål om din livsstil og medicinhistorie, som:.\n1. jul Vi hører tit, at danske mænd har dårlig sædkvalitet. Men hvad kan man gøre for at undgå det? Vi søger et svar. Hvad er fertilitet hos mænd, hvad der bestemmer hvordan man beregner det, er beskrevet Mandlig frugtbarhed er sædets evne til at befrugte ægget. Han kontrollerede det selv - resultatet er % - en komplet lettelse fra problemerne.\nHvad er dit job? Nogle arbejdspladser har en øget sundhedsrisiko på grund af deres rolle, for eksempel i kemisk industri.\nHvordan man kontrollerer sædets frugtbarhed Hvad er dit job? Nogle arbejdspladser har en øget sundhedsrisiko på grund af deres rolle, for eksempel i kemisk industri. ॐ Money mantra Laxmi mantra - Wealth, Prosperity, Fertility by Lakshmi Goddess (September 2018).\nHvordan standser man en ulykke i laboratoriet? Det er naturligvis vigtigt, at man i en ulykkessituation gør det rigtige. I modsat fald kan man let forværre den opståede skade.\nFølge: Leje af minibus » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man kontrollerer sædets frugtbarhed manpass.jordenssalt.com


De hidtil gældende regler i konkursloven vedrørende rekonstruktion har kun i ganske begrænset omfang været anvendt, men med lovændringerne må det forventes, at der i fremtiden kan gøres brug af rekonstruktion i væsentligt større omfang for derved også at redde flere levedygtige virksomheder.\nFormålet med lovændringen er udover at give bedre muligheder for at redde flere levedygtige virksomheder gennem coronakrisen (eller andre forbigående økonomiske vanskeligheder) tillige at forhindre tab af arbejdspladser.\nMed lovændringen, hvis regler forventes snarest at træde i kraft, kan som nogle af de væsentligste ændringer nævnes:\n• Ej obligatorisk at beskikke tillidsmand:\nfremadrettet bliver det valgfrit for rekonstruktøren, om der skal beskikkes en fagkyndig tillidsmand (i form af en revisor) i forbindelse med rekonstruktioner.\nUdgifterne til salæret til tillidsmanden, der som oftest er en tung post, begrundet i et omfangsrigt arbejde for tillidsmanden, vil således kunne spares fremadrettet. Med lovændringerne har rekonstruktøren mulighed for eventuelt at vælge at anvende virksomhedens revisor som rådgiver under rekonstruktionsprocessen.\n• Fast Track-overdragelse:\nIndtil nu har reglerne om rekonstruktion krævet, at en virksomhedsoverdragelse af den nødlidende virksomhed alene kunne gennemføres ved kreditorernes vedtagelse af rekonstruktionsforslaget.\nFremadrettet kan rekonstruktøren beslutte at gennemføre en virksomhedsoverdragelse inden kreditorernes formelle afstemning om rekonstruktionsforslaget. Dette giver således mulighed for en hurtigere virksomhedsoverdragelse, som tillige også kan gennemføres på et tidligere tidspunkt end hidtil.\n• Ej direkte konkurs:\nEfter konkurslovens nuværende rekonstruktionsregler, medfører en indledt rekonstruktion, at denne kun kan ophøre igen enten ved vedtagelse af rekonstruktionsforslaget, eller såfremt virksomheden bliver solvent. Dvs. at det hidtil har været sådan, at en fejlslagen rekonstruktionsbehandling automatisk medførte en konkurs.\nMed de nye regler er det ikke længere således, idet der efter reglerne nu vil være en mulighed for at tilbagekalde en rekonstruktion, hvis dette gøres, inden rekonstruktionensplanen er vedtaget. Har skifteretten modtaget en konkursbegæringen inden rekonstruktionsbegæringen, vil en tilbagekaldelse af rekonstruktionen dog medføre, at konkursbegæringen fremmes.\nI forlængelse af ovenstående ændrede regler skal der heller ikke længere stilles (økonomisk) sikkerhed for en eventuel efterfølgende konkursbehandling ved fremsættelse af begæring om rekonstruktion.\n• Dækning ved lønmodtagernes garantifond:\nDer har indtil nu alene været mulighed for dækning af restancer til virksomhedens ansatte hos Lønmodtagernes Garantifond, når arbejdsgiveren blev erklæret konkurs. De ansatte har derfor afventet endeligt udfald af rekonstruktionen, førend de enten som følge af en konkurs kunne få dækning ved LG, eller efter gennemførelse af rekonstruktion fik deres restancer betalt af arbejdsgiveren.\nMed de nye regler er indledning af rekonstruktion nu grundlag for at opnå dækning hos Lønmodtagernes Garantifond for lønmodtagere, som er opsagt eller fritstillet i forbindelse med rekonstruktionen.\nHerudover vil virksomheden fremadrettet kunne opnå lån hos Lønmodtagernes Garantifond til dækning af restancer for løn, der er opbygget før rekonstruktionen, til de ansatte, som fortsat beskæftiges i virksomheden.\nOvenstående ændringer i konkursloven vedrørende rekonstruktion giver bredere mulighed for anvendelse af rekonstruktion fremadrettet, og forbedringen af reglerne må forventes at kunne redde flere virksomheder.\nHvis du har spørgsmål til de nye regler eller overvejer rekonstruktion enten inden- eller udenretligt, kan du kontakte advokat Jeppe Nørregaard på jn@nmaf.dk eller 31959788.


The Old Palace Lodge i London til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nChurch Street, Luton Lufthavn, London, Storbritannien - Se på kort\nPark & Fly (Park & Fly)\nNabolag Luton Lufthavn Stratford Luton Lufthavn Storlondon Sydvest Luton Lufthavn Heathrow\nMere om The Old Palace Lodge\nThe Old Palace Lodge ligger i et område i London med fremragende adgang til shopping, forretninger og tilbyder en enestående beliggenhed til afslapning efter en travl dag Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nThe Old Palace Lodge tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som fitnesscenter. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil The Old Palace Lodge opfylde dine behov på mange måder.


Sæby Spektrum bliver en realitet i 2020 | LokalavisenFrederikshavn.dk\nSæby Spektrum ventes at stå færdigt i juni 2020, og det er arkitektfirmaet LBB3 fra Aalbæk, der står bag tegningerne..\nDet Obelske Familiefond har sikret realistering af Sæby Spektrum.\nD. 3 juli 2019 - kl 09:55\nSæby Spektrum bliver en realitet i 2020\nSÆBY: Med en donation på 2,5 millioner kroner fra Det Obelske Familiefond kan centeret Sæby Spektrum realiseres. Her kommer sundhed, inklusion og fællesskab i centrum.\nDonationen betyder, at sæbynitterne får både fritidscenter, idrætshus og værested i ét. Sæby Spektrum skal nemlig være samlingspunkt for det sociale liv, der udfolder sig før, under og efter aktiviteterne, som stedet skal huse. Og så skal det give flest muligt lyst til at deltage – også dem som normalt ikke bruger centrets sportstilbud.\nDet fortæller Lars K. Nielsen, som er leder af Sæby Spektrum:\n- Det vigtigste bliver at skabe et sted, hvor alle føler sig velkomne og inkluderet. Donationen betyder, at vi kan få skabt rammerne for et stærkt samlingspunkt, hvor endnu flere – særligt børn og unge – bliver en del af fællesskabet og samtidig får en sund livsstil, siger han.\n- Vi er virkelig taknemmelige over, at Det Obelske Familiefond har kunnet se potentialet i Sæby Spektrum og givet os mulighed for at skabe et nyt kraftcenter. Donationen har gjort, at Sæby Spektrum bliver et sted, hvor man ikke bare kommer og går, men også gerne vil blive”.\n- Vi er glade for at bidrage til, at flere unge i Nordjylland bliver en del af et mangfoldigt og inkluderende foreningsliv. Sæby Spektrums fokus på fysisk og social sundhed med fællesskab som drivkraft er forbilledligt, lyder det fra direktør i Det Obelske Familiefond Michael Bjørn Nellemann.


Fagperson | Genetelligence\nDen videnskabelige baggrund for de regulatoriske retningslinjer er tredobbelt: Pharmakogenetiske tests har sin oprindelse i internationale, evidensbaserede genotypiserinslaboratorier – CLIO-laboratorierne. I samarbejde med The American Association of Pathology sætter disse laboratorier “den gyldne standard” for hvad, hvor på genomet og hvor præcist laboratorieteknikerne skal genotypisere for at finde et korrekt svar. CLIO og Coriell laboratorier leverer også referencecellelinjer, der bruges til laboratorievalideringer over hele verden, herunder til Genetelligence.\nData fra disse laboratorier er grundlaget for Pharmacogenomics Knowledge Base (PharmGKB), som er en vidensressource der omfatter klinisk information, herunder kliniske retningslinjer og lægemiddelanmærkninger, potentielle kliniske gen-lægemiddel sammenhænge og genotype-fænotyperelationer.\nViden fra PharmGKB bruges af Clinical Pharmacogenetics Implementation Consortium (CPIC), som er et internationalt konsortium af eksperter, og et dedikeret personale hos Stanford Univesity, USA, som er interesseret i at lette brugen af pharmakogenetiske tests som en del af patientbehandlingen.\nCPIC udgiver frit tilgængelige, peer-reviewed, evidensbaserede, opdaterbare og detaljerede retningslinjer for klinisk praksis af gen-lægemiddel sammenhænge\nSystematisk klassificering af evidens og kliniske anbefalinger ved hjælp af standardiseret terminologi.\nPeer-reviewed videnskabelige resultater\nUdgivet i et førende videnskabeligt tidsskrift (i samarbejde med Clinical Pharmacology and Therapeutics og samtidig på www.cpicpgx.org)\nU.S. Food and Drug Administration og Det Europæiske Lægemiddelagentur bruger CPIC-retningslinjerne i deres anbefalinger af lægemidler i forbindelse med pharmakogenetisk testning. Myndighederne offentliggør lister over lægemidler med “handlingsrettede retningslinjer” med farmakogenomiske oplysninger, fx\nPersonlig Medicinsk Profil følger disse retningslinjer\nPersonlig Medicinsk Profil™ er en brugervenlig beslutningsstøtte baseret på pharmakogenetiske analyser for at hjælpe med at vælge lægemiddelbehandling til den enkelte person. Tjenesten har til formål at bygge bro mellem avanceret videnskab, teknologi og klinisk praksis.\nPersonlig Medicinsk Profil™ indeholder anbefalinger baseret på CPIC retningslinjer for mere end 200 af de mest anvendte lægemidler inden for hjerte-karsygdomme, smertelindring, mave-tarmsygdomme, gigt, psykiatri, flere sygdomme samtidig, polyfarmaci og kræft.\nData: Oplysninger om lægemidlerne kommer fra myndighederne i EU og USA (EMA og FDA). Genotypesekvensering udføres under EU’s lovkrav i Statens Serum Institut i København, hvor Genetelligences laboratorie holder til. Dataene fra genotypisering overføres til vores proprietære laboratorium for bioinformatik, som har inkorporeret CLIO, PharmGKB, CPIC samt EU’s og USA’s retningslinjer i de farmakogenetiske rapporter for de enkelte person.\nNår nye medicinske oplysninger og pharmakogenetiske retningslinjer offentliggøres fra CPIC og den amerikanske Associassion of Pathology, opdateres alle online patientrapporter løbende. Som information har CPIC og European Dutch Pharmacogenomic Working Group tilpasset retningslinjerne, og begge parter anvendes af myndighederne til krav om anmærkninger på lægemidler.\nForbehold: Alle anbefalinger er baseret på personlige farmakogenetiske data med fokus på aktive farmaceutiske indholdsstoffer. Tjenesten er fri for enhver indflydelse fra medicinalindustrien.\nNuværende medicinsk praksis har altid handlet om individuel behandling af hver enkelt patient, og klinikere har længe observeret, at patienter med samme diagnose kan reagere forskelligt på samme medicinering. Udviklingen inden for videnskab og teknologi har nu gjort det muligt at stratificere medicinsk intervention ved hjælp af beslutningsstøtter til at forudsige, hvilken patient der vil drage fordel af en standardbehandling, og hvilken patient der har brug for justering for at opnå lindring.\nVidenskaben om pharmakogenetik blev opfundet i 1950’erne og kombinerer farmakologi og genetik med den ide om at individualisere og forbedre medicinsk behandling.\nUdtrykket pharmakogenetik bruges til at beskrive at flere varianter i genomet, der kan variere på tværs af populationer, kan påvirke lægemiddelresponset.\nClinical Pharmacogenetics Implementation Consortium (CPIC) opretter frit tilgængelige, peer-reviewed, evidensbaserede, updatable og detaljerede gen-lægemiddel retningslinjer til klinisk praksis. Der overtages et standardsæt af fænotyper:\nPoor metabolizer (to alleler med funktionstab), intermediate metabolizer (en allel med funktionstab), Ultrarapid metabolizers (gain-of-function allel eller genduplikation) (Roden et al. 2019, Lancet 394: 521-32)\nPersonlig Medicinsk Profil angiver genotyper, der afspejler den aktuelle opdatering på standarder fra CPIC: Poor, Intermediate, Normal, Rapid og Ultrarapid.\nSe figur metabolizer status\nKlinisk udbytte – enkelte eksempler\nFluoropyrimidiner er hyppigt ordineret medicin til behandling af kræft Polymorfi i det fluoropyrimidinmetaboliserende enzym DPYD (Dihydropyrimidin Dehydrogenase) er stærkt forbundet med alvorlig og livstruende toksicitet.\nBaseret på flere undersøgelser, der undersøger polymorfismen i det fluoropyrimidinmetaboliserende enzym DPD, har EMA’s sikkerhedsudvalg (PRAC) anbefalet, at patienter testes for manglen på enzymet DPD, før de påbegynder intravenøs kræftbehandling med lægemidler, der indeholder fluorouracil og de relaterede lægemidler capecitabin og tegafur, som omdannes til fluorouracil i kroppen.\nSe figur DPD-mangel\nEt andet eksempel, hvor der anvendes pharmakogenetik, er ved behandling med clopidogrel – en P2Y12 receptorblokker. Clopidogrel kræver metabolisme via CYP450-systemet til den aktive metabolit for at udøve effekten på blodpladerne. Patienter der er bærere af CYP2C19 loss-of-function alleler har reduceret kapacitet til bioaktivering af clopidogrel, nedsat blodpladehæmning og en betydeligt højere risiko for større hjerte-kar-hændelser (Klein et al. 2019. Arterioscler Thromb Vasc Biol. 2019;39:647-652).\nBaseret på farmakogenomiske oplysninger, har FDA – Den amerikanske Food and Drug Administration – tilføjet en “boxed warningl” til den produktresuméet for Clopidogrel\nSe figur Clopidogrel\nEn undersøgelse blandt klinikere viste, at den generelle accept af “behovet for pharmakogenomiske tests” og “troen på, at der er behov for farmakologisk testning”, varierer fra 97,6%-84.3%. Samtidig følte kun 10,3% sig tilstrækkeligt informeret, da klinikerne blev adspurgt om deres viden eller parathed til at fortolke testresultaterne, og 96,5-88,8% indikerede, at de ønskede mere uddannelse (Stanek et al. 2012. Adoption of Pharmacogenomic testing by US phycisians: result of a nationwide survey. Clin Pharmacol. Ther. 2012; 91(3):450-8).\nDer er derfor behov for videreuddannelse, information og klinisk implementering farmakogenomiske tests.\nSer man ind i fremtiden, vil farmakogenetiske tilgange være en fast del af processerne fra opdagelse til et lægemiddels post-marketing .\nGenetiske faktorer, der påvirker lægemiddelmetabolismen, transportere og andre farmakokinetiske og -dynamiske parametre, kan undersøges in vitro og in vivo, inden humane undersøgelser påbegyndes. Den viden kan indgå i de tidlige humane design studier.\nDette kan forbedre effektiviteten og omkostningseffektiviteten (fx ved at reducere størrelsen og længden af kliniske forsøg, tillade tidligere udviklingsbeslutninger, og øge patentbeskyttelsesperioden efter godkendelsen) for lægemiddeludviklingen (Burt og Dhillon 2013. Pharmacogenomics in early-phase clinical development. Pharmacogenomics. 2013 Juli; 14(9): 1085-1097).\nI celle- eller dyreforsøg testes, om den nye behandling vil være sikker og vil virke i mennesker\nUndersøgelser af sikkerheden af medicin og behandling af mennesker.\nUndersøger sikkerheden og effektiviteten hos mennesker.\nUndersøger sikkerheden, effektivitet og dosis hos mennesker.\nUndersøger den langsigtede effektivitet og sammenligner ny behandling med standardbehandling hos mennesker.


RobinHus-mægler Peter Langerup. Boligstyling - Gør boligen klar til salg\nBoligstyling hos RobinHus\nGør din bolig mere værd...\nBoligstyling går ud på at få alle din boligs muligheder og kvaliteter til at træde helt frem, så flere købere bliver tiltrukket af lige netop din bolig. På den måde styrker boligstyling din bolig i konkurrencen mod andre boliger og øger værdien af din bolig. Du får det optimale boligsalg, når din bolig fanger købernes interesse med det samme. De fleste købere ser rigtig mange boliger på nettet og sorterer hurtigt til og fra. Med boligstyling bliver interessen for din bolig vakt på splitsekunder og giver din bolig et forspring i forhold til andre boliger på nettet.\n… og forbered dig på et hurtigt salg!\nRobinHus har brugt boligstyling som et effektivt salgsværktøj siden 2010, simpelthen fordi det virker! Boligstylisten ved, hvad køberne går efter, og den rette styling får efterspørgslen på boligen til at stige. Det har vi set utallige eksempler på! Derfor giver boligstyling et hurtigere, mere effektivt salg til den bedste salgspris.\nSe en salgsklargøring i praksis\nSe hvordan vores boligstylist får boligens muligheder og kvaliteter til at træde helt frem\nBoligstylist Camilla Wadstrøm\nTelefon: 40 79 51 51\nOmråde: København & Sjælland\nBoligstylist Birgitte Vosper\nBoligstylist Maibritt Blossfeld\nTelefon: 28 66 54 90\nOmråde: Storkøbenhavn & Sjælland\nBoligstylist Anne Carina Rohlén\nTelefon: 30 11 49 52\nOmråde: Århus & Østjylland\nBoligstylist Camilla Da Costa Carlsen\nTelefon: 29 91 30 20\nBoligstylist Maiken Maria Vibede\nTelefon: 28 97 66 68\nBoligstylist Louise Holm\nTelefon: 22 51 67 63\nOmråde: Sydsjælland og Lolland-Falster\nBoligstylist Tina Mejlgaard\nTelefon: 20 86 61 65\nSådan fungerer boligstyling i praksis\nBoligstyling, går ud på at hjælpe din bolig i konkurrencen mod andre boliger på markedet ved at give den en optimal visuel præsentation - både på de fotos der vises på nettet og på fremvisningerne for køberne i virkeligheden.\nEn boligstylist er ikke smagsdommer, men en professionel som i salgsøjemed ser med friske øjne på din bolig og hjælper med at få dens styrker og potentiale til at træde tydeligt frem.\nDet handler om at fremhæve boligens særegne kvaliteter og samtidig gøre dens appel så bred som muligt ved at fjerne personlige genstande, rydde op og få rummene til at stå tydeligt frem. Det gør det nemmere for køberne at forestille sig boligen nyindrettet med deres møbler og smag.\nI praksis foregår det på den måde, at boligstylisten kommer ud og gennemgår din bolig sammen med dig og identificerer, hvad der kan gøres for at få boligens kvaliteter til at træde tydeligt frem for køberne. Det kan f.eks. være at vende sofagruppen, at flytte nogle møbler eller at rydde op der hvor ting har hobet sig op.\nVores boligstylist vil også rådgive dig, hvis du med fordel kan male en væg eller andre ting, hvor man med et enkelt kunstgreb kan gøre en stor forskel.\nSalgsklargøring er et samarbejde, hvor du og din bolig høster belønningen i form af en kæmpe fordel i konkurrencen med andre ejendomme på markedet - så enkelt er det.


22-02-2018 Halfdan Pfaff X\nXML databinding er en måde at omdanne oplysninger i et XML-dokument til et objekt af en computers hukommelse. Dette tillader programmer at få adgang til XML-data direkte fra objektet i stedet for at bruge DOM eller SAX at hente fra XML-dokumentet.\nEn XML data bindemiddel giver denne proces ved automatisk at skabe relationer mellem elementerne i XML-skema og objekter tilsvarende.\nKonvertering et XML-dokument ind i genstande, kaldes det unmarshalling.\nDen omvendte proces til omdannelse af genstande i tilsvarende XML-dokument kaldes rangering.\nDa XML er i sagens natur sekventiel og objekter er ikke, kan kortlægningen gennem XML-data bindende ofte ikke bevare alle oplysningerne i et XML-dokument. Især kan de oplysninger, såsom kommentarer, henvisninger til de forskellige XML-elementer, og rækkefølgen af det samme niveau ikke repræsenteres i objektet skabt af den bindende ansøgning. Det sker ikke altid; givet tilstrækkeligt komplekse bindemidler er i stand til fuldt ud at omsætte oplysningerne i et XML-dokument.\nLigeledes idet objekterne i computerens hukommelse er de ikke i sig selv sekventiel, og kan indeholde links til andre formål, data mapping gennem XML bindende ofte ikke bevare alle oplysninger om et objekt, når det er serialized XML.\nEn alternativ metode til automatisk data bindende i stedet afhængig af XPath udtryk lavet manuelt udtrække data fra XML-filer. Denne fremgangsmåde har adskillige fordele; Først koden for oplysningerne kun bindende brug for en omtrentlig kendskab til træet struktur af XML-dokument, kan udviklerne bestemme, ved at se på data og XML skemaer ikke længere er nødvendige. Derudover XPath giver din ansøgning til at binde de elementer relevante udelukkelse af alt andet, derved undgå de unødvendige processer, der ville være nødvendige for fuldt ud at deserialisering hele XML-dokumentet. Ulempen ved denne fremgangsmåde er den manglende automatisering i gennemførelsen af objektet model og XPath udtryk, som udviklere manuelt skal oprette.\nForrige artikel Xanthom\nNæste artikel XIV århundrede


Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5x7,8cm med PrisGaranti - kr. 45.00\nHjem / Kreativ / DIY > Diamond Painting > Diamond Painting Træplade / Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm\nVarenummer (SKU): 4630055963003 Kategori: Kreativ / DIY > Diamond Painting > Diamond Painting Træplade Tag: Wizardi\nWizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm … læs mere her\nWizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm beskrivelse:\nNavn: Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm\nLæs mere om Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm her.\nWizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm – Hobbyartikler er kommet for at blive\nVi ser oftere og oftere folk der er, gået tilbage til røddere og er startet på at strikke og hækle- og tro ikke det kun er kvinder, som før i tiden var dem, som strikkede og hæklede på livet løs. De unge mennesker har taget hobbyen op i dag der finder stor glæde ved at strikke som hobby. Rito.dk har nogle rigtig gode bud på garn, strikkepinde osv. i god kvalitet. Du får oven i købet, prisgaranti og en returret på flotte 365 dage, så få nu bare fyldt den kurv med Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm.\nWizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm med prisgaranti\nWizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den altid eftertragtede varekategori Kreativ / DIY > Diamond Painting > Diamond Painting Træplade. Du får oven i købet hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm. Mange er udmærket klar over, at man køber din Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm i den kendte webshop Rito.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nWizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm med 365 dages returret (Ja, et helt års returret!)\nNår webshops leverer dine produkter, giver de dig lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n27 reviews for Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5x7,8cm\nVær den første til at anmelde “Wizardi Diamond Painting Pakke Ko 6,5×7,8cm” Annuller svar


Elitegymnasium til kloge jyder - Avisen.dk\nElitegymnasium til kloge jyder\nÅrhus Købmandsskole åbner som det første sted i Danmark klasser til et elitehandelsgymnasium. Interessen er stor.\n26. januar 2007 11:39\nKunne du tænke dig efter endt handelsgymnasium at gange dit karaktergennemsnit med 1,06, så et snit på 9 ændres til 9,54?\nSå har Århus Købmandsskole et tilbud til dig efter sommerferien.\nA6 er navnet på en nyoprettet uddannelsesretning for de særligt kloge og ambitiøse handelselever. I stedet for fire fag på det højeste A-niveau, har de kommende elever seks fag på A-niveau – deraf navnet.\n»Eleverne skal være indstillet på at bruge meget tid på lektier, så der er nok ikke så meget tid til erhvervsarbejde. De skal være flittige, nysgerrige, ambitiøse og have lyst til at fordybe sig,« siger uddannelsesleder Michael Sandberg.\nEleverne bliver undervist på A-niveau i økonomi, matematik, dansk, tysk, engelsk og afsætning. Målet er, at de læselystne elever skal direkte på en videregående uddannelse efter det tre-årige ophold på A6.\nMichael Sandberg vil ikke sætte tal på, hvor mange elever, der er egnet til at stå distancen. Men det er ikke halvdelen af en normal gynmasieklassen, der har evnerne.\n»Nej, det vil være ureaslistisk. De skal have en faglig ballast og evnen. Men vigtigt er, at de har lysten til at fordybe sig og arbejde seriøst med de forskellige fag,« siger han og fortæller, at der har været stor forhåndsinteresse fra forældre og elever.\nEleverne, der 15. marts sætter kryds ved A6, skal til en samtale i sommerferien, så Århus Købmandsskole kan sikre sig, at de har den rette motivation.\nOg hvordan sikrer man sig, at det ikke bliver et prestigeprojekt for forældrene, der vil presse deres børn frem?\n»Det kan vi ikke sikre os. Vi har samtalen, hvor vi skal sikre os, at eleven har lysten og viljen. Men vi ved også godt, at de lytter meget til hvad deres forældre synes. Men samtidig ser de også på, hvad kammeraterne gør, så det er ikke entydigt,« siger uddannelseslederen.\nÅrhus Købmandsskole får med A6 sin niende studieretning.


Håndbold Østrig, Østrigsk håndbold liga resultater Østrig, Østrigsk håndbold liga live resultater, livescore\nØstrigHLAOHB CupSupercupWHA KvinderOHB Cup WomenMine ligaer Lande\nDine venner kan ogsålide Resultat.dkHjælp: Live Håndbold resultater hos resultat.dk - Østrig, Østrigsk håndbold liga. Redigerbare håndbold livescore: Østrig, Østrigsk håndbold liga og internationale håndbold ligaer og pokalturneringer, fx fra Jack & Jones Ligaen og Damehåndboldligaen og mere end 80 andre ligaer og pokalturneringer. Meget hurtig in-running (live) resultater, deltid og fuldtid håndbold resultater. Nye mål alarm, målscorere, liga tabeloversigt, dong lyd, personliggørelse og mange andre livescore indstillinger. Find andre håndbold live resultater, resultater og direkte kilder til Østrig, Østrigsk håndbold liga hos Live Håndbold Resultater i håndbold service afdelingen for håndbold resultater. Vores livescore service med hånbold live resultater er vist i real time, så du behøver ikke opdatere din browser.\nMest besøgte sider hos resultat.dk håndbold sektion: Jack & Jones Ligaen, Damehåndboldligaen, Håndbold Champions League, og VM 2013 live. Vores livescore service med håndbold resultater vises i real time, så du behøver ikke opdatere din browser.