Marc tæskede Sara ihjel: Her er dommen – Ekstra Bladet\n19. maj. 2017 kl. 14:00\nMarc tæskede Sara ihjel: Her er dommen\nRetten i Svendborg har netop afsagt dom i sagen om den 23-årige Sara Huus Lind, der i fjor blev tæsket til ukendelighed af sin kæreste, så hun døde\nSVENDBORG RET (Ekstra Bladet): Retten har netop afsagt dom om Sara Huus Linds brutale død natten til lørdag den 17. september sidste år. Retten har bestemt, at Marc Meyer Lindeskov er kendt skyldig i drab og bliver idømt 12 års fængsel.\nForsvareren Annette Petersen meddeler, at hun tager betænkningstid med hensyn til om dommen skal ankes til landsretten. Der er 14 dages betænkningstid.\nMarc Lindeskov erkendte allerede inden retssagen gik i gang torsdag at have udøvet vold med døden til følge, men nægter drab.\nI domsafsigelsen lagde retsformanden vægt på, at Marc Meyer Lindeskov allerede inden havde tilstået at have begået vold med døden til følge.\nDesuden sagde retsformanden, at den 24-årige må have indset, at det var overvejende sandsynligt, at Sara ville dø af de voldsomme skader i især ansigt og på hals.\nDesuden fortalte han allerede ved anholdelsen om den grove vold til betjenten, som der også blev lagt vægt på ved afgørelsen.\nAdskillige vidner har i løbet af retssagen forklaret, hvordan den unge kvinde var tæsket til nærmest ukendelighed. Retsmedicineren, der vidnede torsdag beskrev, hvordan skader som Saras normalt ses ved trafikofre og personer, der er faldet ned fra bygninger.\nMarc Meyer Lindeskov erkendte allerede inden retsagen gik i gang, at han havde forårsaget vold med døden til følge. Han benægtede dog drab. Foto: Privat\nLæge i gråd i retten\nOgså afdelingslægen, der skulle forsøge at redde Sara på Odense Universitetshospital, mødte et syn, han ikke glemmer.\nI retten torsdag var han stærkt påvirket.\nEt par minutter inde i vidneforklaringen, brød lægen sammen i gråd.\n- Undskyld, sagde han.\nAnklageren tilbød at holde pause, men lægen svarede, at det blev det ikke bedre af.\n- Hun ville aldrig vågne igen. Så vi slukkede for respiratoren. Vi tænkte at holde hende i live til familien kom, men det kunne vi ikke, fortalte lægen.\nHan fortalte, at han havde behandlet over 10.000 patienter, men Sara er hende, han stadig prøver at glemme.\n- Vi kunne næsten ikke åbne hendes øjenlåg, fortalte han.\nSå voldsom var Saras død: Læge græd i retten\nSara havde i løbet af aftenen den 16. september 2016 haft besøg af en veninde og tidligere kæreste Annika, som skulle hente sin hund.\nMarc Meyer Lindeskov kom hjem til Sara i deres lejlighed ved midnatstid, efter han havde været til indflytterfest. Et par timer senere gik han amok.\nDet endte med at koste Sara livet.\nMarc Meyer Lindeskov tæskede Sara til ukendelighed, hvorefter han bankede på naboens dør med hænderne smurt ind i blod og bad naboen om at ringe efter politi og ambulance.\nDa ambulance og akutlæge ankom til lejligheden var Sara klinisk død, men akut-redderne fik i første omgang frembragt en svag puls på offeret. Få timer senere stod det klart, at man intet kunne stille op, og respiratoren med den unge kvinde blev slukket. Den 23-årige var ikke ved bevidsthed på noget tidspunkt.\nMarc Meyer Lindeskov erkendte at have udøvet vold på sin kæreste og lod sig anholde uden problemer, da politiet ankom til adressen.\nI retten torsdag kom det frem, at den 24-årige Marc Meyer Lindeskov selv bad betjenten lægge ham i håndjern.\nHan fortalte ifølge betjenten, at han troede, han havde slået sin kæreste ihjel.\nLæs alt om sagen her: Ufattelig blodrus kostede Sara livet


Skat.dk: Foreningsudbetaling af dividende - fradrag\n06 Mar 2001 12:54\nObjektiv skattepligt, foreninger, særlige regler for\nEn bestyrelses vedtagelse inden 6 måneder efter regnskabsårets begyndelse om ”at udbetale op til 10 % af medlemmernes køb i dividende” opfyldte ikke betingelsen om endelig fastsættelse i selskabsskattelovens § 9, stk. 2. Den udbetalte dividende på 4 % var derfor ikke fradragsberettiget for foreningen\nSelskabsskatteloven § 9, stk. 2\nForeningen A Amba klagede for indkomståret 1997 over, at de stedlige skattemyndigheder ikke havde godkendt fradrag for dividende udbetalt til foreningens medlemmer.\nForeningen har for indkomståret 1997 - hvor indkomsten er opgjort efter de for brugsforeninger gældende regler i selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 3 a - fratrukket dividende til medlemmerne med 356.554 kr.\nIndkomstopgørelsen som brugsforening har baggrund i en af Landsskatteretten for skatteårene 1993/94 - 1995/96 afsagt kendelse af 29. maj 1998, hvor det henset til det oplyste om Foreningens varesortiment blev statueret, at Foreningen ikke kunne anses for omfattet af selskabsskattelovens dagældende § 1, stk. 1, nr. 3 a, om indkøbsforeninger, men måtte anses som en brugsforening omfattet af selskabsskattelovens dagældende § 1, stk. 1, nr. 3 (senere nr. 3 a). Samtidig blev det statueret, at der ikke ud fra de vedtægtsmæssige bestemmelser var grundlag for fradrag for dividende m.v. efter selskabsskattelovens § 9, stk. 2.\nDen for indkomståret 1997 fratrukne dividende på 356.554 kr. udgør 4 % af medlemsomsætningen. Foreningens bestyrelse havde på bestyrelsesmøde den 7. februar 1997 vedtaget "at udbetale op til 10 % af medlemmernes køb i dividende". På generalforsamlingen den 6. december 1997, hvor regnskabet for regnskabsåret 1996/97 blev godkendt og vedtægterne ændret, herunder som følge af en af skattemyndighederne for tidligere år foretagen revision, blev den endelige dividende samtidig fastsat til 4 %.\nIfølge selskabsskattelovens § 9, stk. 2, kan brugsforeninger ved indkomstopgørelsen fradrage dividende, efterbetaling eller bonus, der ydes medlemmerne for det pågældende regnskabsår. Det er bl.a. en betingelse herfor, at dividenden m.v. er endeligt fastsat af foreningen senest 6 måneder efter begyndelsen af vedkommende regnskabsår.\nDen stedlige selskabsbeskatning har ved indkomstansættelsen for indkomståret 1997 (regnskabsåret 1996/97 omfattende perioden fra den 1. oktober 1996 til den 30. september 1997) ikke godkendt fradrag for dividende 356.554 kr. efter selskabsskattelovens § 9, stk. 2, idet betingelsen om, at dividenden skal være endeligt fastsat af brugsforeningen senest 6 måneder efter begyndelsen af vedkommende regnskabsår ikke findes opfyldt.\nDer er henvist til, at beslutningen på bestyrelsesmødet den 7. februar 1997 om at udbetale op til 10 % af medlemmernes køb i dividende, ikke er en af Foreningen fastsat endelig dividende i relation til selskabsskattelovens § 9, stk. 2, herunder er det bemærket, at dividendeprocenten efter bestyrelsens beslutning kan udgøre alt lige fra 0 % til 10 % inkl., og at det er op til generalforsamlingen at beslutte, med hvilken procent dividenden skal udbetales.\nSpecielt for så vidt det har været gjort gældende, at en formålsfortolkning af selskabsskattelovens § 9, stk. 2, fører til, at beslutning om dividende op til 10 % af medlemmernes køb berettiger til fradrag efter bestemmelsen, har selskabsbeskatningen fundet, at det ikke af forarbejderne fremgår, at en variabel dividende kan anses som en endelig dividende i relation til den omhandlede bestemmelse. Til støtte for, at der skal være tale om en specifik procent og ikke en dividendeprocent indenfor et interval, er der henvist til diverse litteratur.\nDet er i øvrigt bemærket, at Foreningens gamle vedtægter er gældende frem til vedtagelsen af de nye vedtægter den 6. december 1997, således at de gamle vedtægter er gældende for det af sagen omhandlede år, og at det i den foran nævnte landsskatteretskendelse af 29. maj 1998 er fastslået, at der heller ikke i vedtægterne er fastsat en specifik dividendeprocent eller en nærmere fastsat efterbetaling til hvert enkelt medlem.\nDer er nedlagt påstand om, at den påklagede regulering bortfalder.\nDet er gjort gældende, at betingelsen i selskabsskattelovens § 9, stk. 2 om, at "dividenden m.v. er endeligt fastsat af brugsforeningen senest 6 måneder efter begyndelsen af vedkommende regnskabsår" er opfyldt ved beslutningen på bestyrelsesmødet den 7. februar 1997.\nDet er anført, at de væsentligste faktorer, der indgår i fortolkningen af en bestemmelse, er ordlyden, dens motiver, domspraksis, administrativ praksis, samt ikke mindst formålet med bestemmelsen, som der i den forvaltningsretlige teori er enighed om skal tillægges afgørende vægt til fordel for borgerne, hvis forskellige fortolkningsbidrag peger i hver sin retning.\nVedrørende selskabsskattelovens § 9, stk. 2 - som blev indsat ved lov nr. 203 af 8. juni 1966 - er det anført, at det nærmeste fortolkningsbidrag vedrørende den omhandlede problemstilling fremgår af Ligningsvejledningen 1997, afsnit S.C.3.1., at der ikke i Ligningsvejledningen fokuseres på ordet endeligt, og at ordet endeligt i øvrigt ikke kan anses at være tillagt afgørende vægt, jf. herved, at det bl.a. anføres: "Hvis generalforsamlingen således ikke mener at kunne yde dividende, der er så stor, som besluttet inden for de første 6 måneder af regnskabsåret, kan der kun fradrages et beløb svarende til generalforsamlingens vedtagelse. Hvis omvendt generalforsamlingen fastsætter en dividende, som overstiger den tidligere beslutning, kan der ikke gives fradrag for det overskydende beløb, hverken for det pågældende indkomstår eller for senere indkomstår." Konsekvensen af ændring af en tidligere fastsat dividendeprocent er derfor ikke, at fradragsretten helt bortfalder, og ordet endeligt ses derfor i praksis for så vidt ikke at have nogen selvstændig betydning.\nUd fra forarbejderne til selskabsskattelovens § 9, stk. 2 - som først fik den nuværende formulering under andenbehandlingen af forslag til lov om ændring i lov om indkomstbeskatning af selskaber, jf. Betænkningen spalte 1146 - findes ordet "endeligt" i selskabsskattelovens § 9, stk. 2, endvidere naturligt at måtte forstås på den måde, at bestyrelsen inden for fristen på 6 måneder skal have taget "endeligt" stilling til, hvorvidt generalforsamlingen efterfølgende med fradragsret kan beslutte, at der kan udbetales dividende, og at der i givet fald skal fastsættes en øvre grænse for denne dividende, og begge betingelser findes opfyldt i nærværende sag.\nVed vedtagelsen på bestyrelsesmødet den 7. februar 1997 om dividende "op til 10 % af medlemmernes køb" er der sket en præcisering af, at generalforsamlingen kan beslutte, at dividende op til 10 % af medlemmernes køb kan udbetales med fradrag for foreningen. Der er således fastsat en ramme, indenfor hvilken dividende senere endeligt kan fastsættes af generalforsamlingen, og størrelsesmæssigt kan fastsættelse af en dividende op til 10 % inden for 6 måneder efter regnskabsårets begyndelse anses for rimelig.\nDer er tale om en beslutning, som generelt kan siges at høre under bestyrelsens beslutningskompetence. Bestyrelsen er som udgangspunkt kompetent til at foretage dispositioner, som ikke strider mod vedtægterne eller de love, som foreningen er underlagt, og der er ingen begrænsninger i bestyrelsens kompetence i denne henseende i vedtægterne. De dagældende vedtægter, som gik tilbage til 21. november 1987, indeholdt ikke en bestemmelse om fastsættelse af dividende, således at det var op til Foreningen selv at tage stilling til, hvem der havde kompetencen. Endvidere var bestyrelsen efter de dagældende vedtægter tillagt kompetence til at træffe beslutning på en række andre områder, herunder vedrørende optagelse af medlemmer, jf. vedtægternes § 4. Bestyrelsens beslutning var heller ikke blevet omgjort af generalforsamlingen, hvilket i givet fald må anses som udtryk for en stiltiende bemyndigelse. Der er i øvrigt henvist til Werlauff Selskabsret, 2. udgave, side 246, idet det er bemærket, at det heraf fremgår, at selskabsskatteretten ikke blander sig i, hvilket organ i brugsforeningen, der træffer § 9, stk. 2, beslutningen.\nI øvrigt er der tale om en beslutning, som det var nødvendigt at træffe med kort varsel, og som ville have medført særlig økonomisk ulempe, såfremt den var blevet udskudt til generalforsamlingen. Der er erindret om, at Foreningen oprindeligt var af den opfattelse, at Foreningen skulle beskattes som en indkøbsforening - herunder at dette har betydet, at Foreningens vedtægter, da beslutningen om dividende for indkomståret 1997 blev truffet, ikke har været revideret, hvilket først skete den 6. december 1997 efter Højesterets dom i TfS 1997.100, samt at Landsskatteretten også først har afsagt kendelse vedrørende be-skatningen som brugsforening den 29. maj 1998.\nDet fremgår af selskabsskattelovens § 9, stk. 2, at fradrag for dividende, efterbetaling eller bonus, som ydes en brugsforenings medlemmer for det pågældende regnskabsår, bl.a. er betinget af, at dividende m.v. er endeligt fastsat af foreningen senest 6 måneder efter begyndelsen af vedkommende regnskabsår. Fastsættelse af dividende m.v. må være foretaget af det dertil kompetente foreningsorgan, jf. herved cirkulære til selskabsskatteloven nr. 136 af 7. november 1988, punkt 58.\nAf det i sagen oplyste fremgår, at Foreningen for indkomståret 1997 - omfattende regnskabsåret fra 1. oktober 1996 til 30. september 1997 - har fastsat en dividende på 4 %, eller i alt 356.554 kr. jf. vedtagelse på Foreningens generalforsamling den 6. december 1997, hvor regnskabet for det pågældende år blev godkendt, og at der forud for dette tidspunkt alene forelå en beslutning på bestyrelsesmøde den 7. februar 1997 om at udbetale op til 10 % af medlemmernes køb i dividende.\nRetten kan herefter i overensstemmelse med den påklagede indkomstansættelse tiltræde, at Foreningen for indkomståret 1997 ikke kan anses for berettiget til fradrag for dividende 356.554 kr. efter selskabsskattelovens § 9, stk. 2. Det bemærkes herved, at der hverken ud fra bestemmelsens ordlyd eller forarbejderne til bestemmelsen findes grundlag for at anse betingelsen om, at dividenden skal være endeligt fastsat af foreningen senest 6 måneder efter begyndelsen af regnskabsåret, for opfyldt i et tilfælde som det foreliggende.\nDen påklagede indkomstansættelse stadfæstes derfor, hvilket er tiltrådt af Told- og Skattestyrelsen.


» Bedste Reglar 45X145 – DK’s bedste udvalg på nettet\nEn række internet foretagender foreslår nu om stunder et hav af forskellige billige leveringsløsninger til reglar 45×145. En af de mest benyttede er lige nu at få leveret til en pakkeshop, hvor du så selv henter dine varer når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig usædvanlig fremkommelig, samt oftest tillige den billigste løsning til levering.\nDu kunne alternativt afveje for og imod at få produkterne sendt til din hjemmeadresse eller til hvor du arbejder. Løsningen bliver beklageligvis et hak mere omkostningsfuld, men endda ultra gnidningsløs med reglar 45×145 online. Den prisbilligste mulighed for fragt vil dog til enhver tid være at hente pakken selv, men det kræver at du er tæt på netshoppens byggemarked, fx Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus eller Silvan.\nFragttiden på reglar 45×145 er ultra essentiel såfremt du skal bruge din ordre om kort tid, og i det øjemed er det uden tvivl meningsfuldt at man efterser tidshorisonten for levering på reglar 45×145. Størstedelen af internet foretagender – eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – udlover billig 1 dags fragt på en lang række varenumre online, men som trods alt tager udgangspunkt i at bestillingen laves forud for et angivent tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få bestillingen fikset forud for at logistikpersonalet drager hjemad.\nIndtil flere internet outlets garanterer levering uden betaling på reglar 45×145 online, men oftest gælder det kun hvis man indkøber for et fastslået beløb. Som alternativ skulle man gribe den mindst kostelige leveringstype, som ofte er at få fragtmanden til at bringe ordren til et udleveringssted.\nFlere netbutikker tildeler klik-og-hent hvor du bestiller billig reglar 45×145 online og afhenter i butikken. For eksempel Bygma, 10-4, XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix, Stark, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg. Byggekæderne tildeler fx afhentning af reglar 45×145 i følgende områder:\nRanders, Holstebro, Slagelse, Vordingborg, Lyngby, Hedensted, Lystrup, Lillerød, Kokkedal, Kalundborg, Brabrand, Frederikshavn, Valby, Brøndby, Hørsholm, Nykøbing Falster, Stenløse, Ringsted, Næstved, Værløse, Taastrup, Struer, Nakskov, Brønderslev, Ølstykke, Silkeborg, Grenaa, Hvidovre, Ishøj, København, Køge, Nørresundby, Jyllinge, Solrød Strand, Odder, Roskilde, Dragør, Aalborg, Brønshøj, Gladsaxe, Vallensbæk, Odense, Frederiksværk, Vejle, Ballerup, Haslev, Herning, Birkerød, Risskov, Greve, Aarhus, Helsingør, Tårnby, Glostrup, Nyborg, Rødovre, Ikast, Vanløse, Varde, Søborg, Allerød, Skanderborg, Rønne, Hobro, Hedehusene, Korsør, Viborg, Gentofte, Haderslev, Hillerød, Esbjerg, Charlottenlund, Frederikssund, Svendborg, Frederiksberg, Sønderborg, Virum, Nærum, Fredericia, Holbæk, Åbyhøj, Farum, Aabenraa, Albertslund, Herlev, Horsens, Thisted, Skive, Middelfart, Tilst, Kolding, Højbjerg, Hjørring, og Rudersdal, .\nAfhentning af reglar 45×145 er muligt i samtlige områder af landet: Jylland (Sydjylland, Nordjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Vestjylland), Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn, Østfyn, Sydfyn) og Sjælland (Østsjælland, Sydsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Amager, Midtsjælland, Lolland, Falster, Hovedstaden).\nNår der ses på søgedata står det tydeligt, at folk jævnligt leder efter eksempelvis køb reglar 45×145 og reglar 45×145 tilbud. Derudover oplever vi tit online shoppere efterspørge eksempelvis reglar 45×145 priser, reglar 45×145 online og billig reglar 45×145, foruden de kendte byggecentre som Silvan, XL-Byg, 10-4, Stark, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg og Bygma.\nDet har vist sig at være særligt praktisk for forbrugerne at vurdere tilbud på billige reglar 45×145 online på flere internet foretagender, og derfor har utallige e-butikker fundet det uundgåeligt at formindske salgspriserne på reglar 45×145 betragteligt, og endda tilbyde gebyrfri levering.\nDog kan det ikke desto mindre være udbytterigt at checke nogle enkelte outlets på nettet efter billige priser på reglar 45×145 online før du gennemfører din bestilling, så man er skråsikker på at antage den bedste pris. Kig ikke kun hos de udbredte byggekæder som Davidsen, 10-4, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg og Stark.\nDu må alligevel være klar over, at såfremt en netshop annoncerer billige reglar 45×145 online på tilbud til en udsalgspris der kan ses som umådelig billig, så burde det i nogle tilfælde være et bevis på en uærlig e-butik. Kortkøb er dog omfattet af et reglement, hvilket garanterer dig imod falske netbutikker.\nVi slår generelt et slag for kortkøb eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du benytte en afbetalingsløsning som fx ViaBill, forudsat du gerne vil finansiere regningen på reglar 45×145 over et længere tidsrum. Det fås normalt ved specialiserede webshops, men dog sjældent de udbredte byggemarkeder som eksempelvis Harald Nyborg, Stark, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bygma, Silvan og XL-Byg.\nNår der ses på tallene fremstår det klart, at internetbrugere mange gange efterspørger for eksempel reglar 45×145 tilbud og reglar 45×145 priser. Derudover ser vi ofte folk efterspørge eksempelvis reglar 45×145 online, billig reglar 45×145 samt køb reglar 45×145.\nTrustpilot genererer flere habile genveje til at vurdere en stor gruppe øvrige kunders evalueringer og derved er det fornuftigt, at du tolker internet forhandlerens ratings før du shopper billige reglar 45×145 online.\nFacebook præsterer endvidere de facto passende genveje til at få indtryk af online virksomhedens kundefokus. I øvrigt ser vi en række internet butikker som gør det muligt at ytre en omtale af virksomhedens service, hvilket tillige burde bruges til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nForinden folk shopper billige reglar 45×145 online på en e-butik burde man de facto bese deres forretningsaftale, det er dog oftest ikke særlig interessant, særligt på de velkendte byggecentre som Davidsen, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Silvan, Bygma og Jem og Fix.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at tjekke hvorvidt internet selskabet er e-mærke godkendt, eftersom det burde være et fingerpeg om at internet butikken efterfølger de danske love, foruden at e-shoppen ofte overværes af specialister der har megen viden om lovgivningen.\nDette er desuden en god chance for støtte, for så vidt du bliver udsat for besvær i forbindelse med din shopping med reglar 45×145. Ligeså foreslår vi at køber er vaks omkring de væsentligste regler der kan influere på bestillingen af reglar 45×145 online, til eksempel hvilken returneringsret internet webshoppen anvender.\nDerfor er det samtidig afgørende, at man stadig beholder ens købsbekræftelse, så man når som helst kan bevidne købet af reglar 45×145, uanset om man bestiller fra 10-4, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Bygma, Jem og Fix eller Davidsen.


Dufour i front - Daniel tæt på! - Ridehesten.com\nDen dobbelte EM-bronzevinder Cathrine Dufour har sat kurs mod sin tredje DM-sejr i træk med Atterupgaards Cassidy, da hun i dag red til 80,48% i DM-konkurrencernes første klasse. Det var på forhånd ventet, at Daniel Bachmann Andersen ville presse hende med Blue Hors Zack, men hingsten var lidt for frisk på banen i dag, og det kostede fejl i begge serier. På Zack opnede Daniel 72,34% og en fjerdeplads. Men det var på Blue Hors Zepter at Daniel imponerede både publikum og dommere. Den 10-årige vallak dansede gennem Grand Prix-programmet med stor sikkerhed og stod i piafferne som en maskine vurderet af en enkelt dommer til 9. Med Zepter red han sig ind på andenpladsen med 77,38%\nRikke Svane og Finckenstein TSF.\n20-årige Victoria Vallentin sluttede lige udenfor placeringsrækken på en 7. plads med Ludwig der Sonnenkönig. Victoria kan ride med i mesterskabet for U25-ryttere, men landstræner Nathalie zu Sayn-Wittgenstein havde forud for mesterskabet ønsket at se parret i direkte konkurrence mod seniorerne. Victoria fik en fejl i etterchangementerne, men ellers viste hun et sikkert program med gode piaffer/passage samt sikre galoppirouetter.


Om Vopa - VOPA Ejendomsadministration\nVopa Ejendomsadministration er et mindre administrationshus med fokus på ejer- og andelsforeninger, og har eksisteret siden 2014.\nVores mission er at gøre op med den gængse måde at tænke på ejendomsadministration af boligforeninger, hvor mange ting ofte kører efter faste rutiner som ikke letter bestyrelsesarbejdet eller sikrer en veldrevet ejendom.\nIdeen med virksomheden udspringer af ejernes egne oplevelser af manglende fokus og viden, hos de store administrationshuse. Ofte er ejer- og andelsforeninger en nedprioriteret kunde men I takt med ejendomspriserne er steget i ejer- og andelsforeninger stiller foreningerne større krav til deres administrator.\nDerfor tilbyder vi all-inklusive-løsninger til vores foreninger hvor vi ikke blot administrerer, men også giver optimeringsrådgivning i forhold til den langsigtede økonomisk og vedligeholdelsesmæssig planlægning.\nVi er fokuseret på administration af andelsboligforeninger, ejerforeninger og udlejningsejendomme. Vi kan levere en komplet ydelse omfattende administration, rådgivning og driftsrelaterede ydelser, samt selskabsadministration. Vi yder også rådgivning til kunder, der ikke bliver administreret hos osndelsboligforeninger og ejerforeninge\nVi ønsker at blive betragtet som en seriøs samarbejdspartner hos vores kunder. Vi er eksperter på alle områder indenfor ejendomsadministration, og dette skal afspejle sig i en konstant udvikling hos vores kunder. Vi er effektive, nærværende og yder en proaktiv kundeservice i dagligdagen som skaber en mærkbar forskel.\nVi kommer tættere på denne ambition ved at følge med udviklingen i branchen. Vi investerer løbende i videreuddannelse af vores medarbejdere, og stiller krav til deres interesse for udviklingen i ejendomsbranchen.\nSom kunde hos Vopa får du:\nEn langsigtet økonomisk og vedligeholdelsesmæssig planlægning\nVirksomheden hører hjemme på Vesterbrogade i et gammelt baghus. Selskabet ejes af Jeppe Skou-Holtet og Bjarne Gram. Begge ejere er uddannet bygningskonstruktører med speciale i Facility management. Begge har arbejdet 10 år i ejendomsbranchen med rådgivning indenfor ejendomsdrift.\nSøsterselskab – Vopa Rådgivning\nVopa Rådgivning bidrager med byggeteknisk rådgivning med fokus på ejer og andelsboligforeninger. Vi sidder side om side og løser opgaver i fællesskab, da vores erfaring er, at denne form for sparring giver de mest optimale resultater for vores kunder. Vopa Rådgivning og Vopa Ejendomsadministration har samme ejerkreds.


DU STORE VERDEN. Af Troels Gollander - PDF\nDownload "DU STORE VERDEN. Af Troels Gollander"\n1 ABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZÆØÅ ,. - _ abcdefghijklmnopqrstuvwxyzæøå DU STORE VERDEN Af Troels Gollander Dette er en pdf-fil med Du store verden Filen er stillet til rådighed for elever med læsevanskeligheder. Filen må ikke videre distribueres\n2 Troels Gollander Du store verden GLOBUS\n3 Globus Globus består af 6 grundbøger: Vulkaner og jordskælv Verden er skæv Skabt af is, vind og vand Geo-aktivitet Globus-bøgerne indeholder en række op gaver og forslag til aktiviteter. De kaldes Geoaktivitetet. Til langt de fleste Geo-aktiviteter er der hjælp at hente på aktivitets arkene i lærervejledningen. Vejr og uvejr Du store verden Der skal arbejdes Til hver grundbog udgives en lærervejledning med baggrundsstof og ideer til, hvordan man kan arbejde med temaet. Lærervejledningen indeholder desuden en række aktivitetsark til fri kopiering, en litteraturliste samt nyttige adresser. Globus har sin egen hjemmeside på: Her kan man finde relevante links og nyt om serien og de 6 temaer. Geo-aktivitet Globus-bøgerne indeholder en lang række opgaver og forslag til aktiviteter. De kaldes Geo-aktivitet. Til langt de fleste Geo-aktiviteter er der hjælp at hente på aktivitetsarkene i lærervejledningen.\n4 Indhold Postkort fra en jordomrejse Tag på en rejse Jorden rundt via en række postkort fra fem verdensdele. 6 Verden udforskes og kortlægges Om Jordens placering i universet, og om hvordan det gik til, da verden blev udforsket og kortlagt. Sådan laver man kort Hvordan overføres Jordens runde form til et fladt kort? Kan det gøres helt præcist? Lande og mennesker Det er år siden, at det moderne menneske opstod i Afrika. Siden har vi bredt os til hele verden og opdelt verden i lande. 30 Tre lande i tal og fakta Få et indtryk af tre meget forskellige lande ud fra tal og fakta. De tre lande er: Danmark i Europa, Tyrkiet i Asien og Somalia i Afrika. 37 Bliver verden mindre? Geografi kan hjælpe os til at forstå verden og nogle af de begivenheder, der præger tv og aviser. 44 Stikord Her er også henvisning til, hvor i bogen svære ord og begreber er forklaret og vist på figurer. 46 3\n6 Hvordan ser Jorden ud om natten? Det kan du få en fornemmelse af ved at se på dette satellitfoto. Det er optaget på en sådan måde, at man kan se lyset fra byer, huse, gadelamper osv. I virkeligheden er det slet ikke ét billede, men en masse små billeder, der er sat sammen. Derfor er der heller ingen skyer på billedet. Det er også grunden til, at man kan se hele Jorden om natten på ét billede. Hvis man tog et øjebliksbillede af Jorden, ville halvdelen af kloden jo være i sollys. Billedet giver en masse informationer om, hvor befolk ningstæt heden er størst, hvor verdens rige og fattige bor, og hvor der bruges mest energi. Gå selv på opdagelse - og overvej bl.a. følgende: Hvorfor er der ikke altid sammen hæng mellem, hvor man ge mennesker der bor i et land, og hvor meget lys der ud sendes? På hvilken måde kan billedet fortælle noget om rige og fattige lande? Fra hvilke verdensdele ud sendes mest lys? Hvilke verdensdele er de mørkeste? Hvilke lande bruger mest elektricitet?\n7 Postkort fra en jordomrejse Hvad hedder USA s hovedstad? I hvilken verdensdel ligger Vietnam? Hvad hedder Europas længste flod? Hvad hedder Danmarks største sø? Hvilken by i Indien kan man sove på? Ja, det er den slags spørgsmål, du kan møde i kate gorien geografi, når der er quiz i tv, eller når du spiller Trivial Persuit hjemme i stuen. Men er det nu hele sandheden om geografi? Handler geografi virkelig kun om navne på hovedstæder, lande og floder? Nej, geografi er meget andet end navnestof. Geo grafi er et fag, der beskriver Jordens natur, landskaber og samfund. Geografi handler om at forstå verden og ikke mindst, hvorfor levevilkårene er forskellige rundt omkring på denne klode! Kunne du i øvrigt svare på nogle af de fem ind ledende spørgsmål? Her er de fem rigtige: Washing ton D.C., Asien, Volga, Arresø og Madras. Jorden rundt! At rejse ud i verden er den sjoveste måde at lære geografi på. Det giver mulighed for at opleve, hvor dan folk lever og bor forskellige steder rundt om kring på vores klode, og hvordan klima og land skab varierer. Nu kan vi desværre ikke tilbyde en jordomrejse i en geografibog, men vi har samlet en række postkort fra en jordomrejse. Postkortene er skrevet af Sara på 14 år, der sender dem til sin 8. klasse. Her ses Saras rejserute vest om Jorden. I løbet af det år, hun var ude at rejse, sendte hun 11 postkort hjem til sin 8. klasse. 6\n8 Hej 8.b Så kom vi endelig af sted. Vi har nu været en uge i New York. Wauw, hvor er husene altså høje! Som I sikkert har gættet, har vi været en tur i Fri hedsgudinden. Vi har også besøgt det sted, hvor de man ge millioner indvandrere i og 1800-tallet blev tjekket, inden de kom ind i USA. Vidste I, at cirka danskere flyttede til Amerika i den periode? Man kan i øvrigt stadig se, at indbyggerne i dagens New York kommer fra hele verden. Vi har selvfølgelig også besøgt det sted, hvor World Trade Center lå. Det var en meget mærkelig oplevelse, og selvfølgelig kom vi til at tænke meget på den frygtelige katastrofe den 11. september Men nu skal vi videre mod vest. Jeg håber, I hygger jer på skolen! Kærlig hilsen Sara Hej 8.b Vi er draget vestpå - ligesom nybyggerne. Men der er nu ikke meget prærie eller mange bisonokser tilbage. Det meste af prærien er om dannet til kornmarker - takket være nybyggere og deres efterkommere. Jo, man må sige, at den hvide mand har sat sine spor i landskabet. Indianerne skal man lede længe efter i dagens USA. Vi har dog besøgt et par indianerreservater, hvor vi bl.a. har set indianerdans. Men der er nu også mange indianere, der er gået totalt i hundene - og drikker alt for meget. Det er et trist syn. Vi fortsætter mod vest. Kærlig hilsen Sara 7\n9 Kære 8.b Lige pludselig var bjergene der bare. Fra den flade prærie kørte vi op i Rocky Mountains. En fantastisk oplevelse for en dansker at køre rundt mellem bjerge, der er mere end m høje. Det er noget andet end Himmelbjerget! Postkortet her er nu slet ikke fra bjergene. Lige nu er vi nemlig i Dødens Dal - eller Death Valley, som de siger over here. Det er en smal dal med et særpræget månelandskab. Der er både udtørrede saltsøer, klipper og vulkanske kratere. Death Valley ligger klemt inde mellem bjergene, og det laveste punkt ligger faktisk 86 meter under havets overflade. Derfor er her meget tørt og varmt. Man har engang målt lufttemperaturen til 56,7 C. I dag er det heldigvis kun 37 C, men det skal nu alligevel blive dejligt at komme herfra - og ud til havet. Kærlig hilsen Sara Kære 8.b For to måneder siden sad vi i New York og kiggede ud over Atlanterhavet. Nu er vi kommet over på den anden side af USA og kan bade i verdens største hav, Stillehavet. Særligt stille er det nu ikke. Bølgerne går højt - til glæde for de mange surfere her på vestkysten. Vi har været i Beverly Hills lige uden for Los Angeles for at se, hvor de rige bor. Det var næsten, som om jeg kendte stedet i forvejen. Man ser det jo så tit i amerikanske film og tv-serier. Vi har også været igennem nogle af de meget fattige kvarterer down town Los Angeles. Man kan godt se, at de sorte amerikanere stadig er blandt de fattigste i USA. Vi har også været i San Francisco længere mod nord i staten Californien. Vi kørte over den berømte Golden Gate bro og var på et spændende museum (ja, det var det altså!). Her så vi en udstilling, der fortalte om jordskælv i San Francisco. Nå, nu skal vi snart ud at flyve. Det glæder jeg mig til. Kærlig hilsen Sara 8\n10 Kære 8.b Se, det her er ferie. Efter turen tværs over USA er vi fløjet til Hawaii. Nå ja, det er faktisk også en del af USA. Hawaii blev nemlig USA s delstat nummer 50 i Vi bor på et lækkert hotel lige ned til en fantastisk strand. Mine forældre synes, at her er lidt for mange turister, men man skal altså være et svin, hvis man ikke kan nyde solen og strandlivet. Vi har lejet bil for at køre lidt væk fra de værste turiststrømme - og for at komme tæt på aktive vulkaner. Jo, den er god nok. Jeg har med mine egne øjne set, hvordan rødglødende lava strømmede ud af et vulkankrater. Verdens største aktive vulkan befinder sig her på Hawaii. Den hedder Mauna Loa, og det mest mærkelige er, at langt størstedelen af den befinder sig under havoverfladen. I virkeligheden er det ikke så underligt endda, for alle Hawaiiøerne (der er over 100!) er dannet ved vulkanudbrud. Man kan faktisk sige, at øerne er steget op af havet. Nå, jeg må tilbage til solen og stranden - og alle de flotte fyre. Kærlig hilsen Sara Kære 8.b Så forsvandt der pludselig en dag! Det var ellers længe gået godt. Hver gang vi passerede en tidszone, stillede vi urene en time tilbage. Vi har altså hele tiden tjent en time, men nu gik den altså ikke længere. Da vi passerede datolinjen ude midt i Stillehavet, mistede vi en hel dag. Lidt mærkeligt. Vi fløj i øvrigt også over ækvator på turen fra Hawaii til New Zealand. Så nu befinder vi os altså på den sydlige halvkugle. De har sommer, når vi har vinter i Danmark - og omvendt. Vi startede vores rundtur i New Zealand på Nordøen, hvor vi både oplevede vulkansk aktivitet (igen!) og så maorier, der dansede og sang. Maorierne er New Zealands oprindelige befolkning. Jeg vidste slet ikke, at der var en sådan i New Zealand. Heldigvis ser det ud til, at maorierne klarer sig bedre end indianerne i USA. Til daglig lever og bor maorierne selvfølgelig helt moderne, men de holder stadig fast i deres oprindelige kultur. Lige nu er vi på Sydøen. Naturen er fantastisk hernede. Jeg kan godt forstå, at de har optaget Ringenes Herre i dette eventyrlige bjerglandskab. Kærlig hilsen Sara 9\n11 Kære 8.b Så er vi lige landet i Australiens største by, Sydney. Men kast lige et blik på postkortet. Kan I se, at det forestiller et verdenskort, der er vendt på hovedet? På den måde er Australien ikke længere Down Under, men derimod placeret lige midt på verdenskortet. Australien blev først sent opdaget af europæerne. Det var først mange hundrede år efter Columbus' rejse til Amerika, at James Cook kom til Australien. Men det er desværre gået Australiens oprindelige befolkning lige så skidt som indianerne i Amerika. Lige nu står vi ved operahuset her i Sydney. Det er jo en dansk arkitekt, der har tegnet det. Sydney ligner på mange måder en by i Europa, men vi skal selvfølgelig rundt og se lidt nærmere på Australiens helt specielle natur og dyreliv. Jeg glæder mig også til at fejre jul i hovedstaden Canberra. Det bliver sikkert i graders varme! Kærlig hilsen Sara Kære 8.b Så er vi ellers kommet til en helt anden verden. Ja, sådan føles det, når man lander i Indonesiens hovedstad, Jakarta, efter flere måneders rejse i USA, New Zealand og Australien. Der er mennesker overalt i Jakarta, og hver dag kommer flere til fra andre områder af Indonesien. Vi har været ude ved nogle slumkvarterer i udkanten af byen, hvor der ikke engang er indlagt vand. Det er et enormt problem at skaffe boliger og drikkevand til alle. Jakarta ligger på Java, der er en af Indonesiens mange øer. Den er tre gange så stor som Danmark, men der bor gange så mange mennesker. Det er et af verdens tættest befolkede områder. Uden for byerne er der nu flot og frodigt. Specielt rismarkerne er imponerende. Risen kræver masser af vand, og lige nu er det regntid. Det betyder, at regnen vælter ned et par timer om dagen. Heldigvis er det godt vejr det meste af tiden. Hvordan er vejret i Danmark lige nu? Kærlig hilsen Sara 10\n12 Kære 8.b Jeg skriver dette postkort iført tørklæde. Min mor og jeg måtte allerede tage tørklæde på i flyet, før vi landede i Irans hovedstad, Teheran. Men selv om islam præger livet i Iran, er det nemt nok at rejse rundt i landet, og folk er utrolig søde og hjælpsomme. Jeg har talt med flere unge iranere. Mange af dem taler bedre engelsk end jeg, og de er meget interesseret i at høre om, hvordan der er i Danmark. Drengene snakker nu mest om fodbold. Men med pigerne kan man bl.a. snakke musik. De har helt styr på alle de nyeste grupper fra USA og Europa. Drenge og piger er mere adskilt end derhjemme. De går fx ikke på de samme skoler. Og ved busstoppestederne er der to køer - én for kvinderne og én for mændene. Vi har været med bus og taxa rundt i Teheran og set en masse flotte moskeer. Men det mest spændende er at opleve dagliglivet i byen. Det eneste problem er, at der overalt er så mange mennesker, og at luften er så tyk af bilos, at det svier i øjnene. Kærlig hilsen Sara Kære 8.b Så er der igen dømt afslapning. Vi bor på et luksushotel i Mombasa i Kenya. Fra vores altan kan vi se ud over Det Indiske Ocean. Vi er dog ikke så tit nede på stranden, for det er svært at være i fred for de mange lokale, der hele tiden vil sælge os ure, tøj eller sejlture ud til koralrevet. Vi har lidt dårlig samvittighed over at leve i sus og dus, når så mange omkring os lever i fattigdom. I dag har vi været på et børnehjem for forældreløse. Vi har nu adopteret en sød pige, der hedder Leilla. For kun 200 kr. om måneden kan vi sikre hende en god skolegang. Inden vi kom til Mombasa, var vi en uge på safari. Det var en fantastisk oplevelse at komme så tæt på løver, leoparder, elefanter, næsehorn og giraffer. Jeg skal nok plage jer med nogle billeder, når vi kommer hjem. Kærlig hilsen Sara 11\n13 Kære 8.b Så er vi tilbage i Danmark, og jeg måtte altså lige sende dette postkort, for som man siger: Ude er godt - men hjemme er bedst! Vi bor i vores sommerhus, og jeg har lige et par uger til at fordøje de mange indtryk fra rejsen, inden skolen kalder. Jeg glæder mig til at se jer alle - men mindre til dansk stil og blækregning! Det har faktisk været lidt svært at falde til ro efter et år på farten, hvor vi næsten hele tiden oplevede noget nyt. Det har været sjovt at være i høje bjerge, på vulkaner og i knastørre ørkner, men det mest spændende har helt klart været at snakke med så mange forskellige mennesker. Selv om folk ikke lever på den samme måde rundt omkring i verden, kan man faktisk sagtens hygge sig med dem. Men selvfølgelig synes jeg, at vi er verdensmestre i at hygge os i Danmark - og så er det altså kun farmor, der kan lave ordentlige frikadeller Kærlig hilsen Sara De første Den første jordomrejse blev foretaget i Turen blev ledet af portugiseren Fernando de Magellan ( ), der sejlede fra Spanien med fem skibe. Det lykkedes for Magellan at finde gennem det snævre stræde ved Sydamerika, der i dag bærer hans navn. Men han nåede aldrig selv tilbage til Europa. Han blev dræbt i kampe med indfødte på en ø ved Filippinerne. Året efter kunne det ene af de fem skibe lægge til kaj i Spanien, men kun 17 af de oprindelige 250 sømænd havde klaret turen. De kunne til gengæld som de første sige: Vi har rejst Jorden rundt! Det var almindeligt anerkendt, at Jorden er rund, da Fernando de Magellan sejlede ud fra Spanien i Tre år senere var det endeligt bevist. Stillehavet Stillehavet Atlanterhavet Indiske Ocean 12\n14 Krebsens Vendekreds Ækvator Stenbukkens Vendekreds Nå ja, tænker du så. Man kan vel tage en hurtig rejse Jorden rundt ved Nordpolen eller Sydpolen. Her er der jo ikke så langt rundt om Jorden. Men den går ikke! En rigtig jordomrejse skal foregå mellem Krebsens og Stenbukkens vendekreds. En af flyvningens sidste store bedrifter blev fuldført i Da fløj Brian Jones og Bertrand Piccard Jorden rundt nonstop i en varmluftballon. Turen varede ifølge Guinness Rekordbog 19 dage 1 time og 49 minutter. På billedet flyver de over Alperne. Geo-aktivitet De hurtigste I dag er det muligt at flyve Jorden rundt på cirka 31 timer inkl. mellemlandinger for at fylde brændstof på flyet. Andre har fløjet Jorden rundt i helikopter eller i varmluftballon. Og så er der selvfølgelig også dem, der har sejlet Jorden rundt i mere eller mindre mærkværdige fartøjer. Følg med i den aktuelle geografi, mens I ar bejder med denne bog. Aktuel geografi. Brug aktivitetsark 1. Jorden rundt via 11 postkort. Brug aktivitetsark 2. Planlæg jeres egen jordomrejse. Brug aktivitetsark 3. 13\n15 Verden udforskes og kortlægges Da dine oldeforældre gik i skole, var der stadig hvide pletter på verdenskortet i deres atlas. Altså uopdagede områder. Nå ja, måske boede der mennesker, men set med europæernes øjne var områderne uopdagede - og derfor ikke kortlagt. Sådan er det ikke i dag. Satellitter kredser rundt om Jorden og tager billeder af hver eneste plet på denne klode. Jordens overflade er derfor fuldstændig kortlagt. I dag kender vi også Jordens placering i solsystemet, og vi har en sikker fornemmelse af, hvor i universet vi befinder os. Verdensbilleder Vi mennesker har nok altid gjort os forestillinger om Jorden og dens placering i universet. Det er ikke så mærkeligt, at man længe mente, at Jorden var universets centrum. Sådan ser det jo ud for os her på Jorden. Vi er i midten - og Solen, planeterne og alle stjernerne drejer rundt om os. I 1850 var det stort set kun områderne omkring Afrikas kyst, der var udforsket. Siden gik det stærkt, men som det ses af kortet fra 1898, var der på det tidspunkt stadig hvide pletter på kortet. Geo-aktivitet Mennesket har altid gjort sig forestillinger om Jorden og dens placering i forhold til de andre himmellegemer. Verdensbilleder. Brug aktivitetsark 4. 14\n16 Jordens plads i universet Jordens historie startede for næsten 5 milliarder år siden, da vores planet blev dannet samtidig med resten af solsystemet. Det første liv opstod forholdsvis hurtigt derefter, men vi mennesker kom først sent ind på arenaen (se side 30-31). I dag ved vi, at Jorden hverken er universets eller solsystemets centrum. Jorden er blot én af ni planeter, der kredser om Solen. Den er af helt afgørende betydning for livet på Jorden. Energien og varmen fra Solen er grunden til, at der overhovedet er opstået liv på vores klode. Som det fremgår af tegningen, er solstrålerne langt mere koncentrerede omkring ækvator end ved polerne. Men som du ved, er der jo også meget varmere i troperne omkring ækvator end ved Sydpolen og Nordpolen. Årstider Jorden er et år om sin tur rundt om Solen. Det er denne rotation og Jordens skrå akse i forhold til Solen, der giver os årstiderne. Når den nordlige halvkugle hælder ind mod Solen, har vi sommer i Danmark. Når den nordlige halvkugle vender væk fra Solen, har vi vinter i Danmark. Til gengæld har de så sommer i fx Australien. Jævndøgn 21. marts Solen Sommersolhverv Vintersolhverv Solstråler Jævndøgn 21. juni 21. december 23. september Jordens skrå akse i forhold til Solen giver os årstiderne. Jordens akse Ved ækvator falder Solens stråler næsten lodret ind mod Jorden. Det giver en langt større opvarmning end de skrå solstråler ved polerne. Geo-aktivitet Dag og nat - sommer og vinter. Brug aktivitetsark 5. De første kort Allerede for næsten år siden blev der fremstillet kort. De blev lavet af bønderne i Babylon, der ridsede kort over deres marker i lertavler. Men grækerne lavede de første rigtige kort. Altså kort, der viste mere end lige den nærmeste omegn. Kortet her er tegnet af den græske filosof og videnskabsmand Poseidonios om kring år 50 f. Kr. Kortet er ganske præ cist - men selvfølgelig kun over den del af verden, man kendte på det tidspunkt. 15\n17 Danmarkskort fra verdens første atlas. Det blev udgivet af en hollænder i Danmarkskortet Danmark har ændret sig en del i løbet af de sidste 300 år. Både naturen og vi mennesker har påvirket landet ganske dramatisk. Men det er nu ikke grunden til, at dette Danmarkskort fra 1570 ser noget anderledes ud end et moderne kort. Nej, det skyldes simpelthen, at man ikke havde mulighed for at foretage præcise opmålinger. Hvilke fejl og mangler kan du finde på kortet? Geo-aktivitet Historiske kort. Brug aktivitetsark 6. På opdagelse De danske, norske og svenske vikinger var blandt de første, der tog på langfart. På det tidspunkt - for godt år siden - var det meget besværligt at bevæge sig over land. Men vikingernes sejlskibe muliggjorde lange rejser til både Grønland, Island og Amerika. Deres rejser fik dog ikke den store betydning for eftertiden. Derfor regnes vikingerne ikke med blandt de store opdagelsesrejsende. Først for år siden kom der for alvor gang i udforskningen af verden. Når vi i dag taler om de store opdagelsesrejser, ser vi næsten altid på historien fra en europæisk synsvinkel. Vi taler om modige og nysgerrige mænd, der drog ud fra europæiske lande for at opdage nye områder. Men det er naturligvis kun en del af sandheden. De fleste områder var jo i virkeligheden allerede opdaget og beboet. Det var heller ikke kun nysgerrighed, der drev disse mænd ud på verdenshavene. De var på jagt efter rigdomme, magt over andre lande og mennesker - og de havde en tro på, at det ville være godt for de vilde indfødte, hvis de blev kristne. 16\n18 Marco Polo er kendt som den første, store opdagelsesrejsende. Her er han på karavanevejen på vej til Kina. Tegningen er fra et atlas trykt i Christoffer Columbus går i land i Mellemamerika i Det kristne kors rejses, mens de indfødte bringer gaver til de nytilkomne. Den spanske erobrer Hernán Cortés går i spidsen for sine tungt bevæbnede krigere, fulgt af indianske bærere. Azteker-riget bliver erobret og ødelagt i 1519, blot 27 år efter Columbus første rejse til Amerika. 17\n19 Tidstavle Christoffer Columbus når Amerikas kyst i Italieneren Amerigo Vespucci på vej mod det kontinent, der i dag bærer hans navn : Den 17-årige Marco Polo ( ) drager med sin far og farbror ud fra Venedig på en af verdens første store opdagelsesrejser. 1492: Christoffer Columbus ( ) tager på sin første af fire rejser over Atlanterhavet. Han håber at finde søvejen til Indien, men opdager i stedet Amerika. Han tror, han er kommet til Indien og kalder den indfødte befolkning indianere : Vasco da Gama ( ) finder søvejen til Indien ved at sejle syd om Afrika : Amerigo Vespucci ( ) er en af de første europæere, der når frem til Sydamerikas kyst. Senere får kontinentet navnet Amerika efter hans fornavn. Fernando de Magellan nåede aldrig selv hele vejen rundt om Jorden, men han opdagede, at Stillehavet var langt større, end man tidligere havde regnet med.. Francisco Pizarro trængte med 200 bevæbnede soldater ind i Inkariget i 1532 og kunne uden problemer nedkæmpe indianerne og stjæle deres store mængder guld. James Cook udforskede det sydlige Stillehav : De første 17 søfolk sejler Jorden rundt. Turen ledes af Fernando de Magellan ( ), der dog bliver dræbt undervejs af indfødte : I Columbus kølvand følger en række spanske ekspeditioner til Nord-, Mellem-, og Sydamerika. De har til formål at erobre land og rigdomme - og på den måde var ekspeditionerne en enorm succes. Men for Amerikas oprindelige befolkning blev de en katastrofe. Millioner af indianere blev dræbt eller døde af europæernes sygdomme. Deres egen kultur blev smadret i løbet af ganske få år. De to mest berømte spanske erobrere er Hernán Cortés ( ) og Francisco Pizarro ( ). Cortés stod for en blodig massakre på aztekerne i Mellemamerika, mens Pizarro og hans soldater lagde inkariget i Sydamerika i ruiner : James Cook ( ) er ikke den første, der udforsker den sydlige del af Stillehavet. Men han er den første, der for alvor får kortlagt og undersøgt området. Han når både til Australien og New Zealand. Cook bliver dræbt på Hawaii under sin tredje ekspedition. David Livingstone var i lige så høj grad missionær som opdagelsesrejsende. Her læser han op af Bibelen. Livingstone kæmpede også indædt mod slaveriet. I dag mener mange, at Robert Peary snød og aldrig nåede midten af Nordpolen. Roald Amundsen og hans mandskab på Sydpolen i : I 1700-tallet kendte europæerne kun meget lidt til det afrikanske kontinent. David Livingstone ( ) er den mest berømte udforsker af det sydlige og østlige Afrika : Amerikaneren Robert Peary ( ) menes at være den første, der når ind til midten af Nordpolen. 1911: Nordmanden Roald Amundsen ( ) leder en ekspedition til midten af Sydpolen (Antarktis).\n20 Verden blev større i takt med, at der blev gjort nye opdagelser. Kortet viser kun ruterne for nogle få opdagelsesrejsende. Geo-aktivitet Tag på rejse med de store opdagelsesrejsende. Brug aktivitetsark 7 Find de store opdagelsesrejsende i dit atlas. Brug aktivitetsark 8. Europa og resten af verden Havet har altid spillet en stor rolle i den europæiske historie. Det gav de økonomisk stærke og veludviklede lande i denne verdensdel mulighed for at starte et erobringskapløb om resten af verden (kaldet kolonisering). Det be gyndte i tallet, hvor Syd- og Mellemamerika blev underlagt spansk og portugisisk herredømme. Senere kom England og andre nordeuropæiske lande på banen, og i be gyndelsen af 1900-tallet regerede Europa over størstedelen af Jordens landareal. Med ganske få undtagelser blev hele det afrikanske kontinent delt mellem europæiske lande. I slutningen af 1800-tallet blev der med en lineal slået streger på Afrikakortet - uden hensyntagen til tidligere grænser og den indfødte befolknings tilhørsforhold. Kortet til højre viser de europæiske kolonier i Afrika i begyndelsen af 1900-tallet. I dag er de fleste kolonilande blevet selvstændige. Men i Afrika er mange grænser fra kolonitiden stadig gældende - og sporene fra en tid med europæisk herredømme er langt fra udviskede. 19\n21 Verdensdele Før de store opdagelsesrejser kendte man tre verdensdele: Asien, Europa og Afrika (kaldet den gamle verden). Senere opdagede europæerne nye verdensdele. Først Nordamerika og Sydamerika (den nye verden) og senere Oceanien (Australien) og Antarktis (Sydpolen). I dag regner vi altså med syv verdensdele. I virkeligheden er inddelingen i verdensdele lidt pjattet. Europa og Asien hænger jo sammen. Det samme ville Sydamerika og Nordamerika gøre, hvis det ikke lige var for en gravet kanal (Panama-kanalen). Asien og Afrika er også kun adskilt af en kanal - nemlig Suez-kanalen. Verdensdel Asien Afrika Nordamerika Sydamerika Antarktis Europa Oceanien Areal km km km km km km km 2 Det kristne verdenskort viste, at Jorden var som en pandekage og omgivet af et farligt hav. Man kendte kun tre verdensdele: Asien, Europa og Afrika. 20\n22 Antarktis ligger nogenlunde cirkulært omkring Sydpolen. Hele verdensdelen er bundet sammen af enorme ismasser. Antarktis Antarktis er den tredjemindste verdensdel. 98% af verdensdelen er dækket af ismasser, der fortsætter langt ud i havet. Højeste punkt ligger meter over havniveau, og på grund af den tykke iskappe er hele Antarktis generelt højtliggende. Det kolde og blæsende klima betyder, at Antarktis ikke har en fastboende befolkning. Men en række videnskabsmænd bor i kortere og længere tid på de omkring videnskabelige stationer. Om sommeren (ved juletid) kan der bo flere tusinde. Der er store forekomster af kul, jernmalm, olie og naturgas i og omkring Antarktis, og det er den primære grund til, at mange lande gør krav på dele af denne verdensdel. 90% af verdens is befinder sig ved Antarktis. Det svarer igen til, at 70% af klodens ferskvand er bundet i de enorme ismasser. Måske bliver det i virkeligheden Antarktis vigtigste resurse - i en fremtid, hvor rent drikkevand kan blive en mangelvare Hvad er en region? I dag inddeles verden på mange andre måder end i verdensdele. Der tales bl.a. om regioner. En region er et område, der har en eller flere ting til fælles. Det kan fx være klima, kultur, religion eller økonomi. Nogle regioner er enorme og består af mange lande. Måske har du hørt om regioner som Mellemøsten og Centralasien? Andre regioner er forholdsvis små. Danmark inddeles også i regioner. Der tales fx om Hovedstadsregionen, der består af København samt området omkring landets hovedstad. Øresundsregionen er et godt eksempel på en region, der går på tværs af landegrænser. Øresundsregionen er et stort byområde, der omfatter dele af både Danmark og Sverige. Hovedbyerne er København og Malmø. I alt bor der omkring 3 millioner mennesker i regionen (se kortet side 22). Øresundsregionen er ikke en ny opfindelse. I mange hundrede år har der været et tæt samarbejde mellem danskere og svenskere på tværs af Øresund. 21\n23 Med Sveriges indtræden i EU i 1995 og åbningen af Øresundsforbindelsen (bro og tunnel) i 2000 regner mange med, at et samarbejde kan få stor betydning for erhvervslivet og økonomien i begge lande. Det bliver lettere for virksomheder på begge sider af Øresund at samarbejde og handle med hinanden. Desuden vil danskere og svenskere lettere kunne finde arbejde på tværs af landegrænser. Geo-aktivitet Verdensdele og regioner. Brug aktivitetsark 9. Jorden fra a til å. Brug aktivitetsark 10. Øresundsregionen er et stort byområde, der omfatter dele af både Sverige og Danmark. Politikere og erhvervsfolk håber, at Øresundsforbindelsen mellem de to lande kan gavne økonomi og samarbejde i hele regionen. Tal og fakta om Jorden Jorden er den tredjeinderste planet i solsystemet. Jorden er den eneste planet i solsystemet med vand i flydende form og med liv. Jordens overflade er km². 71% af Jorden er dækket af hav. Stillehavet dækker 45% af Jordens samlede havoverflade og er dermed verdens største ocean. Det Kaspiske Hav er verdens største sø. Dens areal er km², hvilket svarer til 8-9 gange Danmarks størrelse. Det Kaspiske Hav indeholder saltvand og kaldes derfor også et indhav. Nilen og Amazonas slås om pladsen som verdens længste flod (det er svært at måle en flods præcise længde). De er begge mindst km lange. Mindanaodybet i Filippinergraven er målt til meter under havniveau. Mount Everest i bjergkæden Himalaya er verdens højeste bjerg med en højde på m. Sahara i Nordafrika er verdens største ørken med et areal på km². Det er mere end 200 gange større end Danmark. At Stillehavet fylder meget, fremgår tydeligt af dette satellitfoto. For at få et skyfrit billede er det sammensat af tusindvis små billeder optaget fra en vejrsatellit. 22


Byggesagsbehandling - Næstved Kommune\nService til borgereService til erhvervBørn og ungeÆldre og pensionisterSundhed og helbredHandicap og psykiatriKultur og foreningslivByg og boligDin ejendomBoligerByggeri og grundsalgByggesagsbehandlingVejledninger til ByggeriByggeri af begrænset kompleksitetCarport, garage, udhus eller overdækkede arealerEnfamiliehuse, dobbelthuse, rækkehuse, sommerhuse og til- og ombygninger til disseErhvervs- og etageboligbyggeriLandbrugsbyggeriByggeri der kan opføres uden anmeldelse/tilladelseAdministrationsgrundlagByggeri udenfor byerneBygningsforbedringsudvalgetFacadeændringer og skilteLedige byggegrunde og ejendomme til salgFlytning og adresseEl, vand og kloakVarmeHusholdningsaffaldSkadedyrSikring og TryghedNy SpildevandsplanSpildevandProjekterKommune- og lokalplanerVeje og miljøNatur og friluftslivJob og uddannelseOm kommunenByråd og politik\n/ Byggeri og grundsalg\nUdskrivLæs højtByggesagsbehandlingPå denne side får du en lang række informationer, der kan være relevante, hvis du skal bygge eller blot er interesseret i byggeri.\n» Hvad skal du bygge?» Sagsbehandlingstiden» Forhåndsdialog og vejledning I forbindelse med byggeansøgninger/-anmeldelser hjælper Næstved Kommune bygherren med, at byggeriet overholder den til enhver tid gældende lovgivning, herunder indhentning af supplerende (del-)tilladelser fra andre godkendende myndigheder. Det er vigtigt, at ansøgningsmaterialet har den nødvendige kvalitet, så det er muligt at kontrollere, om det ønskede byggeri kan tillades etableret/opført. Hvad skal du bygge?Informationerne er inddelt i 6 emneområder:Carport, garage, udhus eller overdækkede arealer Enfamiliehuse, dobbelthuse, rækkehuse, sommerhuse samt til- og ombygninger til disse Erhvervs- og etageboligbyggeri, til og ombygninger Landsbrugsbyggeri Byggeri der kan opføres uden anmeldelse/tilladelse Bygnings- og Boligregisteret (BBR)Vilkår i tilladelserNår kommunen har behandlet ansøgningen eller anmeldelsen, gives der en byggetilladelse eller en godkendelse. Byggetilladelsen eller godkendelsen kan være givet på en række nærmere angivne vilkår, som ansøgeren skal være særlig opmærksom på, når arbejdet påbegyndes. Til topSagsbehandlingstidenFor byggetilladelser/godkendelser ved enfamiliehuse i byzone, er politisk vedtaget en sagsbehandlingstid på 2-4 uger. Dette er dog forudsat at ansøgningsmaterialet er tilstrækkeligt, at det ansøgte ikke kræver dispensation eller deltilladelser efter anden lovgivning jf. ovenstående. For erhvervs- og etagebyggeri vil sagsbehandlingstiden som ofte være længere, da disse sager ofte kræver godkendelse fra anden myndighed eller efter anden lovgivning, f.eks. miljømyndighed. Ved ansøgning om dispensation vil sagsbehandlingstiden typisk blive forlænget væsentligt, da der skal sættes tid af til naboorientering og høring af andre parter, hvorefter sagen måske skal forelægges til politisk behandling i relevant udvalg. Ovenstående angivne sagsbehandlingstider vil alene være vejledende, da der ved stor byggeaktivitet i kommunen kan forekomme længere sagsbehandlingstider. Når kommunen fremsender kvitteringsskrivelse for modtagelse af anmeldelse/ansøgning, vil det heraf fremgå, hvilken aktuel sagsbehandlingstid der påregnes. Syn af det færdige byggeri Syn af det færdige byggeri, skal aftales særskilt med kommunens teknikere. Ved stor byggeaktivitet i kommunen vil færdigsyn af byggesager, hvor bygherren ikke er økonomisk afhængig af kommunens afslutning af sagen, blive nedprioriteret. Efter færdigsyn af et byggeri som ikke har givet anledning til bemærkninger, vil sagen blive afsluttet ved færdigmelding til Bygnings- og Boligregistret (BBR), hvorfra bygherrer i løbet af ca. 1 til 2 måneder vil modtage en BBR-ejermedddelse, hvor det fremgår at byggeriet er færdigt. For erhvervs- og etageboligbyggeri vil der tillige blive udstedt en ibrugtagningstilladelse. Til topForhåndsdialog og vejledning Kommunen vejleder alle, der har spørgsmål om godkendelse af byggesager. Det drejer sig om information om gældende love og regler for de enkelte byggerier og de særlige procedurer en myndighedsgodkendelse kræver. Konkret rådgivning om de rent byggetekniske ting, herunder statiske beregninger, varmetabsberegninger m.m. rådgives der ikke om. Her henvises der til de rådgivende firmaer i byen. Kommunen deltager gerne i forhåndsdialog med ejer/bygherre forud for byggeansøgning/-projekt. Det skal dog præciseres, at kommunens rolle ved forhåndsdialogmødet udelukkende vil være at vejlede. Kommunen kan ikke fungere som bygherrerådgiver, ligesom et tilbud om forhåndsdialog ikke automatisk indebærer, at byggesagsbehandlingen sker på stedet. ByggesagsgebyrerDer opkræves gebyrer for behandling af byggesager. Gebyrets størrelse er afhængig af byggeriets art og kan ses af gebyrlisten for byggesager. Se byggesagsgebyrer Klage over en afgørelseAfgørelser truffet af kommunen kan påklages til forskellige instanser, alt afhængig af afgørelsens hjemmel. Klageinstans og klagefrist vil fremgå af de papirer, hvori afgørelse er anført. Center for Plan og Erhverv, ByggemyndighedTelefon: 5588 6110E-mail: Sidst opdateret den 29. april 2013


Gå sikkert i land med Pro-Bro – NIKWEB – Info om nettet\nHome Hus og have Gå sikkert i land med Pro-Bro\nGå sikkert i land med Pro-Bro\nPraktisk behøver ikke være ensbetydende med kedeligt. Når det kommer til at sikre dig en komfortable og tør overgang fra vand til land, er en bådbro et funktionelt redskab at investere i. Så hvorfor ikke finde en bådbro, som ikke kun er af god kvalitet, men ligeledes komplementerer din båd med et flot stilrent design.\nHos forretningen Pro-Bro kan du finde et bredt sortiment af skarpskårne bådbroer. Alle deres bådbroer er i klassisk dansk design, hvor konstruktionen og de små detaljer altid er i fokus. Derfor vil du aldrig finde synlige svejsninger eller skruehuller i brodækket, da alle deres bådbroer er laserskåret.\nDet er dog ikke kun designet, Pro-Bro har i centrum. Bæredygtighed er ligeledes et vigtigt punkt, især når det kommer til valg af materiale. I en tid hvor klimadebatten raser, er det altid optimistisk at se virksomheder, der indtænker genanvendelighed for at undgå, miljøet bliver udsat for unødvendigt ressourcespild. Det handler om sund fornuft.\nStår du og leder efter en udskiftning af din bro, kan du gå på opdagelse efter en ny Billig bådbro i høj kvalitet hos Pro-Bro.\nDrop den tidskrævende vedligeholdelse\nUdover et enkelt design, hvor bæredygtighed er på programmet, leverer Pro-Bro brodæk beklædt med forskellige træsorter, så du kan finde den bro, der ikke kun står godt til din båd, men ligeledes dets omgivelser. Vælger du et brodæk belagt med planker af komposit, kan du derimod skære vedligeholdelse af din bådbro helt ud af tidsbudgettet. Det betyder sekunder og minutter, du i stedet kan bruge på at nyde udelivet i din båd.\nHvad end du er gør-det-selv-typen eller ej, er altså ingen hindring, Pro-Bro leverer nemlig både standard- og specialløsninger, som passer til lige netop dine brobehov. Du kan til enhver tid få et uforpligtende tilbud på en bådbro hos Pro-Bro. De er kun ét telefonopkald væk.\nNext article Svært ved at komme på nettet?


Buffett har ladt sit elefantgevær | Berlingske Business\nLørdag d. 10. august 2013, kl. 09.26\nWarren Buffett er kendt for sine smusfornuftige investeringer. De har gjort den 82-årige til en af USAs rigeste mænd. Foto: LUCAS JACKSON\nSuperinvestoren Warren Buffett har på det seneste satset på mange små opkøb i stedet for få store. Han melder sig dog stadig parat til det helt store milliardopkøb, hvis chancen viser sig.\nSeneste regnskab fik formuen i superinvestoren Warren Buffetts investeringsselskab Berkshire Hathaway til at svulme. Nu melder spørgsmålet sig så: Hvad i alverden skal den 82-årige superinvestor bruge alle de penge til?\nIfølge Wall Street Journal har Berkshire Hathaway nu en pengetank på 36 milliarder dollar (145 mia. kroner), der traditionen tro på et tidspunkt vil materialisere sig i opkøb. Buffett plejer ikke at være blev for at trække den store tegnebog op af lommen, hvis han falder over en investering, der falder i hans smag, men på det seneste er det blevet til mindre af slagsen.\nI vinters trak buddet og det efterfølgende køb af fødevare- og ketchup-kæmpen Heinz store overskrifter. Buffett behøvede dog ikke at samle hele den 150 milliarder kroner store regning op, da købet skete i samarbejde med investeringsgiganten 3G Capital.\nSiden har der forårsopkøbet af energiselskabet NV Energy til 30 milliarder kroner, men ellers har den stået på småopkøb - der blandt andet er foretaget af Berkshire Hathaways datterselskaber. Nu mener mange så, at tiden kan nærme sig for, at finansmanden atter finder en sværvægter, han kan sluse ind i sin svulmende portefølje.\nWarren Buffett bruger selv begrebet »elefanter« om sine storopkøb, og han har ifølge Wall Street Journal stadig lysten til at sætte sin signatur på en stor handel.\n»En stor handel er stadig det, der får mit hjerte til at slå hurtigere,« sagde han for nyligt i et interview ifølge avisen.\nDet vil være ren spekulation at kaste sig ud i bud på, hvad Warren Buffetts tanker for tiden kredser omkring, når det kommer til opkøb. En ting er dog sikker: Han kan vælge på alle hylder.\nEn ting er, at han har kontanter nok til at foretage lynopkøb af en størrelse, som andre investeringsselskaber blot kan drømme om. En anden er, at potentielle sælgere står i kø for at komme ind under hans vinger.\nDet er ifølge Wall Street Journal ikke bare pengene, der gør Buffett tillokkende for virksomhederejere, enten vil sælge helt eller delvist. Det er også, at Buffett har ry for at overlade en stor del af ansvaret for driften til virksomheders ledelse. Buffett blander sig angiveligt ikke unødigt - med mindre der er tale om, at en af han virksomheder overvejer at foretage et opkøb på egen hånd. I så fald melder han sig på banen.\nFinansmanden er dog kendt for sin store skepsis og snusfornuft, når det kommer til opkøb. Under finanskrisens rasen blev han tilbudt store ejerandele i de konkurstruede investeringsbanker. Han svar var nej tak. Han mente at bankerne var uigennemskuelige, oppustede og farlige at røre ved. Da han endelig valgte at tilbyde sin hjælp var det med et så stort krav til hans afkast, at det fik bankchefer til at rysteopgivende på hovedet.\nI forbindelse med overtagelsen af Heinz, fortalte Buffett derimod, at han grundlæggende godt kunne lide ideen om at hælde penge i fødevarekoncernen. En af årsagerne var, at han simpelthen syntes, at dens ketchup smagte godt.


GUBBE dekorationsbelysning - Sort - Belysning - Jotex\nGUBBE GUBBE dekorationsbelysning\nFin lampe i metal. En sort fantasifigur klatrer op ad den sorte stofledning. Lyskilden kan ændre lampen, afhængigt af hvilken pære du vælger. Ledningslængde 3,5 m. Materiale: Metal. Størrelse: Figurens højde 15 cm, bredde 8 cm, dybde 13 cm. Fatning/p…\nLedningslængde 3.5 cm


Bekymringssamtale | Det Kriminalpræventive Råd\nSamtaler med kriminalitetstruede unge og deres familier bruges i mange politikredse. Bekymringssamtaler som struktureret metode er udviklet ved Manglerud politistation i Oslo sidst i 1990'erne. En dansk version af konceptet blev indført som pilotprojekt i Kolding politikreds i 2003, og anvendes nu i flere af landets politikredse.\nMålgruppen er unge førstegangslovovertrædere samt børn og unge, der er i risiko for at begå lovbrud. Fremgangsmåden kan også bruges, hvis børn og unge færdes i risikobetonede miljøer, eller i øvrigt må anses for at være i risiko for at begå kriminalitet.\nBekymringssamtalen er et struktureret værktøj, der inkluderer bestemte spørgsmål og problemområder, der skal belyses og diskuteres under samtalen. Samtalen er egnet i mindre alvorlige tilfælde, hvor det er åbenbart, at den unge og forældrene vil tage ansvar for at adfærden ændrer sig.\nDer er tre faser i samtalen:\nKortlægning: gennem samtalen kortlægges den unges situation samt mulige årsager og farer for gentagelse af kriminaliteten\nAnsvarliggørelse: Konsekvenserne af adfærden for den unge klargøres. Den unge bliver opfordret til at ophøre med kriminalitet og til at undgå situationer, som kan føre til lovbrud\nTiltag: Der kan i løbet af samtalen foreslås tiltag i forhold til familie, skole og fritid, som skal bidrage til at sikre en positiv fremtidig udfordring.\nDer udarbejdes et referat af samtalerne, hvilket kan være af værdi for politiets opfølgningsarbejde. Gennem en opfølgningssamtale kan politiet give udtryk for eventuel fortsat bekymring over kriminel adfærd og tydeliggøre konsekvenserne af en sådan adfærd.\nEn evaluering af konceptet i Norge er iværksat


William Kvist - Børns Vilkår\nLandsholdsspilleren William Kvist er selv skilsmissebarn. Han ved, hvad en skilsmisse kan gøre ved børn, og derfor er han ambassadør for Børns Vilkårs skilsmissekampagne.\nHan gik i 2.g. og befandt sig i Australien, da hans forældre ringede og fortalte, at de skulle skilles. Det var helt surrealistisk for William Kvist at få at vide, når han nu befandt sig på den anden side af jorden. Han afbrød sit udvekslingsophold for en uge og fløj hjem:\n“Først da jeg kom hjem, gik det op for mig følelsesmæssigt, at skilsmissen var en realitet. Min mor var ikke længere i mit hus, mit barndomshjem. Det gjorde nærmest fysisk ondt indeni. Skilsmissen kom som et lyn fra en klar himmel, fordi min mor og far aldrig har skændtes. Vi var en kernefamilie og opvæksten havde været god og tryg. Pludselig føltes det som om, jeg og min bror stod helt alene på en øde ø. Alting var åbenbart ikke, hvad det så ud til”, siger William Kvist.\n”Da jeg kom tilbage til Australien, ringede jeg til BørneTelefonen. Jeg forklarede en sød dame, at jeg havde brug for at vide, hvad jeg kunne forvente mig af fremtiden. Jeg havde talt meget med familie og mine venner, men alle i ens nære omgangskreds har en aktie i og en holdning til skilsmissen. Det var rart at tale om min situation med en, der kun var der for mig, Det gav mig ro,” forklarer William Kvist.\nMoren flyttede til Nyborg med sin nye kæreste. De to brødre blev i barndomshjemmet hos faren og tog toget for at besøge deres mor hver 14. dag:\n”Når jeg steg på toget i København, glædede jeg mig helt vildt til at se min mor. Men jo mere jeg nærmede mig Storebælt, desto mere blev savnet efter at se hende erstattet af vrede. Jeg følte, hun havde forladt os. Hvad havde hun gang i?! Det var rigtig svært.”\nDelejul, bonusforældre, pendlerbarn. Alle de ting var William Kvist igennem. I dag er han skilsmisseambassadør for Børns Vilkår. Og han håber, at nogle af hans erfaringer, kan gøre det hele lidt lettere for andre skilsmissebørn.


Pædagogisk arbejde – Børnenes Univers\nLæs den pædagogiske læringsplan her\nJeg kan lære\nAt sige fra overfor andre\nAt mine følelser er ok\nAt håndtere hverdagens små udfordringer\nAt være selvhjulpen i forhold til min alder\nAt være bevidst om min egen krop og dens funktioner\nJeg øver mig ved\nAt omgås andre børn og voksne i institutionen\nAt sætte tegn og ord på egne følelser og handlinger\nAt være på tur i uvante omgivelser\nAt blive guidet og voksne fx i forbindelse med spisning og af- og påklædning\nBørn udvikler sig i en omverden, der er lydhør og medlevende. De har brug for engagerede og anerkendende voksne, der lytter til og medudvikler børnenes drømme og ønsker. Børnene skal kunne mærke egne grænser, samtidig med at de skal kunne indgå som en social del af et større fællesskab, hvor de skal lære at tackle de følelser, der opstår.\nDet kan være følelser som engagement, venskab og kærlighed men også ligegyldighed og konkurrence. Børnene har brug for at udfolde sig og afprøve sine potentialer. De har brug for at forfølge egne idéer i forhold til lege og aktiviteter, og at de voksne og børn, der er i institutionen ser og anerkender disse selvstændige idéer og initiativer.\nDette er med til at styrke selvværdet hos det enkelte barn. Vores institution skal gerne være et ”væksthus” for vore børns personlige udvikling, hvor det enkelte barn kan drømme om og tage hul på lovende muligheder i fremtiden sammen med andre børn og voksne.\nAt deltage i en leg med flere børn\nAt sætte ord og tegn på andres følelser og handlinger og respektere disse\nAt udsætte egne behov (i forhold til min alder)\nAt tage hensigtsmæssig kontakt til andre – både børn og voksne\nAt møde andre med respekt\nAt deltage i dagligdagens planlagte og spontane lege og aktiviteter\nAt blive guidet af voksne mens jeg er i samspil med de andre børn\nAt sige ”Hej” , ”Farvel”, ”Tak” og ”Tak for mad”\nSocial kompetence udvikles i fællesskab med andre mennesker i venskaber, grupper og kulturer. Sociale kompetencer er nøglen til fællesskabet, hvor børnene har mulighed for at udfolde sig – i leg, i samarbejde med andre om at løse opgaver og realisere drømme.\nDet er i fællesskabet med andre, at børnene oplever styrke og betydning, og det er her, at der er adgang til at give og opnå anderkendelse. Børn skal i omsorg og respekt have mulighed for at udvikle konstruktive og nære relationer til andre mennesker.\nDer skal være plads til at give udtryk for egne følelser og behov, samtidig med at børnene også forstår at andre har de samme behov.\nAt bruge mit sprog som kommunikationsform\nAt løse problemer/konflikter ved hjælp af mit sprog\nAt bruge mit kropssprog\nAt udvide mit ordforråd\nAt bruge rim og remser, højtlæsning, kropssprog og mimik\nAt lytte til de voksnes italesættelse af hverdagens handlinger og aktiviteter\nAt få hjælp fra de voksne til at løse enkle problemer og konflikter\nBørn har behov for at møde voksne mennesker, der lytter til dem med forståelse og anerkendelse, så de får mulighed for at udtrykke det, de er i tvivl om, glade for eller kede af, og så de frit kan lufte sine meninger, følelser og tanker.\nAt bruge min krop på flere forskellige måder\nAt bruge mine sanser\nAt få en god kropsbevidsthed\nAt gynge, trille, krybe, kravle, hoppe, løbe, gå, cykle og tumle\nAt gå på forskellige underlag og niveauer\nAt se, smage, føle, lytte og lugte\nAt snakke om og udforske kroppen og dens funktioner\nVed at styrke børns udvikling af motoriske færdigheder, styrke, udholdenhed og bevægelighed, styrkes også deres forudsætninger for at udvikle sig. Krop og bevægelse er ikke kun en fysiologisk, men også en sanselig adgang til verden.\nBevægelse baner vejen for at udforske, afprøve, nyde og forstå det fysiske såvel som det kulturelle miljø og naturen. Ved at bruge forskellige redskaber og materialer får børnene anledning til både at bruge og stimulere sin sanseverden.\nKropslighed er en del at det af være til stede i verden sammen med andre. Ved at få erfaring med forskellige former for acceptabel kropslig nærhed, bliver børnene bedre i stand til at sætte sine egne kropslige såvel som mentale grænser.\nAt omgås dyr og drage omsorg for disse\nHvor grøntsager, kød og æg kommer fra\nOm vind og vejr og årstidernes skiften\nAt bruge udearealet til udfoldelse på mange forskellige måder\nAt bruge tid sammen med vores dyr\nAt så, dyrke og høste frugt og grønt\nAt se dyr blive slagtet\nAt være ude i al slags vejr\nAt tale om vind og vejr\nNår børn har mulighed for at være i, sanse og opleve naturen på alle årstider, i forskelligt vejr og landskaber, styrkes også deres sanseapparat og deres motoriske udfoldelse. Naturen er en enestående legeplads for både sind og krop.\nNår børn leger i naturen, får fantasien og samværet med andre spillerum, og børnene udfordres på mange planer både kropsligt og mentalt. Naturen er en skatkiste af kundskab. I skov, på mark og ved strand har børnene mulighed for at hente førstehåndsindtryk om dyr, planter og materialer. De kan bygge, skabe og konstruere og udforske materialer og teknikker.\nGennem vidende og medlevende voksne kan børnene få vigtige erfaringer, eksperimentere og hente masser af viden om naturfænomener og tekniske sammenhænge. At bruge naturen som eksperimentarium og legerum danner grundlaget for en varig interesse, respekt og ansvarlighed for natur og miljø.\nOm højtider og traditioner\nAt benytte kulturelle tilbud såsom bibliotek, kirke, DGI-huset m.m.\nAt udfolde mig kreativt fx male, tegne, synge, lave teater, danse m.m.\nAt skabe noget indenfor de rammer, der bliver sat for mig af de voksne\nAt gå i kirke og at fejre højtider i institutionen\nAt tage på tur til DGI-huset, biblioteket, plejehjem m.m.\nAt de voksne har øje for og giver mig plads til at udfolde mig kreativt både inde og ude\nAt deltage i sanglege og rytmiske aktiviteter\nBørn har et klart blik for kulturelle udtryksformer. Jo mere varieret børn får lov at udfolde sig og jo flere kulturelle møder, de oplever, jo mere bredspektret bliver også deres opfattelse af såvel verden, andre mennesker, som deres egne muligheder og potentialer.\nGennem oplevelser af kunst og kultur får børn inspiration til selv at lege, omforme og eksperimentere med de udtryk, de møder. Forudsætningen for denne skabelsesproces er naturligvis, at børnene har mulighed for – rum og tid til at udfolde sig på egne betingelser – både når det handler om pladskrævende eller støjende og om mere rolige aktiviteter, der kræver fordybelse.


Uanset om i er producent eller en handelsvirksomhed som har brug for batterier, så hjælper vi jer gerne. Jeres krav til vore batterier er sikkerhed, holdbarhed, ydelse og hyppig afladning og genopladning. Derudover er det vigtigt at genbruge batterierne af hensyn til vores miljø. Vore batterier opfylder alle disse krav. Spørg os og vi finder det rigtige batteri til netop jeres opgave. Jeres kvalitetsprodukt forbliver et kvalitetsprodukt med vore batterier.


Pirateri og de danske fragtskibe - Det Udenrigspolitiske Selskab\nPirateri og de danske fragtskibe\n12. maj kl. 17.00 - 18.30 CEST\n« Conference on the 30th anniversary of the dissolution of the Soviet Union\nDebat om forsvarsforbeholdet »\nModerne pirateri – med jævne mellemrum hører vi om endnu et dansk fragtskib, hvis medarbejdere er blevet fanget af pirater udenfor Øst- eller Vestafrikanske kyster. Pirateri er hverken et nyt eller ukendt fænomen, men udfordringen for sikker sejlads på verdenshavene er vokset. Hvor pirater tidligere angreb tæt på kysterne, har de bevæget sig længere ud på havet, hvor de kan ramme flere skibe. Det, at pirateri overhovedet finder sted, handler dog rigtig meget om, hvad der foregår inde i landområdet i de pågælende kyster.\nKom med til U35-event om pirateri, og og få indblik i Danmarks største industri og dets globale udfordringer!\nShipping-industrien er Danmarks største industri og udgør 25 procent af vores BNP. Danske Rederier har siden 1884 været samlingspunkt for dansk skibsfart, og repræsenterer i dag over 90 rederier og offshore-selskaber. Danske Rederier opererer i alle afkroge af verdenshavene. Det betyder også, at man inden for shipping-industrien er nødt til at forholde sig til de områder på verdenshavene, hvor der findes pirateri.\nVi dykker ned i emnet hos Danske Rederier. Besøget starter med en rundvisning og bliver efterfulgt af en debat med Danske Rederiers egne eksperter, hvor vi sætter fokus på de erfaringer og strategier de bruger til at bekæmpe kriminalitet på i Afrikas horn og Guineabugten. Der vil blive serveret lækre drinks og snacks til eventet.\nDet er et åbent arrangement for U35, så tag en ven med under armen, og bliv klogere på en af de mest internationale arbejdssteder i Danmark.\nAfrika, Development, Diplomacy, Economy, København, U35


Lyrica Pfizer Ltd kapsler, hårde 25 mg, 75 mg, 150 mg, 225 mg og 300 mg\nLyrica 25 mg hårde kapsler\nLyrica 50 mg hårde kapsler\nLyrica 75 mg hårde kapsler\nLyrica 100 mg hårde kapsler\nLyrica 150 mg hårde kapsler\nLyrica 200 mg hårde kapsler\nLyrica 225 mg hårde kapsler\nLyrica 300 mg hårde kapsler\nDer er set vejrtrækningsbesvær. Hvis du har lidelser i nervesystemet, en luftvejslidelse, nedsat nyrefunktion, eller hvis du er ældre end 65 år, kan lægen ordinere en anden dosis. Kontakt lægen, hvis du får vejtrækningsbesvær eller stakåndethed.\nLyrica og anden medicin kan påvirke hinanden (interaktion). Når det bruges sammen med visse typer medicin, som har beroligende virkninger (herunder opioider), kan Lyrica forstærke disse virkninger og kan føre til åndedrætssvigt, dyb bevidstløshed og død. Graden af svimmelhed, søvnighed og nedsat koncentrationsevne kan øges, når Lyrica tages sammen med lægemidler, der indeholder:\nDu må ikke tage Lyrica, hvis du er gravid, eller hvis du ammer, medmindre din læge har givet dig en anden besked. Hvis du tager pregabalin i de første 3 måneder af en graviditet, kan det medføre fødselsdefekter hos fosteret, der kan kræve medicinsk behandling. I et studie, der gennemgik data fra kvinder i Norden, som tog pregabalin i de første 3 måneder af en graviditet, forekom der fødselsdefekter hos 6 ud af 100 børn. Det skal sammenholdes med 4 ud af 100 børn født af kvinder, der ikke blev behandlet med pregabalin i studiet. Der har været indberetninger om misdannelser i ansigtet (læbe-gane-spalte), øjnene, nervesystemet (herunder hjernen), nyrerne og kønsorganerne.\nLyrica findes i 8 pakningsstørrelser i PVC med en aluminiumfolie på bagsiden. En pakning med 14 kapsler i 1 blisterplade, 21 kapsler i 1 blisterplade, 56 kapsler i 4 blisterplader, 70 kapsler i 5 blisterplader, 84 kapsler i 4 blisterplader, 100 kapsler i 10 blisterplader, 112 kapsler i 8 blisterplader og 100 × 1 kapsel som perforeret enkeltdosisblister.