1.1 Mål for kommunikationsprojektet - PDF\n1.1 Mål for kommunikationsprojektet\nDownload "1.1 Mål for kommunikationsprojektet 2013-2020"\n2 Indhold 1. Indledning Side Mål for kommunikationsprojektet Side 3 Tidslinje Side Baggrund for projektet Side Vision for projektet Side Beskrivelse af forventningerne til projektet Side 5 2. Faglig tilgang Side Kommunikation Side Udredning/ beskrivelse Side 7 3. Efter/videre uddannelse af medarbejdere Side Grundkursus Side Ressourcepersoner Side 8 4. Ressourcepersonernes uddannelse og kompetencer Side Ressourcepersonernes primære opgaver Side Kommunikationsvejlederens rolle Side Neuropædagogens rolle Side Sansestimulationsvejlederens rolle Side Tegn til tale vejlederens rolle Side IKT-vejlederens rolle Side 9 5. Indretning Side Organisering Side Tid til andet arbejde Side Kontrakt Side Overgang fra skole til aktivitetshus Side Samarbejde mellem Skovly- Magneten og bostederne Side Afrunding af projektet Side 11 BILAG Bilag 1: Forudsætningsanalyse Side 12 Bilag 2: Hvad er neuropædagogik? Side 14 Bilag 3: Udviklingsbeskrivelse Side 15 Bilag 4: Sansestimulation Side 16 Bilag 5: VIKOM s videoanalyse Side 17 Bilag 6: Social Network Side 18 Bilag 7: Fremtidsvisioner på IKT-området. Side 20 Bilag 8: Handleplan Side 21 Bilag 9: Stikord til handleplan. Side 22 Bilag 10: Informations-journal. Side 25 1\n3 1. Indledning. I foråret 2013 blev der lavet en evaluering af Kommunikationsprojektet, dette på grund af, at der ikke var den ønskede aktivitet/ udvikling omkring projektet. Alle medarbejdere havde gennemført de forskellige planlagte grunduddannelser og uddannelser til ressourcepersoner, alligevel havde projektet ikke den tilsigtede effekt på organisationens arbejde med kommunikation. Endvidere var det ikke lykkes, at integrerer nye medarbejdere i projektet. En medarbejder i organisationen fik til opgave, at være tovholder for evalueringen. Med afsæt i et sæt udarbejdede evalueringsspørgsmål blev de 5 teams og alle ressourcepersonerne interviewet. Dette materiale blev sammenskrevet og fremlagt på en temadag for hele organisationen i marts. Det blev besluttet, at projektet forlænges til at vare til Konklusionen på evalueringen af kommunikationsprojektet i store træk: Der er stadig lyst i organisationen til at arbejde videre med kommunikationsprojektet. Der er brug for evaluering af mål og vision. Der er brug for udarbejdelse af en realistisk tidslinje for projektet. Der er brug for evaluering af arbejdsbeskrivelser til ressourcepersoner. Der er brug for, at vi får skabt styring på projektet. Vi skal have fokus på organisering, hvordan finder vi tiden? Vi skal have fokus på implementering af viden i organisationen. Vi skal have lavet en plan for, hvordan bliver nye medarbejder en del af projektet. På temadagen var der efter oplægget diskussion i grupper, opsamlingen fra dette gruppearbejde var følgende: Styregruppen skal samles. Brug for tovholder. Klare målsætninger/ delmål. Køreplan for intro af nye medarbejdere udarbejdes. Nye ressourcepersoner uddannes. Skabe netværksgrupper. Fælles temamøder. Efterfølgende er styregruppen blevet samlet igen, samt der er valgt en tovholder på kommunikationsprojektet. Tovholderen er i 2013 frikøbt 4 timer i ugen til opgaven, efterfølgende skal det vurderes, hvorvidt dette skal fortsætte. Det er med afsæt i konklusionen af evalueringen, at styregruppen laver en revideret udgave af Kommunikationsprojektet. MED udvalget har i september 2013 besluttet, at man fortsat prioriterer at frikøbe timer til en tovholder fra januar 2014, timetallet bliver ændret til 2 timer i ugen. Er der opgaver der kræver mere tid end de to timer, aftales det med ledelsen, hvilken tid der afsættes. 2\n4 1.1 Mål for kommunikationsprojektet Overordnet mål At organisationen får udviklet et koncept med henblik på at den enkelte bruger får en kommunikativ rygsæk. Vi vil samle alt den viden, der er om brugerens kommunikation på et sted, med beskrivelse af, hvad der er udredt og afprøvet kommunikativt. Hvad der kan arbejdes med fremover. Dette skal fremgå tydeligt i den enkeltes handleplan. Delmål At det faglige niveau hæves ved løbende at efteruddanne personalet i forhold til kommunikation. At der sker en aktiv vidensdeling i organisationen. At der i det enkelte team arbejdes med kommunikationsprojekter. Styregruppen fastsætter løbende delmålene for projektet. Personale hvordan/hvad Ressourcepersonerne varetager intern undervisning 2 gange årligt. Hvert team begynder i 2014 at implementere fokus på kommunikation i brugernes handleplaner, ved hjælp af ny handleplan og afsæt i tankerne om den kommunikative rygsæk. Hvert team arbejder løbende med et kommunikationsprojekt. Der laves et nyhedsbrev for hele organisationen. Omgivelser De fysiske rammer indrettes således, at de indgår i tankerne om fokus på kommunikation. Dette ved hjælp af fladskærme, udvikling af diverse kommunikative hjælpemidler, elektroniske hjælpemidler m.m. Dokumentation Kommunikations-rapporten revideres i forhold til evalueringen marts Der udarbejdes mål og tidslinje for projektet frem til Der laves ny handleplansmodel så kommunikation bliver beskrevet tydeligt. Evaluering Styregruppen laver årligt en evaluering i forhold til mål og tidslinje. 3\n6 1.2 Baggrund for projektet Kommunikationsprojektet tager udgangspunkt i det forhold, at ca. 80% af vore brugere har kommunikative udfordringer i forhold til deres ekspressive- og impressive sprogfærdigheder. Dermed er det kommunikative handicap generelt et af de største handicap vore brugere har. Med udgangspunkt i servicelovens kompensationsprincip 1, og lovens intentioner om at fremme den enkeltes mulighed for at klare sig selv, eller lette den daglige tilværelse og forbedre livskvaliteten, ser vi det, som en af vore væsentligste opgaver at skabe et aktivitetshusmiljø, hvor brugerne og medarbejderne indbyrdes kommunikerer på mange forskellige niveauer, og hvor omgivelserne, så vidt muligt, er indrettet så det kompenserer for brugerens kommunikative handicap. Det er derfor vigtigt, at alle medarbejdere indgår i projektet og deltager i den udviklingsproces, der vil ske for aktivitetshusene i de kommende år. 1.3 Vision for projektet Det er vores vision, at vi over de næste 7 år har fokus på at blive dygtigere til at arbejde med kommunikation på mange niveauer. Vi vil tage udgangspunkt i en specifik handicapforståelse af den enkelte udviklingshæmmedes kompleksitet 2. Det er vores hensigt at tage udgangspunkt i forudsætningsanalysen(bilag 1). Vi vil tage afsæt i den enkeltes kommunikative ressourcer, samt udarbejde forslag til pædagogiske og kommunikative interventionsprincipper 3, som kan kompensere for brugernes specifikke handicap og dermed sikre, at de oplever en hverdag med tryghed, udvikling og kommunikativ mestring. 1.4 Beskrivelse af forventningerne til projektet Det er forventningen til projektet, at vi får fokus på den kommunikation, der foregår mellem vores brugere og mellem personale og brugere i vores dagligdag på aktivitetshusene. Det faglige niveau hæves ved at efteruddanne personale i forhold til kommunikation, samt gøre brug af den viden, der på nuværende tidspunkt allerede er på institutionen. Vi vil sætte fokus på en anerkendende og relationistisk tilgang til det pædagogiske arbejde. De fysiske rammer indrettes, således de indgår i kompensationskravet. Der gives mulighed for øget kendskab, anvendelse og udvikling af diverse kommunikative hjælpemidler som piktogrammer, symboler, TTT, talemaskiner, elektroniske hjælpemidler og meget mere. 2. Faglig tilgang. 2.1 Kommunikation. På Skovly- Magneten ønsker vi at arbejde med kommunikation ud fra en relationistisk tilgang. Det vil sige, at det er samspil og relationer, der er i fokus, frem for kun at beskrive det enkelte individ. Der tages udgangspunkt i de gode samspil ud fra en teori om, at man lærer af gode samspilssituationer, og ikke af de ting og samspil, der ikke lykkes. Det er i gode samspil, der skabes mulighed for udvikling. Tilgangen til vores brugere er med afsæt i den anerkendende pædagogik. Det er vigtigt at blive set, som man er. At blive taget alvorligt som menneske. At blive mødt som 1 Kompensationsprincippet indebærer, at samfundet tilbyder mennesker, som har en funktionsnedsættelse, en række ydelser og hjælpeforanstaltninger med det formål at afhjælpe eller begrænse konsekvenserne af den nedsatte funktion mest muligt. 2 Kompleksitet: Det at være kompleks, indviklet eller sammensat, en helhed der består af mange forskelligartede dele, enheder eller forhold; fuld af modsætninger; indviklet 3 Intervention: Pædagogisk handling for at forhindre et bestemt udfald eller for at ændre en udvikling. 5\n7 værende ligeværdig, og at opleve at være okay, blot som man er. Vi arbejder med kommunikation på mange forskellige niveauer, med henblik på at finde den bedst mulige løsning for den enkelte bruger, for at blive hørt og opnå fælles forståelse. Vi tager blandt andet afsæt i de principper, man i VIKOM har udarbejdet om kommunikation. VIKOM har formuleret en forståelse af kommunikation, som tager afsæt i den relationistiske og anerkendende forståelse, samt nyere forskning og teorier omkring kommunikation, relation og samspil. VIKOM var et videnscenter om kommunikation. Den blev nedlagt d. 31. december 2010, og en del af dens opgaver blev lagt ind under ViHS, Videnscenter for Handicap og Socialpsykiatri. Hvad er kommunikation: Kommunikation er en fundamental betingelse for eksistens, udvikling og dannelse for alle mennesker. Der er fokus på mennesker i samspil, på de relationer de skaber, og som de udvikler selvopfattelse og jeg- bevidsthed i. Der skal mange samspil til, før man kan tale om en relation. Mennesker fødes med en parathed til at indgå i kommunikation og samspil med deres omgivelser. Kommunikation handler om sammen at skabe mening. Det handler om mere end overføring af færdige budskaber. Kommunikation kan forstås som en over tid udstrakt udveksling mellem to personer, om hvad begge parter mener og synes om det, som sker i den konkrete situation. Sker i et dialogisk rum mellem de kommunikerende, der tager tur i kommunikationen for at skabe fælles forståelse. Både afsender og modtager påvirker i øjeblikket såvel det sagte (indholdet), som måden det siges på. Der er ikke tale om en form for rørpost, hvor parterne skiftevis afsender og modtager fuldt færdige udsagn, som afkodes og herefter besvares. I kommunikation tages alle til rådighed stående kommunikationsmåder og hjælpemidler i brug, for at skabe fælles mening og forståelse mellem parterne. (filosofien om totalkommunikation). Derfor: Kommunikation er forskellig i forskellige situationer og med forskellige personer. Man må forholde sig til den aktuelle situation og person og aktivt prøve at skabe mening. Alle udtryksmåder og udspil mødes med respekt og bekræftelse. De fysiske rammer skal tilrettelægges, så kommunikation tilgodeses. Hvad har betydning for kommunikationen? Gensidig rettet- hed og følelsesmæssig ind- toning. Begge parter med hver deres personlighed og forudsætninger. De fysiske rammer. Den aktuelle situation/ aktivitet/ kontekst. Generel samspilserfaring. Samspilserfaring med den anden person. Livserfaring. 6\n8 2.2 Udredning/ beskrivelse. Det er vores mål, at vi vil udvikle et koncept for udarbejdelsen af en kommunikativ rygsæk. Formålet er, at opnå en bedre kommunikation med brugerne, hvilket vil være grundlaget for en betydelig bedre hverdag for den enkelte bruger. At systematisk samle alt den viden, der i forvejen er om brugerens kommunikation på et sted. Det skal beskrives, hvad der er udredt og afprøvet kommunikativt, samt hvad der skal arbejdes med i fremtiden. Alt dette skal fremgå i den enkeltes handleplan. Når vi modtager nye brugere opsamler vi alt den viden der i forvejen er om den pågældende, og udvikler videre på dette. Vores viden videregives til øvrige samarbejdspartere og hvis brugeren skal udskrives fra organisationen følger kommunikations rygsækken med. Som udgangspunkt udarbejder vi en forudsætningsanalyse på hver enkelt bruger, som indeholder problem-ressource-behovsanalyse. 4 En udredning/beskrivelse til kommunikations rygsækken kan endvidere suppleres med afsæt i følgende elementer: Neuropædagogik. 5 Udviklingsbeskrivelse. 6 Kommunikation. 7 Sensoriskprofil. 8 Ikt-hjælpemidler Den kommunikative rygsæk kan indeholde en præsentations dvd med tekst, billeder og videoklip. Der kan eksempelvis være et kommunikationspas, billedkommunikation og meget andet afhængigt af brugerens behov. 3. Efter/videre uddannelse af medarbejdere. 3.1 Grundkursus. Det forventes, at alle fastansatte deltager i grunduddannelsen inden for kommunikationsprojektet. Er der mulighed for det, tilbydes det også til studerende, vikarer m.m. Altså skal der ske en efteruddannelse af alle medarbejdere, gruppevis, via eksterne og interne kursusforløb. På den måde vil alle medarbejdere løbende få aktier i projektet, samt have en forståelse for den viden, der er grundlaget for arbejdet med kommunikation i organisationen. Grundkurset indeholder: Et eksternt neuropædagogisk grundkursus, i det omfang de udbydes. Grundkursus i TTT. Dette laves organisationens egne ressourcepersoner. 4x2 timer oplæg af ressourcepersonerne i organisationen. Det er ønsket, at disse oplæg ligger to gange om året i marts og oktober. Tanken er, at det kommer til at ligge i tidsrummet kl. 8:00-10:00, så det påvirker dagligdagen i de forskellige teams mindst muligt. Der skal minimum være 3 nye medarbejdere for, at vi opretter et hold. Dette vil give ressourcepersonerne træning i at fremlægge viden. Der vil også være mulighed for, at 4 Bilag 1 5 Bilag 2 6 Bilag 3 7 Bilag 5 & 6 8 Bilag 4 7\n9 gammelt personale kan deltage, og få genopfrisket viden. IKT er ikke en del af disse oplæg, vejlederne vil i stedet lavet oplæg efter behov. 3.2 Ressourcepersoner På Skovly- Magneten har vi på nuværende tidspunkt ressourcepersoner indenfor: Neuropædagogik. Kommunikation. Tegn til tale. IKT. Sansestimulation. Seksualitet Taktilstimulation Vi vil løbende uddanne personale efter det behov vi har i organisationen. Ressourcepersonerne mødes i netværk indenfor hvert deres område 4 gange om året. De forskellige netværk er selv ansvarlige for at indkalde til møderne. Der vælges i hvert netværk en tovholder, som melder tilbage til tovholder/styregruppen. Netværket skal efter hvert møde sende referat ud til hele organisationen. 4. Ressourcepersonernes uddannelse og kompetencer. 4.1 Ressourcepersonernes primære opgaver er: At yde rådgivning /bistand til brugere. At bidrage i forbindelse med udredning af brugerens kommunikationsressourcer. At være med til at vejlede kollegaer i opgaver med brugerne. At være med til at implementere pædagogiske tiltag. At undervise kollegaer. At indgå i den enkelte gruppe med observationer og yde support. At være med til videre formidling (dokumentation). At deltage i netværksgrupper. At være projektansvarlige. At bidrage med materiale til nyhedsbrevet. At bidrage med materiale til mappen Fælles kommunikationsmateriale på fællesdrevet, dette kan være pixi-udgaver af viden, manualer til udførelse af opgaver m.m. 4.2 Kommunikationsvejlederens rolle 9 Kommunikationsvejlederen er en medarbejder med en efteruddannelse i kommunikation og videoanalyse. Med udgangspunkt i blandt andet VIKOM s 10 principper om kommunikation kan vejlederen holde oplæg i teorierne omkring: Hvad er kommunikation? Hvad betyder det at arbejde ud 9 Bilag 5 & 6 10 VIKOM: Videnscenter om kommunikation og multiple funktionsnedsættelser hos børn og unge uden talesprog. Videnscentret blev nedlagt 31. december\n10 fra en relationistisk tilgang? Hvad er vigtigt at have for øje, for at få kommunikationen til at lykkes? Hvad er pædagogens rolle? m.m. Sætte fokus på den kommunikation, der allerede eksisterer omkring den enkelte bruger, og beskrive denne sammen med gruppen eller kontaktpædagogen. Dette kunne være i forbindelse med beskrivelse til brugerens handleplan. Lave præsentation af forskellige simple kommunikation hjælpemidler. Undervise i brugen af VIKOM s videoanalyse, og være tovholder på projekterne omkring dette. 4.3 Neuropædagogens rolle. 11 Ressourcepersonen er en medarbejder med en efteruddannelse indenfor neuropædagogik. Med neuropædagogisk udgangspunkt skal ressourcepersonen kunne: Lave screening: Pixi-udgave. Fuld screening i særlige tilfælde, hvor der er behov for dette med en kontrakt. Udarbejde pædagogiske strategier. Ud fra dysfunktioner laves manual til daglig pædagogisk praksis. 4.4 Sansestimulationsvejlederens rolle. 12 Ressourcepersonen er en medarbejder med en efter uddannelse i sansestimulation. Altså en medarbejder, der er særlig opmærksom på sanseintegration og sansestimulation. Forventningerne er følgende: At tilstræbe og have fokus på miljøet på en måde så brugerne får stimuleret deres sanser. Ud fra en sensorisk profil kan vi analyserer brugerens sansemotoriske dysfunktioner, så vi målrettet kan se, hvilke sansepåvirkning den enkelte har brug for. Endvidere skal man kunne videregive viden/erfaring til andre. Udarbejdelse af manualer til sansestimulation, f.eks. fodbad, gåture m.m. 4.5 Tegn til tale- vejlederens rolle Tegn til tale vejlederen har gennemgået et udvidet kursus i tegn til tale udover grundkurset. Tegn til tale vejlederens rolle forventes som følgende: Ansvar for, at der sker en vedligeholdelse i forhold til det tillærte. Ajourføre sig med, hvad der sker af nytænkning indenfor området. Videreformidling af aktuel viden. 4.6 IKT-vejlederens rolle (Informations- og kommunikationsteknologi). IKT vejlederen har en efteruddannelse indenfor IKT. Uddannelsen giver vejlederen indsigt og kompetencer til at koble moderne teknologi sammen med pædagogiske strategier. IKT-vejlederen kan bidrage til: 11 Bilag 1 & 2 12 Bilag 4 9\n11 At give Skovly/Magneten et teknologisk miljø med henblik på bedre information til brugere/personale. At give sparring til personale og teams i forhold til brugen af IKT set ud fra et pædagogisk perspektiv. At komme med forslag til indkøb og brug af teknologiske redskaber, der kan benyttes til gavn for brugerne. At udarbejde skriftligt materiale herunder brugermanualer til videokamera m.m. I samspil med kommunikationsvejlederen og de forskellige teams, at indkøbe og tilpasse IKT-hjælpemidler og programmer i forhold til den enkelte bruger. 5. Indretning På Skovly og Magneten er der siden opstarten af kommunikationsprojektet sat fladskærme op i de fleste teams, samt i kantinen på Magneten. Det er blandt andet med det formål, at vise billeder og videooptagelser af brugerne fra ture og arrangementer, som en naturlig rutine i husene. Begge afdelinger af organisationen har fået indkøbt nye videokameraer og der er digitale kameraer i alle teams. Det er på sigt et ønske, at der skal laves et storskærmsprojekt, så brugerne på fladskærmen i kantinen kan se, hvilken dag det er, hvem der har fødselsdag, hvad der er på menuen i kantinen til frokost m.m. Skærmene bliver også brugt til, at der synges sange med Tegn Til Tale, hvor tekst og tegn visuelt bliver vist på skærmen. Flere teams har tavler med foto af de personaler, der er på arbejde. De brugere, der har brug for det, har foto over deres knager til tøj, deres garderobeskabe m.m. Nogle teams har ugetavler, som gennemgås til brugermøder. Her visualiseres det med skrift, tegn, boardmaker billeder m.m., hvad der skal ske den kommende uge. Rundt i de forskellige teams er der efter brugernes behov opsat individuelle kommunikationstavler med Tegn Til Tale billeder, boardmaker billeder og foto. 6. Organisering 6.1 Tid til andet arbejde. Hvordan finder vi den fornødne tid til ressourcepersonernes arbejde? Hvordan kan vi planlægge os ud af det? Det er svært at lægge sig fast i en model til tid til andet arbejde for ressourcepersonerne. Følgende modeller har været drøftet: Personer i aktivering med løntilskud bruges til at frigøre ressourcepersoner, altså tænke dem ind i planlægning, så der gives mulighed for, at personer med løntilskud går ind i gruppen, så ressourcepersonerne kan gå fra. Vikar ressourcer inden for rimelighedens grænser. Bruges der vikarressourcer i forhold til kommunikationsprojektet aftales det med Karin. Kan det enkelte team selv finde tid i hver uge, kunne det være en løsning. Dette ved at lave en prioritering i aktivitetsniveauet og prioritere arbejdsopgaver. Markering af aktivitetsniveauet i gruppen ved hjælp af farver, rød = skal-opgaver, grøn = overskud til ekstra, kan signalere hvilken prioritering, der er den pågældende dag. 10\n12 6.2 Kontrakt Ressourcepersonen taler med den personalegruppe, hvor eksempelvis Kommunikation Neuro Sanse opgaven er, hvorefter der laves en kontrakt med oversigt over det antal timer, der er brug for til at løse opgaven. På den måde bliver der synlighed for alle med hensyn til omfanget af opgaven, samt ressourcepersonen kan tale med sin gruppe om, i hvilket omfang denne vil være fraværende fra gruppen. (Kontrakt som der laves når Ane Lise er ude) 7. Overgang fra skole til aktivitetshus Overgangen fra skole til aktivitetshus ønskes temasat i socialafdelingen. Dette for at sikre, at alt viden om den pågældende bruger følger den enkelte. Overleveringen ønskes opprioriteret så eventuelle kommunikationsredskaber videreføres i nyt regi. Til brug ved modtagelse af nye brugere på Skovly/ Magneten er der blevet udarbejdet en Informations-journal. 13 Her skrives alle nødvendige stamkortsinformationer. Der er også et afsnit, der hedder: Hvem er jeg. Et af områderne der skal beskrives er, Hvordan kommunikerer jeg? Her beskrives brugerens kommunikationsformer, hvilke ting der er udredt og afprøvet omkring brugerens kommunikation. 8. Samarbejde mellem Skovly-Magneten og bostederne Aktivitetshuset og døgninstitutionen er et helhedstilbud under Skive kommune. Vi arbejder for, at vi har den samme pædagogiske tilgang til vores fælles brugere. At den viden vi har om pågældende bruger bliver delt mellem dag/ døgn. 9. Afrunding af projektet. Skovly/ Magneten vil være i en løbende proces de næste 6 år, hvor vi vil videreudvikle det kommunikative miljø for voksne udviklingshæmmede. Her vil vi følge op på den udvikling, der sker på området. Dette sikres gennem løbende uddannelse af personalet igennem de ressourcepersoner, der er defineret i rapporten. Projekt gruppens oplæg skal ligge til grund for en videre udvikling på området. Skal projektet blive en succes, er det et most, at alle medarbejdere får ejerskab af projektet. Dels ved at indgå i de forskellige udviklingsmæssige tiltag, og ved at føle et medansvar for implementering af ny viden. Vi ønsker hermed alle god arbejdslyst og ser frem til to aktivitetshuse i positiv udvikling. Der skal arbejdes på at implementere vores fokus områder i hverdagen, hvor ressourcepersonerne har hovedansvaret for, at vedligeholde viden indenfor de pågældende områder, og at alle har ansvar for, at det bliver en del af den daglige pædagogiske praksis. Kommunikationsgruppen. 13 Bilag 10 11\n13 Bilag 1 Forudsætningsanalyse: Et af de pædagogiske udredningsredskaber er forudsætningsanalysen. Hvilke ressourcer har personen, som medarbejderne kan bruge i arbejdet? Hvad er det for nogle udækkede behov, som personen har, som det er væsentligt at arbejde med? Analysen beskriver skematisk og i facts en persons problemer og ressourcer. Forudsætningsanalysen samler op på livshistorien og på udviklingsbeskrivelsen. Samtidig er det et redskab, der stiller krav til medarbejderne, omkring en bruger, om at reflektere. For skemaet skal arbejdes med af alle medarbejder. På den måde opnår man et meget bredt billede af en person. Hvad nogle medarbejdere beskriver som en ressource, ser andre som et problem. Det er vores erfaring, at forudsætningsanalysen er en god måde at arbejde sig ind på løsningen af en pædagogisk opgave. Forudsætningsanalysen er altså en metode til systematisk observation af personens ressourcer, problemer og behov. Ud fra forudsætningsanalysen kan man planlægge de pædagogiske tiltag og aktiviteter for personen. Disse skal tage hensyn til personens styrker og ressourcer og skal kompensere for de manglende funktioner. Hverdags observationer af adfærd sorteres i tre søjler, efter om adfærden anses for at være et problem eller en ressource. Eller et udækket behov. Indholdet af problem-søjlen kan inddeles i tre grupper: Adfærds-, funktions- og tilstands problemer. Problemsøjlen omhandler forhold, der er hæmmende for personens liv og færden. Hvad forstyrrer personens liv. Her er det vigtigt, at undgå tolkninger, diagnoser, etiketter ex. kleptoman Til adfærdsproblemer hører f.eks. affektadfærd, værgen, for lidt eller for meget aktivitet, urenlighed m.v. For at styrke adfærds-observationerne, kan observatøren stille sig spørgsmål som; hvordan opfører han sig?, hvad gør han? og hvordan ser adfærden ud?. Funktionsnedsættelse eller funktionsudfald indeholder bl.a. tumle-fumle, kommunikationsproblemer, orienteringsproblemer m.v. Hvad kan hun ikke? og hvad er hun ikke i stand til? er gode støtte spørgsmål for observatøren til at afdække og beskrive funktionsproblemer. Tilstandproblemer, hvor f.eks. depressionslignende tilstande, angst, utryghed, deprivation (miljøbetinget udviklingshæmning) m.v. indgår. Når vi observerer tilstandsproblemer, dårlig psykisk tilstand, er det mere et skøn, som vi vurderer, at det er et problem. Hvordan ser han ud til at have det? og hvordan trives han? er gode støtte spørgsmål i observation af dårlig psykisk tilstands forhold Ressource-søjlen kan ligeledes inddeles i tre grupper. Positiv social adfærd og konstruktiv adfærd er eksempler på adfærd som ressource, der evt. beskrives udfra støtte spørgsmål som hvad gør hun? og hvordan ser adfærden ud?. Både helt og delvist intakte funktioner som f.eks. motorik, sprog, overblik m.v. er ressourcer, der kan afklares med støtte spørgsmål som hvad kan han? og hvad er han i stand til?. Motivation og interesseområder er ressourcer der kan tænde personen på positiv vis, så de oplagte støtte spørgsmål kan være hvordan trives hun bedst? og hvad får hende til at yde optimalt?. Man skal være opmærksom på, at én type adfærd kan være både et problem og en ressource. F.eks. kunne det ses som et problem, at den pågældende snakker hele tiden, men som en ressource, at hun 12\n14 er god til at kontakte. Som observatør skal der ikke vælges mellem den ene eller anden søjle, når begge udsagn er sande. Behovssøjlen omhandler personens tilsyneladende udækkede behov, der kan inddeles i fire behovområder: Socio- emotionelle Sensoriske behov Aktivitets behov Kognitive behov Der skal ikke på nuværende tidspunkt tages stilling til eventuelle pædagogiske foranstaltninger såsom struktur, T.T.T. o. lign, men udelukkende om de nævnte udækkede behovsområder. ALTSÅ ikke noget med behov for en eller anden pædagogisk metode her!!!! En forudsætningsanalyse giver et godt billede af personens forudsætninger. På den baggrund kan vi planlægge den bedst pædagogiske praksis for personen, opstille mål, konkrete tiltag, hvad skal der opnås i den komme periode, hvad skal fremmes. 13\n15 Bilag 2 HVAD ER NEUROPÆDAGOGIK? Neuropædagogik er en metode, hvor man gennem observationer og viden kan støtte brugeren i at fungere så optimalt som muligt, ud fra de forudsætninger vedkommende har. Gennem en grundig afklaring af vanskeligheder, ressourcer og vilkår hos brugeren, klarlægges hvilke færdighed der fungerer, og hvilke der ikke fungerer. Herefter tilrettelægges hverdagen på en måde, så brugeren får mulighed for at trække på sine stærke sider og kompenserer for sine svage sider. En neuropædagogisk projekt starter med en indsamling af baggrundsoplysninger på brugeren: Livsforløb, syndromer, diagnoser osv. Her er det yderst vigtigt, at bosteder, forældre & pårørende samarbejder, da det ellers kan blive svært at få en ordentlig profil af brugeren. Der foretages en test af udviklingsniveau, altså det alderstrin brugerens færdigheder svarer til. I svaret ligger bl.a. informationer om, hvad man kan forvente og hvilke krav, vi kan stille til brugeren. Dette skal være fundamentet, som det pædagogiske arbejde skal bygges på. På denne måde kan vi undgå, at vi stiller for store krav til brugeren og gør ham/hende utryg og udløse ind- eller udadvendt aggression. Krav og tilbud skal stemme overens med funktionsniveauet. Dernæst laves der en neuroscreening af hjernen. Neuroscreeningen tager udgangspunkt i: - Opfattelse og forståelse af sansning (perception) - Tænkning og planlægning (kognition) - Motorik - Hukommelse - Motivation - Følelsesliv - Kommunikation - Adfærd - Impulskontrol Finder man frem til, at en person har en fejlfunktion i et bestemt område i hjernen, tilrettelægger man pædagogikken således, at man kommer uden om brugen af dette område - man finder nye veje.det daglige pædagogiske arbejde er stadig de kendte socialpædagogiske metoder, eksempelvis struktureret pædagogik. Neuropædagogikken er et styringsredskab, der sætter pædagogen i stand til at være et skridt foran og dermed hæve tærsklen for brugerens frustration. Altså en mulighed for at forebygge problemer og undgå frustrationer. Det kunne f. eks være når der er mange mennesker omkring ham/hende eller når det handler om rutineopgaver, eller måske når det handler om helt nye opgaver/aktiviteter. Brugerens stærke og svage sider er ofte lig med stærke og svage hjernefunktioner. Det pædagogiske tilbud skal først og fremmest styrke de stærke områder, fordi de svage områder er udtryk for en hjerne-fejlfunktion, som det kun vil give et yderst ringe udbytte at arbejde med. Og højst sandsynligt vil udmunde i en masse nederlag og frustrationer for brugeren. De svage sider må kompenseres af den ydre struktur samt det pædagogiske arbejde omkring brugerne. Så er der basis for, at den enkelte bruger kan fungere så optimalt som muligt ud fra de forudsætninger, vedkommende har. Og derved få mere livskvalitet. 14\n16 Bilag 3 Udviklingsbeskrivelsen Udviklingsbeskrivelsen er et vurderings - og planlægningsredskab, hvor man først vurderer og beskriver personens færdigheder og ressourcer indenfor de forskellige udviklingsområder og dernæst beskriver, hvad der i den kommende periode skal arbejdes videre med. Det er vigtigt at huske, at der ingen beskrivelse findes, der kan give et fuldstændigt og nøjagtigt billede af den enkelte bruger. Alle beskrivelser har udvalgt nogle områder og fra valgt andre alt efter, hvad den skal anvendes til. Den udviklingsbeskrivelse vi laver, er beregnet til brug for pædagoger og andre, som har brug for at få et mere varieret billede af den enkelte bruger. For bedre at kunne tilpasse sine pædagogiske mål og forventninger til denne. I udviklingsbeskrivelsen er otte områder af personens udvikling beskrevet. Otte områder, der ikke blot er indbyrdes afhængige, men som også overlapper hverandre. De otte områder er: Legmespleje og kropsbevidsthed Omverdensbevidsthed Social og følelsesmæssig udvikling Leg Sproglig udvikling Kognitiv udvikling Grovmotorik Finmotorik De otte områder er valgt, fordi de tilsammen giver en god beskrivelse af vigtige områder indenfor personens udvikling. Inden for hvert område der er valgt, er en række beskrivelser af enkeltfærdigheder, ordnede på en sådan måde, at beskrivelserne går fra en begyndende beherskelse af færdigheder til mestring af denne. Fra for eksempel de første forsøg på at gribe flasken til at mestre at spise selv, - fra de første lyde til at mestre sproget. Udviklingsbeskrivelsens enkelte områder forsøger gennem en opdeling i trin, at vise barnets udvikling fra afhængighed til uafhængighed og selvstændighed, - fra impulsivitet til selvbeherskelse, når barnet udtrykker sine fysiske og følelsesmæssige behov, - fra en mere global opfattelse hos barnet af dets omverden og dets sociale forhold til mere differentieret opfattelse, - fra soloaktivitet til gruppeaktivitet. HUSK: Intet område udvikler sig uafhængigt af de andre områder, og man må betragte personens udvikling som en helhed. Det er vigtig ikke at finde brugerens nøjagtige udviklingsalder, men bare hvor de nogenlunde befinder sig i.f.t. normaludviklingen. Det vigtige er, at placeringen kan være grundlaget for et fælles udgangspunkt skabe fælles forståelse for de pædagogiske tiltag. 15\n17 Bilag 4 Sansestimulation. Sanseintegration er en proces, der foregår i hjernen, når forskellige sanseindtryk skal tolkes og integreres til en helhed. Dette skaber grundlag for, at vi kan handle hensigtsmæssigt i forhold til, hvad der sker omkring os. Sanseintegration er egentlig hjernens evne til at registrere, tolke og integrere forskellige typer sanseindtryk for at kunne planlægge og udføre en viljestyret og hensigtsmæssig handling. Hvis sanseintegrationen skal blive god, skal de enkelte sanser være velstimulerede og velfungerende og hjernen skal være god til at integrere sanseindtryk. De fleste udviklingshæmmede har problemer med sanseintegration. Sanseintegrationsproblemer er, når man har svært ved at samordne de sanseindtryk hjernen modtager. Det betyder ofte, at personen har problemer med at styre sin adfærd, hvilket kan medføre dårlig social tilpasning. Dårlig sanseintegration giver dårlig bevæg mønstre, talevanskeligheder, koncentrationsvanskeligheder, sløvhed eller hyperaktivitet, følelsesmæssige problemer og/eller adfærdsproblemer. Når personer har et sanseintegrationsproblem, vil det hæmme personens handlefrihed, som kan få uheldige sociale problemer. Ved at fokusere på hvilke sansestimuli vi tilbyder personen, giver vi den det bedste udgangspunkt for udvikling og læring. De har brug for hjælp! Gennem viden og teori om sanseintegrationsbehandling, vil vi kunne gå ind og støtte op om udviklingen, sådan at mennesker med nedsat funktionsevne kan komme til at fungere bedre efter at have fået rigtige sansepåvirkninger. For at vi kan udføre sanseintegrationsbehandling kræves det, at vi nøje analyserer hvilke sanser, der skal stimuleres, og hvilke der skal hæmmes, samt på hvilken måde dette skal gøres. Vi vil bruge en metode, der hedder den Sensoriske profil, som giver et godt indblik i behovene for sansestimulering. Vi vil ikke kunne gå i dybden, da det kræver en uddannelse som sanseintegrationsterapeut. Men vi mener, at vi vil kunne gøre en forskel med sansestimulation. Sansestimulation er en metode, hvor sanserne bevidst stimuleres hver for sig, og gives gennem forskellige redskaber f.eks. kugledyne. Det gælder om at kunne give kontrollerede input og analysere output. Stimulién skal hele tiden justeres og gradueres. Overstimulering kan være skadeligt, så det er vigtigt, at vi er opmærksomme på, hvad vi udsætter personer med nedsat funktionsevner for! 16\n18 Bilag 5 VIKOM s Videoanalyse VIKOM s videoanalyse kan bruges til alle, som er sårbare i deres samspil. Formålet med at lave videoanalyse er, at få lavet relevante handleplaner relevante og gode beskrivelser mål for ny udvikling. Videoanalysen er et redskab til at få afdækket brugerens potentialer og kompetencer. Dette er en meget forkortet beskrivelse af, hvordan videoanalysen foregår. For at kunne lave det tekniske materiale til videoanalysen, skal man bruge et digitalt videokamera. Det kan også være nødvendigt, at have adgang til et videoredigeringsprogram og kunne brænde det redigerede klip over på en DVD. Der filmes altid situationer, der ligger op til samspil, og altid samspil der lykkes går godt. Det personale, som ønsker videoanalyse af en situation, er selv på videooptagelsen. Dette personale vælger efter at have set hele optagelsen igennem, et klip ud, som det ønsker at se sammen med for eksempel personale gruppen kaldet det reflekterende team. Inden mødet i teamet udfylder personalet et skema til videoanalyse af klippet. Her beskrives klippet og prøvende fortolkninger noteres. Under mødet i det reflekterende team, er der en mødeleder, det skal være en person med kendskab til videoanalyse og teorien omkring denne. Der vælges også en referent. Der er klare regler for, hvordan teamet samtaler om det sete klip. Teamet stiller åbne spørgsmål og undgår at kritisere. De undrende spørgsmål skal pege fremad! Sætte fokus på det, der er vigtigt i samspillet. Til analyse af videoklippet med samspil er der opstillet en række grundtemaer, der har betydning for om samspillet lykkes, og om det der sker på klippet giver mening for begge partere. Gennem analyse af klippet reflekteres i forhold til grundtemaerne, og særlige betydningsfulde kvaliteter i samspillet indkredses. Referenten noterer alle prøvende fortolkninger, spørgsmål, kommentar fra teammedlemmerne ind i videoanalyseskemaet. Ud fra diskussionerne om de prøvende fortolkninger, opstår der nye punkter som vækker undren og rejser nye spørgsmål, der rækker ind i zonen for nærmeste udvikling. Der tilføjes også nye pædagogiske ideer. Det personale, som kom med klippet, får alle notaterne efter mødet. Og denne har nu mulighed for at afprøve nogle af de nye ideer, der er opstået i teamet. Eller er måske blevet bekræftet i, at det samspil der er i situationen, måske indeholder meget mere kommunikation, end det i første omgang så ud til. Der findes også en væsentlig kortere videoanalyseform, hvor der ikke udfyldes noget på forhånd før mødet. Men i stedet skrives der i et forenklet skema under analysen. Det vil sige, at man møder op med et samspilsklip og fortæller teamet, hvad det er, man ønsker særligt fokus på. Hver videoanalyse efter denne model tager 1 time. Man arbejder ud fra de samme principper for mødet som ovenfor beskrevet med et reflekterende team og en mødeleder. 17\n19 Bilag 6 Social Network Hvad er Social Networks? Et udrednings- og planlægningsværktøj, som kan støtte fagfolk i forbindelse med rådgivning omkring alternativ og supplerende kommunikation (AAC/ASK). Indsamler viden på en række vigtige områder i forhold til at støtte mennesker i at bruge AAC/ASK. Giver et øjebliksbillede via interview. Bestå af manual + interviewskema. Hvad har betydning, når vi taler om kommunikative miljøer? Fælles socialt liv med fælles aktiviteter, som alle har mulighed for at være aktive deltagere i. Relation mellem de kommunikerende og kendskab til hinanden, samspilserfaring mv. De enkelte parters forudsætninger, herunder funktionsnedsættelser, særlige behov. De fysiske rammer, fx positionering, mulighed for øjenudpegning, adgang til kommunikationshjælpemidler. Social Networks er en udredningsmåde, som tænker i kommunikative miljøer. Hvem er målgruppen for en Social Networks udredning? Mennesker, der som følge af forskellige funktionsnedsættelser har behov for AAC/ASK. Børn/voksne med bevægelsesvanskeligheder, udviklingshæmning, autismespektrumforstyrrelser, senhjerneskader, neurologiske lidelser mv. OG de mennesker de er sammen med i deres hverdag!!!!!! Hvordan bruges Social Network? Fagperson med viden om sprog, samspil, kommunikation og AAC/ASK forestår interviewet. Personen selv og/eller dennes nærmeste skal ALTID interviewes. En professionel, som kender personen godt, fx pædagog, lærer, hjælper el. talepædagog, kan ligeledes interviewes. Interviewet gentages løbende, fx hvert halve til hele år. Målet med indsamlingen af informationer er, at kunne planlægge en indsats, som giver mening for den enkelte og dennes nærmeste. Indhold af interviewskemaet. Vurdering af sproglige og relaterede forudsætninger. Cirkler med kommunikationspartnere. Udtryksmåder. Repræsentationsmåder (symbolsk kommunikation) Udvælgelsesteknikker. Strategier der støtter interaktionen. Samtaleemner (nuværende og ønskede) Type af kommunikation (gryende, kontekstafhængig, uafhængig) 18\n20 Ønsker og behov i de forskellige cirkler. Hvorfor bruge Social Networks? Giver ramme og struktur for indsamling af vigtige oplysninger fra forskellige mennesker. Sætter brugeren og dennes nærmeste i centrum for planlægning. Anerkender at kommunikation foregår i relationer vi kan og gør noget forskelligt med forskellige partnere. Fokus på kompetencer og potentialer frem for problemer og begrænsninger. Anerkender, at der er forskellige kommunikationsbehov i forhold til forskellige kommunikationspartnere og sammenhænge. Præciserer hvor oplysninger kommer fra. Anerkender forskellige perspektiver. Sætter fokus på variationen af udtryksmåder. Sætter fokus på, hvad der skal til for at opnå vellykket kommunikation i de forskellige cirkler. Hvad er Social Networks ikke? Ikke et testmateriale. Ikke noget, der kan stå alene. Giver ikke en færdig opskrift på, hvad man kan gøre for personen. Ikke noget man kun skal gøre en gang. 19\n21 Bilag 7 Fremtidsvisioner på IKT-området i forhold til indretning, udarbejdet af IKT-vejlederne. Det er visionen, at personalet på Skovly/Magneten udstyres med en tablet (f.eks Ipad,) der skal benyttes i forbindelse med dokumentation samt det daglige arbejde med brugerne. Dette kunne f.eks. være gennemgang af dagsskemaer, særlig målrettede programmer og spil, interaktive social stories eller manualer til kreative aktiviteter/daglige gøremål for brugerne. Der etableres fladskærm i kantinen på Skovly, som kan benyttes til at fremvise billeder/videooptagelser for brugerne og ved forskellige arrangementer, som f.eks. julemarked. Det kan også bruges visuelt til tegn til tale, sange når der er sang i kantinen eller til filmfremvisning. Der etableres computerøer/rum med pc er og udstyr til f.eks. billed- og videoredigering. Pc erne skal holdes opdateret og forsynet med det for tiden relevante software, så som mediamixer, programsnedkeren, pictoselector og andre lign. hjælpeprogrammer. Rummene skal være indrettet sådan, at brugerne kan deltage aktivt i samarbejde med personalet. Computeren kan med fordel være udstyret med touch skærm og lign. hjælpemidler alt efter behovet. 20\n22 Bilag 8 Navn: Cpr.nr. PÆDAGOGISK HANDLEPLAN Beskrivelse af brugeren ud fra: Kommunikation beskrivelse. Fysisk beskrivelse. Kognitiv beskrivelse. Psykisk beskrivelse. Konkrete vanskeligheder. Motivation og interesseområder. Kort beskrivelse af brugerens beskæftigelses/aktivitetsmuligheder. Eventuelt med en aktivitetskatalog Mål : Prioriter realistiske mål og delmål Indhold: Beskrivelse af og begrundelser for aktiviteter i en given periode Metoder: Beskrivelse af, på hvilke måde og med hvilke hjælpemidler brugeren kan udvikle sig mod de opstillede mål Mål 1. Mål 2. Mål 3. 21\n23 Bilag 9 Stikord til handleplan: Beskrivelse af kommunikation i handleplanen. Alle mennesker har behov for at kommunikere- også når talesproget ikke fungerer som kommunikationskanal. At være er at kommunikere. Alle sociale relationer, al personlig udvikling og identitet, al læring, al interaktion med omgivelserne bygger på og forudsætter kommunikation. Citat fra Mennesker med komplekse kommunikationsbehov 2013 Det er på baggrund af ovenstående, at kommunikation skal beskrives i handleplanen. Hvordan kommunikerer den enkelte bruger i samspil med sine omgivelser? Hvordan kan man skabe optimale forudsætninger for, at samspil og kommunikation skal lykkes? Kommunikerer brugeren forskelligt med forskellige kommunikationspartere? Forstår brugeren det der bliver sagt? Hvad er brugeren optaget af, hvad motiverer til kommunikation? Følgende stikord kan støtte op om beskrivelsen af brugerens udtryksformer: Mimik/kropssprog: Naturlige udtryk, som andre tolker som meningsfulde. Gestus: Kropsbevægelser, som udtrykker mening, som feks. pegning, hovedrysten, blik med øjnene samt personens egne gestus, feks at kikke hen mod døren for at indikere luk mig ud herfra. Vokalisering: Både meningsfulde og ikke-meningsfulde, ikke-sproglige lyde frembragt med stemmen. Tegn: Specifikke tegn fra TTT eller personlige/vedtagne tegn. Tale: Forståelig tale ord/fraser/osv. Omfatter ordtilnærmelser, som kan genkendes af velkendte kommunikationsparterner. Skrivning/tegning: Tekst produceret med skriveredskab eller på pc. Evt. bruger personen tegning til at kommunikere med. Ikke-elektronisk kommunikationstavle/bog: Enhver lavteknologisk fremvisningsmåde udviklet til at forstærke den enkeltes evne til at udtrykke sprog ved hjælp af symboler/ord/fotos osv. Komplekst kommunikationsudstyr: Talemaskine Kommunikationssoftware brugt på computer: En bærbar eller stationær computer med et program, der sætter personen i stand til at kommunikere. Telefon/ Brug af telefon/ til at kommunikere med. Andre måder: Det kan være at vælge at lade andre tale på sine vegne. 22\n24 Beskrivelse ud fra forudsætningsanalysen: Fysisk beskrivelse Motorisk funktion, mobilitet, gang og bevægelse, grov og finmotorisk, selvhjulpenhed i hvilken grad. Syn, hørelse som visuelt/auditivt, oplever med synet eller hørelsen, vælger ved hjælp af evt. farver m.m Beskriv konkrete problemstillinger og handicaps Hvordan er Sanseintegrationen, bange for at gå på trapper og ujævnt terræn, rokker frem og tilbage, mister let balancen, fumler tumler, forsinket eller ingen falderefleks. Sky over for berøring, har noget i hænderne hele tiden, skære tænder m.m. Kognitiv beskrivelse Overblik over opgaver, bestemte rækkefølger, rum- og retningssans kan orientere sig i rummet. Forestillingsevne, signal- og symbol forståelse, imitation, egocentrisk-, konkret tænkning, fantasifuld tænkning,, logisk- og abstrakt tænkning, overføre erfaringer, Begrebsforståelse, kender begreber som stor og lille, sige fra og til, skelner mellem former og symboler. Opmærksomhed, kan afledes af stimuli. Hukommelse, kan huske informationer og efterkomme dem, m.m. Nysgerrighed, tidsfornemmelse, pengeforståelse, er reaktionen eftertænksom, umiddelbar eller andet. I hvilke grad har brugeren håndelag, kvalitetssans, tempo, indsats, udholdenhed m.m. vaner og rutiner, interesse m.m. Psykisk beskrivelse Basal tillid og følelsesmæssig tilknytning, magisk, anspændthed, frustrationer, usikkerhed, på sig selv eller andre, indadvendt, angst, for ting eller steder, trist, i perioder eller altid, selvhævdelse, selvstændighed, samvittighed, selvtillid, følelsesudtryk af vrede, glæde og lyst, tillid til andre, personlighed, selvfølelse og indlevelsesevne, tvangsprægede ritualer, selvskadende adfærd. Konkrete vanskeligheder psykologiske adfærdsmæssige pædagogiske aspekter Hvordan er energiniveauet, for lidt el. for meget, langsom, urolig adfærd, distraheres af stimuli, affektadfærd, pludselig impulsadfærd. m.m. Motivation og interesseområder Hvilke interesser kan der trækkes på (Se de mange intelligenser) Beskrivelse ud fra udviklingsbeskrivelsen Den udviklingsmæssige, Profil som indeholder: Legmespleje og kropsbevidsthed, Omverdens bevidsthed, Social og følelsesmæssig udvikling, Leg, Sproglig udvikling, Kognitiv udvikling, Grov motorik, Finmotorik: Motorisk, praktiske færdigheder, grad af selvhjulpen hed, hvilken behov for støtte, hvordan og hvornår, sociale relationer og kontakt. Sundhedstilstand, kropsopfattelse m.m. 23\n25 Beskrivelse af brugerens beskæftigelses/aktivitetstilbud: Hvilke opgaver er brugeren beskæftiget med? Har brugeren foretrukne arbejdsopgaver/interesser i samværs/beskæftigelse tilbud. Hvordan trives brugeren i planlagte og spontane aktiviteter? Hvilke aktiviteter deltager brugeren i? evt, program Hvordan foregår aktiviteterne Hvad skal være opfyldt for at opnå målet? Hvem skal inddrages? Hvad skal anskaffes? Hvilke aktiviteter skal sættes i værk? Hvornår er målet nået? Hvilke metoder skal anvendes Hvem er tovholder Hvordan skal der handles for at opnå de opstillede mål? Hvem er projektleder (tovholder) 24\n26 Bilag 10 INFORMATION - JOURNAL Navn: Cpr. nr.: Adresse: Tlf: Forældre/Pårørende Adresse: Tlf: Kontaktperson - Hjemme: Kontaktperson - SKOVLY: Transport Kommer selv (gående/cyklende) Kører med bostedet Skal have buskort SKOVLY & MAGNETEN s kørselsordning Ankomst Hjem Man Tirs Ons Tors Fre Aftaler / informationer gives via Aveleo Meddelelsesbog 25\n27 INFORMATION - JOURNAL Navn: Behov for hjælpemidler: JA NEJ Hvis Ja, hvilke: Specielle forflytninger: JA NEJ Hvis Ja, hvilke: Fysioterapi: JA NEJ Hvis Ja - Person og Tlf.: Hvornår: Læge: (oplysning om Hvem, Hvor og Tlf.) Medicin: JA NEJ Hvis Ja - HUSK at aflevere medicinliste P.N.: JA NEJ Hvis Ja - HUSK beskrivelse på hvordan det gives Hvornår gives P.N.: Evt. Allergiske reaktioner: Madordning / KantineregningJA NEJ Særlige aftaler / yderligere oplysninger: 26\n28 Livshistorie - Hvem er jeg? Min barndom, hvem er min far og mor, søskende, bedsteforældre eller andre der har betydning. Hvor har jeg gået i skole? Hvor er jeg opvokset? Mine vaner og rutiner - hvilke interesser har jeg? Hvad gør mig glad? 27\n29 Hvordan kommunikerer jeg - sprog / udtryksformer: Forstår hvad der bliver sagt, hvilke omfang m.m. Tale, forstår det talte ord. Kommunikationsudstyr, talemaskine, tegn, kommunikationstavle, udtrykker sig med symboler m.m. Skrivning/tegning med blyant og papir, computer, andre hjælpemidler. Kan læse, forstå tekst m.m., mimik og kropssprog/bevægelser, udtrykker mening ved pegning, blik med øjnene m.m. 28


Apartment Alba i Folgaria til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSan Sebastiano, 47, Folgaria, Folgaria, Italien, 38064 - Se på kort\nMed en praktisk beliggenhed i Folgaria er Apartment Alba et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Alba tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Folgaria. Parkering, kæledyr tilladt er blot nogle af de faciliteter der adskiller Apartment Alba fra andre hoteller i byen.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, køleskab, toiletsager, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Apartment Alba.\nAlle slags rejsende (16) Par (10) Familie med små børn (1) Familie med store børn (3) Gruppe (2)


Afløser søges til Grenaa-området, Kongsvang Rengøringsservice | Ofir.dk\nAfløser søges til Grenaa-området\nI Kongsvang søger vi lige nu en fleksibel og mobil afløser, der kan starte snarest muligt, til afløsning i Grenaa-området. Den primære arbejdsopgave vil være daglig rengøring af forskellige områder efter behov og egenkontrol heraf.\nDet ugentlige timeantal vil være varierende efter behov og arbejdstiden vil primært være om eftermiddagen. Der vil med tiden være mulighed for fastansættelse for den rette.\nDer vil med tiden være mulighed for fastansættelse for den rette\nEn god og ordentlig introduktion til arbejdet, herunder kursus i Kongsvang Academy på vores hovedkontor i Åbyhøj, Aarhus\nStillingerne er med start snarest muligt, og vi holder samtaler løbende. Så send din ansøgning med dit fulde navn, mailadresse og telefonnummer, samt tilhørende CV til job@kongsvang.net allerede i dag eller senest den 30. april 2018.\nHusk at skriv emnefeltet i mailen: Afløser Grenaa


Althea Rooms i Firenze til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia delle Caldaie 25, Historisk Centrum, Firenze, Italien, 50125 - Se på kort\nMere om Althea Rooms\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Althea Rooms et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Firenze. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. De velholdte omgivelser samt stedets nærhed til Tuscan Taste, Oratorio di San Sebastiano De' Bini, il Santo Vino er med til at give dette hotel sin særlige charme.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Firenze. Gratis trådløst internet på alle værelser, daglig rengøring, hurtig ud- og indtjekning, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder er blot nogle af de faciliteter der adskiller Althea Rooms fra andre hoteller i byen.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde sengetøj, internetadgang - trådløst, aircondition, opvarmning, opvækningsservice. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Althea Rooms til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Firenze.\nBemærk venligst, at ved ankomst efter kl. 20.00 fremsender ejendommen en e-mail eller en sms-besked med koden til indgangen. Du bedes give Althea Rooms besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (519) Par (239) Rejsende alene (138) Familie med små børn (28) Familie med store børn (32) Gruppe (82)


En del Venstrefolk nåede grænsen allerede i 2020 | Midtjyllands Avis\n29. november 2021, 14.07\nAf Bo Frankø\nResenbro. Tidligere formand for Silkeborg Venstrevælger-forening\nVALGET Kan se at tidligere næstformand Kim Niemann der forsvandt efter en kort periode i bestyrelsen i Silkeborg Venstrevælgerforening, udtaler sig i MJA på et tyndt grundlag. Jeg bakker op om det Steen Vindum og Søren Slott udtaler, da de har de langvarige erfaringer og indsigt i Venstre i hele Silkeborg Kommune.\nJeg er jo selv tidligere formand i Silkeborg Venstrevælgerforening og næstformand i Kommuneforeningen, men trak mig i 2019 da jeg ville prioritere min fritid anderledes.\nVenstre havde et godt valg udenfor Silkeborg By ved dette valg som tidligere. Det er især i den nordlige del af kommunen at Venstre trækker stemmerne, og dette var også tilfældet denne gang med mange nye lokale Venstre-kandidater. Thomas Tonsberg Schlie i Sejs og Morten Høgh i Grauballe, der kom til Venstre for nogle års siden, formåede at holde fast i de stemmer, de fik tilbage i Liberal Alliance.\nFlere nye fik faktisk et pænt valg i Silkeborg By og her tænkes især på den tidligere borgmesters søn, Ole Würtz, som med tiden kan være en kommende borgmesterkandidat. Men det kræver jo, at man bliver valgt ind i byrådet. Jeg håber dog, at Steen Vindum bliver hængende og genopstiller i 2025 som borgmesterkandidat.\nStemmerne i Silkeborg By gjorde også ondt for flere af de siddende byrådsmedlemmer af forskellige årsager. Nogen da deres mærkesager, som de var imod, var gennemført fx parkeringskælderen på Torvet og Nordskovvej. Andre kunne mærke vælgerflugten i byområdet over til De Konservative. Især efter noget, det ligner valgfusk på et opstillingsmøde, hvorefter en stemmesluger forsvandt fra Venstre til De Konservative. Men Venstres Ungdom har også fået en konkurrent i Konservativ Ungdom, og hvis de lokale kræfter samtidigt løber trætte, er de hurtigt væk.\nVi er en del Venstrefolk, der nåede grænsen allerede i 2020 og derfor valgte ikke at betale vores Venstrekontingent. Jeg stemte ved KV21 på Gitte Willumsen da hun efter min mening havde gjort sig fortjent til stemmen, også selvom det ikke var en stemme på Venstre. Der er helt sikkert en del Venstrestemmer, der er sat på De Konservative ved dette kommunalvalg og det er jo også en generel tendens for hele landet. Hvordan det hele så ser ud om 4 år - det kan vi jo kun gisne om!


or mere information om SIS besøg www.sis.tv Få de seneste gambling nyheder fra Calvin Ayre hvad betyder en blød 17 betyder i blackjack. SIS giver operatørerne en helhedsløsning for heste-og hundevæddeløb væddemål, herunder data, levende billeder, priser og derivater, skabe betting begivenheder at hjælpe med at drive rentabel salg hvad betyder et split betyder i blackjack.\n"Vores arrangementer er vinder i popularitet med tilskuere hele verden, og med SIS gøre disse løb let tilgængelige gennem sin 24/7 Live Betting service Kanaler, vi er sikker på at endnu flere kunder vil nyde de fineste racing Singapore har at tilbyde." Om SIS SIS (Sport Information Services) har været en betroet partner til global betting branchen i over 30 år, der leverer kort form betting indhold til online detail og spiludbydere hvad betyder en straddle betyder i poker. Leverandør slår to-årig kontrakt forlængelse, for at bevare levende billeder og data distribution rettigheder Singapore Væddeløbsbane mandag 25 Marts, 2019 – SIS (Sport Information Services), den førende leverandør af 24/7 betting service, har forlænget sin aftale med Singapore Swimmingpools (Private) Limited, som er distributør af levende billeder og data fra Singapore Racecourse i Kranji, Singapore bronco billys casino cripple creek. Denne seneste partnerskab følger leverandørens aftale med Hipódromo Argentino de Palermo racecourse i Buenos Aires, yderligere supplere sin internationale hest racing tilbyder, hvilket også inkluderer racing fra det forenede KONGERIGE og Irland, Dubai og Mauritius og Korea brocante parkering geant casino clermont ferrand.\nSom en del af en ny to-årig aftale, SIS vil fortsætte med at sende alle 800 racer fra en af Asiens mest velanskrevne væddeløbsbane, hjem til Singapore Triple Crown-Serien, som kulminerer med Dester Singapore Gold Cup i November. Vi løb fredag og søndag hele året undtagen i Julen bronco billys casino cripple creek. Simon Fraser, Chef for den Internationale Racing på SIS, sagde: "Kranji er en af Asiens fineste hest racing steder og forlængelse af vores aftale, som er distributør af levende billeder og data er en fantastisk nyhed." Simon Leong, Senior Director (Indsatser) på Singapore Swimmingpools, tilføjede: "Vi er glade for at have forlænget vores mangeårige samarbejde med SIS colorado.\nEr hippodrome casino åbner i dag\nEr at investere i aktiemarkedet er en form for gambling\nNew år ' s eve casino kampagner\nbrocante parkering geant casino clermont ferrand


Sygdom stopper kronprinsesse Victoria – tvinges til at aflyse alt\nNewsner » Nyheder » Sygdom stopper kronprinsesse Victoria – tvinges til at aflyse alt\nDen svenske kronprinsesse Victoria skulle for nylig have været til stede ved en konference i Sälen i det vestlige Sverige. Det skulle have været hendes første arbejdsdag sammen med far kong Carl Gustaf i lang tid.\nMen kort før konferencen meddelte hoffet, at Victoria måtte aflyse. Senere kom også beskeden om, at Victorias mand, prins Daniel, var blevet forkølet og ikke kunne deltage i den svenske idrætsgalla i Stockholm.\nNu kommer den nye besked om kronprinsessens helbred, skriver Expressen.\nDen svenske familie har i øjeblikket besøg af en delegation fra Island, som blandt andet rummer præsidentparret – for at styrke relationerne mellem landene.\nKronprinsesse Victoria skulle have været med og taget imod det islandske præsidentpar i lufthavnen, men hun måtte aflyse på grund af en kraftig forkølelse.\nNu har hoffet nyt om hendes tilstand: Victoria kan slet ikke deltage i det tre dage lange statsbesøg, som varer til fredag.\nOnsdag til fredag er Islands præsident Guðni Thorlacius Jóhannesson i Sverige på invitation fra kongen. Sammen skal de diskutere landenes fælles historie, værdier og kultur, bæredygtighed og boliger samt medicinsk forskning ved et stort statsbesøg.\nKronprinsesse Victoria har gjort sig kendt som en flittig arbejdsmyre – hun aflyser yderst sjældent opgaver. Men denne gang har kronprinsessen altså måttet kaste håndklædet i ringen – og går glip af hele det islandske visit i Stockholm.\nDet begyndte allerede, da Victoria aflyste besøget på Folk och försvar-konferencen i Sälen søndag og mandag.\nSenere meddelte prins Daniel, at han også var bukket under for forkølelsen. Han skulle have uddelt en pris ved en idrætsgallafest, men kunne ikke komme.\nVictoria og Daniel til VM-kvalifikationskam tidligere i år. Foto: Instagram\nTager hensyn til gæsterne\n– Han er forkølet, en kraftig forkølelse. Kronprinsessen skulle have deltaget i “Folk och Försvar” med kongen, men også hun måtte aflyse. Det er ikke alvorligere end det, men prins Daniel har naturligvis respekt for atleterne, at de må holde sig raske, og derfor valgte han at blive hjemme, har det svenske hofs informationschef Margaretha Thorgren sagt til Aftonbladet.\nOg nu kommer altså beskeden om, at Victoria ikke kan deltage i det islandske statsbesøg.Torsdag skulle Victoria blandt andet have været med til en frokost på Stockholms rådhus. Hoffet har tidligere sagt, at det drejer sig om en “kraftig forkølelse”. Sådan her siger hoffets informationschef nu:\n– Kronprinsessen har desværre heller ikke mulighed for at være med ved torsdagens program. Det er på grund af den kraftige forkølelse. Kronprinsessen vælger ikke at være til stede af respekt for gæster og besøgende, siger Thorgren til Expressen.\nNæste planlagte opgave for kronprinsessen Victoria sker den 23. januar, når hun skal mødes med David Cairns, den britiske ambassadør i Sverige, forud for prins William og hertuginde Kates officielle besøg i Sverige.\nNu ønsker vi den søde kronprinsesse god bedring! Del gerne artiklen for at vise din støtte til Victoria.


Landsbyråd hilser moderne hus velkomment | Nyborg | fyens.dk\nLandsbyråd hilser moderne hus velkomment\nPubliceret 23. oktober 2018 kl. 20:59\nDet er fantastisk, at nogen vil bygge et moderne hus herude, siger Annelise Spangsgaard. Hun og resten af Tårup Landsbyråd forstår ikke, hvorfor Danmarks Naturfredningsforening har kæmpet imod byggeri af et moderne hus i det åbne land ved Tårup. Arkivfoto.\nLandsbyrådet i Tårup forstår ikke, hvorfor Danmarks Naturfredningsforening har kæmpet imod, at en familie får lov til at rive en gammel ejendom ned og erstatte den med et moderne hus.\nTårup: - Det er helt fantastisk dejligt, at nogen vil etablere sig herude og bygge nyt.\nDet siger formanden for landsbyrådet i Tårup, Anne-Lise Spangsgaard, og hun har allerede nået at vende sagen om byggeriet ved Lersey Alle med de fleste medlemmer af landsbyrådet.\nStiftstidende fortalte mandag, hvordan ægteparret Karin Bjerre og René Larsen har ventet to et halvt år på at få lov til at nedrive en gammel gård på Lersey Alle 22 og bygge et nyt, moderne hus i stedet. Nyborg Kommune gav byggetilladelse til projektet i foråret 2016, men Danmarks Naturfredningsforening klagede til Planklagenævnet, som ikke er kendt for sin hurtighed. Naturfredningsforeningen klagede med den begrundelse, at moderne byggeri med store vinduer og fladt tag ikke hører hjemme i det åbne land. Her skal husene ligne, det som er på landet i forvejen, mener DN.\nAnne-Lise Spangsgaard og landsbyrådet glæder sig derimod over, at der nu er grønt lys til projektet ved Lersey Alle, for det giver udvikling i Tårup-området, når en familie får lov til at bygge en attraktiv bolig som erstatning for en gammel, nedslidt gård, mener de.\n- Det er da dejligt, at der også kommer noget nyt og moderne ved en landsby. Det er sådan noget, der kan skabe udvikling hos os.\n- Hvis de ikke havde fået lov til at rive ejendommen ned og bygge et nyt hus, havde ejerne måske forladt området igen. Men vi vil jo gerne have at folk bliver herude og bidrager til livet. Og vi ved også godt, hvordan det kan gå, hvis en gammel, utidssvarende gård får lov til at ligge. Det kan ende som en rotterede. Det har vi set mange eksempler på, siger Anne-Lise Spangsgaard.\nLandsbyrådet i Tårup har i det hele taget svært ved at forstå naturfredningsforeningens argument om, at man ikke må bygge et moderne hus i det åbne land:\n- Vi synes, det bliver flot med et moderne hus, og jeg forstår ikke, hvorfor man ikke skulle have lov til at bygge moderne ude i det åbne land. Det er jo ikke tilladt at udstykke nye grunde i det åbne land, så det her er den eneste måde at få noget nyt derude, siger Anne-Lise Spangsgaard.\n- Og på Strandalleen i Nyborg er der tilsyneladende ingen problemer med at få lov til at rive ned og bygge nye huse. Så hvorfor ikke herude ved os, spørger Anne-Lise Spangsgaard.


Elektriker i Holmskov Sønderborg ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nElektriker Holmskov Sønderborg\nHvis du skal bruge en elektriker i Holmskov Sønderborg eller omegn, har du sikkert allerede undersøgt mulighederne for, hvordan du kan komme til at spare penge på din opgave.\nElektriker Holmskov Sønderborg – Spar tid og penge\nDet er faktisk slet ikke så svært at spare penge på elektrikerarbejde i Holmskov Sønderborg. Det kan du nemlig gøre ved at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på din opgave. Det er let og hurtigt, og så tager det faktisk ikke meget længere tid en 5 minutter. Ud over at du for eksempel sparer penge, så sparer du egentlig også en masse tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at indhente tilbud fra de forskellige elektriker i Holmskov Sønderborg. Her skal du blot beskrive din opgave et sted, hvor efter det firma som vi arbejder sammen med klare resten for dig. Det er let og hurtigt klaret, og det tager ikke særlig lang tid. Her på siden kan du læse nogle af de andre tanker, du kan gøre dig selv, inden du skal indhente et tilbud på en elektriker.\nHvis du har erfaring med elektronik, er det meget naturligt at overveje, om du selv kan udføre arbejdet billigere, end det vil koste at hyre en elektriker i Holmskov Sønderborg. Dette kræver dog stor viden, da el er en svær og kan være en farlig størrelse. Derfor skal du virkelig være sikker på, at du kan udføre arbejdet godt og rigtigt, og også så det ikke skal laves om. Det kan nemlig godt komme til at koste nogle penge, hvis man laver en dyr fejl. Vælger du derimod at hente et eller flere tilbud på en elektriker i Holmskov Sønderborg, kan du komme til at spare tid på din opgave, og du er sikker på, at arbejdet bliver udført godt og korrekt.\nDet firma som vi samarbejder med benytter nemlig kun de bedste af de bedste elektrikere, og det er altså din garanti for, at arbejdet bliver udført ordenligt. Kunne du tænke dig at vide mere eller har spørgsmål, er du altid meget velkommen til at kontakte os eller vores samarbejdspartner, så vil vi gøre vores bedste for at besvare dine spørgsmål så godt som muligt. Vi vil nemlig gerne være det sted, hvor en god oplevelse med en elektriker i Holmskov Sønderborg begynder, og derfor tager vi det meget seriøst. Sidst vil vi gerne ønske dig mange gange vind i sejlene med dit nye elektrikerprojekt.\nElektriker Duedal Huse Assens\nElektriker Østerby Vejle\nElektriker Gammel Agersted


Offentlige taler Skills List og Eksempler – TheCareerGuru\nHomepage / da / Skills and Training / Offentlige taler Skills List og Eksempler\nOffentlige taler sjældent om nogensinde et helt jobbeskrivelse, men dynamiske og velforberedte højttalere er højt værdsat af arbejdsgiverne og har tendens til at tjene lederstillinger og vigtige klient kontakt roller. Enhver, hvis job indebærer at kommunikere, undervisning eller overtale vil gøre et bedre job, hvis de har offentlige retoriske evner.\nHvorfor Arbejdsgivere Værdi offentlige taler Skills\nKunsten at tale offentligt kommer i spil, ikke blot i leveringen af taler og virkelig offentlige foredrag, men også i professionelle præsentationer, uddannelse begivenheder og motiverende taler. Konsulenter, uddannelse, ledere, præster, salgsrepræsentanter, lærere og andre, alle har en grund til tider stå op foran andre og tale.\nEffektive offentlige talere er i en fremragende position til at få deres budskaber ud på arbejdspladsen. En mat højttaler kan gøre en fast produkt eller forslag synes mindre end lokke mens en poleret højttaler kan tilføje allure til en ellers middelmådig proposition.\nDe fleste professionelle niveau roller kræver en vis mængde af offentlige taler til at udføre funktioner som at præsentere resultater, pitching forslag, uddannelse yngre medarbejdere, og førende møder.\nSådan bruges Færdigheder Lister\nOffentlige taler er en færdighed, men det er også en samling af kompetencer. Lister som denne kan hjælpe dig nævne nogle af disse færdigheder, så du kan identificere, hvilke job kræver de evner, du har. Sørg for at læse jobbeskrivelser omhyggeligt, fordi selv meget lignende positioner kan have forskellige krav, alt efter hvad den ansættende leder er på udkig efter.\nNår du søger, kan du bruge disse færdigheder som søgeord i dit CV eller andre ansøgningsmateriale. Ansætte ledere til tider scanne gennem applikationer på udkig efter disse søgeord at foretage en indledende snit, så det kan være vigtigt at gøre det klart fra begyndelsen, at du har de efterspurgte kvalifikationer. Brug derefter dit følgebrev til at fremhæve nogle af dine relevante færdigheder. Vær parat til at give eksempler på bestemte tidspunkter, du inkarnerede disse færdigheder under jobsamtaler, fordi din intervieweren er tilbøjelig til at stille.\nSelvfølgelig vil hvert job kræver forskellige kompetencer og erfaringer – ansætte ledere varierer i hvad de leder efter, selv for meget lignende stillinger i samme branche, så sørg for at læse jobbeskrivelsen grundigt inden påføring.\nTop Offentlig retoriske evner\nNår du ønsker at fremhæve dine offentlige retoriske evner i dit følgebrev, genoptages, eller endda under et interview, skal du sørge for at gå ud over om, at du har “offentlige retoriske evner.” Gå i detaljer om, hvilke aspekter af offentlige taler du er god til, og giver konkrete eksempler på dine færdigheder og ekspertise.\nKlar Articulation: Selvfølgelig skal offentlige talere kunne tale godt. Formulere klart, tale højt nok, og bruge god grammatik uden en masse verbale krykker, som ”øh”. Det hjælper at være i stand til at tale godt i almindelig samtale, men offentlige taler er en slags præstationer, og som sådan, skal praktiseres og forberedt. Memorization selv er normalt ikke nødvendigt, fordi de fleste mennesker kan tale improviseret til en vis grad, men du skal være fortrolig nok med dit materiale, som du ikke holde pause overdrevent, gentage dig selv, eller snuble over dine ord. Du skal også være i stand til at pace selv, så du er færdig til tiden, hverken tidligt eller sent.\nInddragelse Præsentation Stil: Præsentation stil omfatter vokal tone, kropssprog, ansigtsudtryk, og timing. Den rigtige stil kan gøre en snak om, at der kunne have været kedeligt kommet ud interessant og engagerende – endda sjovt.\nVurdering af behov for publikum: Nogle publikum ønsker en masse tekniske detaljer; andre gør ikke. Nogle nyder humor; andre vil ikke. Der er vittigheder, der arbejder i nogle skarer, men ikke andre. At udarbejde en vellykket snak og til at vedtage passende præsentation stil, du har brug for at være i stand til at vurdere behovene i din målgruppe.\nPowerPoint Færdigheder: PowerPoint er en populær software, der bruges til at skabe dias. Ikke alle offentlige talere bruger lysbilleder, men dias er så almindelige, at gøre uden dem kaldes ”tale nøgen.” Du skal ikke kun forstå de tekniske aspekter ved brug af softwaren, men også skal have den kunstneriske evne til at skabe dias, der er æstetisk tiltalende og let at forstå – eller skal du arbejde med en samarbejdspartner, der kan gøre det. Uanset hvad, skal du vide, hvordan man kan integrere dine dias problemfrit ind i de andre aspekter af dine præsentationer.\nSammensætning Færdigheder: Uanset om du skriver din tale op i god tid eller arbejde på bestilling, skal du være i stand til at konstruere samtaler, der er rationelle, sammenhængende, let at forstå og dække alle de punkter, du ønsker at ramme. Storytelling og humor hjælp, og du skal vide, hvordan man bruger dem. Offentlige taler er ikke kun en form for performancekunst det kræver også skrivefærdigheder.\nListe over offentlige retoriske evner\nVurdering af behov og prioriteter et potentielt publikum på konferencedeltagere\nKonsulenter præsenterer resultaterne for en saneringsplan til en gruppe af ledere på en klient firma\nOprettelse attraktive PowerPoint-slides med den rigtige mængde af detaljer\nUdarbejdelse et evalueringsskema, som deltagerne forventes at fuldføre\nGribe sig opmærksomhed fra publikum med en kraftfuld åbning\nUddele kopier af dias på forhånd for at minimere notatskrivning krav til publikum\nFastholdelse øjenkontakt med publikum og giver en energisk, animeret fysiske tilstedeværelse\nLagring nok indhold, så talen ikke kommer ud som en læsning af noter\nModulerende vokal tone at fremhæve vigtige punkter og undgå ensformigt præsentation\nOrganisering et logisk flow til en tale\nForberedelse eksempler, der er relevante for oplevelsen af det forventede publikum\nForudsat overbevisende dokumentation til støtte temaer\nRehearsing præsentationen og revidere ru pletter\nForsker information om de nyeste tendenser i en branche før præsentere på et professionelt seminar\nGentage nøglepunkter i slutningen af en tale at cementere centrale begreber\nGennemgang feedback og modificere tilgang til forhandlinger i fremtiden\nSalg Repræsentanter leverer en plads til software menneskelige ressourcer\nSammenfattende de emner, der skal dækkes i starten af en samtale til at give kontekst for deltagerne\nAt fortælle historier til at illustrere punkter\nTiming talen på forhånd for at sikre, at den opfylder den tildelte tid\nBrug humor til oplive en snak\nPrevious post Публично изказване умения Списък и Примери\nNext post Public Speaking Skills List og eksempler\nBedste Betalt Jobs fra 2019\nLæge Jobbeskrivelse: Løn, Skills, & More\nHvordan til at træde tilbage fra et job af personlige årsager\nTing ikke at medtage i en interview takkebrev\nTop 5 Distraktioner for telecommuters skal undgås


En fødselsdag i barnets ånd // Tips til en god børnefødselsdag | Gladmor En fødselsdag i barnets ånd // Tips til en god børnefødselsdag – Gladmor\nJuridisk abort - ligestilling eller klynkeri?\nJeg ville egentligt have holdt min mening for mig selv omkring det her emne, da det er hamrende føls\nEn fødselsdag i barnets ånd // Tips til en god børnefødselsdag\n06.02.16 Gladmor med PCO\nAndreas blev 3 år i søndags. Den dag fejrede vi det med en tur i legeland, og gaver fra os i løbet af dagen. Han hyggede sig virkelig, og vi nød dagen sammen med ham. I dag havde vi så venner og familie til boller, lagkage og hygge.\nJeg kører sukkerfri stil herhjemme. Det kan du bl.a. læse mere om her, hvor jeg har skrevet om børn der er skjulte sukkerjunkies, og så kan man kalde mig fanatisk eller hysterisk – jeg er faktisk ret ligeglad. Det er hvad jeg, manden, os som forældre, tror på er det rigtige, og hvad vi ved er nødvendigt for vores barn, og så er andres meninger ret ligegyldige 🙂\nSå jeg bager lagkager fra bunden af. Lagkagebunde er fandens besværlige at lave, men resultatet er lækkert! Det er en god blanding af købe-produkter (primært fra ISIS uden tilsat sukker), og så bagværk. Jeg er god i et køkken, men jeg vil nu hellere bruge min tid på andre ting. Jeg gør dog gerne det her til de fødselsdage jeg står for, og resultatet er det hele værd.\nVi havde valgt et tema til fødselsdagen, da vi tror på, at det gør en fødselsdag lidt sjovere for et barn. Sidste år havde Andreas Thomas Tog tema, da han elskede det tog. I år var det Jake og piraterne, da Andreas elsker Jake.\nHer er lidt udpluk af de ting vi har købt hjem:\nAndreas hjalp mig med at lave lagkagerne, og var meget flittig med piskeriset:\nOg de to lagkager, som i øvrigt smagte er lækkert, så sådan her ud – og jeg er ikke kreativ med pynt, så kønne er de ikke 😉\nDen til venstre er hjemmelavede lagkagebunde, Nutella fra ISIS, banan, glasur lavet af flormelis fra Sukrin , lidt frugtfarve, og så blåbær.\nDen til højre er en opskrift på brownies (uden sukker og med rugmel) hvor jeg blot har lavet dem i en rund bageform. Efter et par timer i køleskabet skar jeg den igennem, og vupti, to lagkagebunde. I mellem dem er der lagkagecreme fra ISIS, blåbær og flødeskum med lidt frugtfarve i.\nVi havde en dejlig dag, og Andreas nød uden tvivl at der var tænkt på ham med temaet, at vi sang én fødselsdagssang for ham (han sagde nej nej nej, da vi begyndte på fødselsdagssang nummer to – det gad han sgu ikke høre på 😉 ), og at han var samlet med dem der holder af ham.\nVi håber på en ligeså god fødselsdag næste år!\nHvad går i op i, når i holder fødselsdag for jeres børn? 🙂\nDet ville være super dejligt, hvis du fandt mig på Instagram og Facebook, hvor der også vil være lidt forskelligt at læse:\nIngen kommentarer til En fødselsdag i barnets ånd // Tips til en god børnefødselsdag\nEr dit barn tit syg? Velkommen i klubben – men her er mine tips!...\nTips til en god nattesøvn\nMine tips til vægttab\nTips til de sundere alternativer til chips og slik!...\nJeg ville egentligt have holdt min mening for mig selv omkring det her emne, da det er hamrende følsomt og absolut ikke sort/hvidt. Men så …


Avenir Consult - Vores speciale er udvikling af ledelsesudviklingsforløb\n3 mio kr\nvia øget kapacitet\nViggo Petersens Eftf.\nHos Fragtmanden er arbejdsgangene forbedret og kapaciteten på bilerne øget via en coachende og synlig ledelsestilgang. Der bruges nu 1,5 mio kr mindre på at leje biler udefra, og samlet set er der skabt en årlig besparelse på 3 mio kr.\n17 mio kr\nNæstved, Slagelse, Ringsted Sygehuse\nVia tavlemøder i alle afdelinger har NSR sygehuse frigjort så meget kapacitet, at man har kunnet sænke privat hospitals forbruget med 17 mio. kr.\nFremmødet til asylcentrenes kompetencetilbud er steget med 36%. Det er lykkedes via en systematisk undersøgelse af årsager til og løsninger på de daglige problemer, der forhindrer et stort fremmøde.\n5 mio kr\nvia færre fejl\nGennem reduktion i antallet af gentagne fejl, samt gennem udfordring af investeringer fra lederne på ”gulvet”, fik lufthavnen en årlig besparelse på mere end 5 mio. kr.\nGennem introduktion af flowboards og løbende coaching blev leadtime reduceret med 19,5 dage svarende til en forbedring på 48%.\nVelkommen hos Avenir\nAvenir arbejder med ledelsesudvikling målrettet mod at øge produktiviteten og kvaliteten af produkter og ydelser i private og offentlige virksomheder. Vores speciale er skræddersyede ledelsesudviklingsforløb. Gennem partnerskaber med virksomheder designer og udvikler vi ledelsesstrukturer og ledelsesværktøjer, der møder virksomhedens behov og sikrer en stærk platform for synlig ledelse. Resultatet er forretningsdrivende ledelsesudvikling, der understøtter virksomhedens evne til hele tiden at håndtere stadig større krav til forbedring af produktion og service.\nVores tilgang til ledelsesudvikling er baseret på mere end 15 års erfaring med at udvikle ledere i store private og offentlige virksomheder i Danmark.\nErfaringerne viser, at der skabes holdbare kvalitets- og produktivitetsforbedringer, når den daglige ledelse kommer tæt på arbejdsprocesserne og problemløsningen. For at kunne omsætte medarbejderes og lederes erfaringer til nye arbejdsgange kræver det synlig ledelse og teknologier, der styrker problemløsning.\nGennem forretningsdrevet lederudvikling arbejder vi med nye perspektiver på, hvad ledelsesrollen kan og skal være. Vi flytter ledertræningen væk fra undervisningslokalerne og ud til medarbejderne og de daglige problemer. Det styrker læringen når træning tager afsæt i praksis, hvor lederne kan handle sig til nye måder at tænke på.\nLedere udsættes for personlig udvikling\nDen canadiske professor Henry Mintzberg har engang sagt, at ledelse frem for alt er en praktisk disciplin. Han mener, at ledelse består af praktisk adfærd, der udspiller sig i konkrete…


Jette Blok - coaching\nAt hyre en coach gør du, når du har et positivt ønske om en fremadrettet ændring i dit liv og måske sidder fast, har fået skyklapper på og ikke kan komme videre på egen hånd. Dette kan være på personligt plan, karrieremæssigt, familiemæssigt – eller noget helt fjerde, at du gerne vil coaches.\nDu har allerede det, der skal til – jeg har ikke svarene – men via relevante udfordrende spørgsmål, som sætter dine refleksioner i gang, når du frem til der, hvor du kan definere, hvor du vil være – og ikke mindst, hvordan du kommer derhen.\nJeg har en holistisk tilgang til din situation. I min optik har vi ikke et arbejdsliv og et privatliv. Vi har 1 liv uanset, hvor din udfordring tager sit afsæt.\nCoaching er en metode, rettet mod nutidige og fremtidige livsrejser. Coaching sammensætter det bedste fra psykologiens verden med menneskekundskab og forretningsforståelse og tilbyder dig en effektiv vej til at lære dig selv bedre at kende og til få andre til at se det. Du har allerede det fulde potentiale – du er allerede god nok – få det frem, vis og brug dine styrker i alt, hvad du gør.\nSessions foregår indendørs som udendørs på en lokation, som passer dig.\n"der findes ingen god vind for dem, der ikke ved hvor de vil hen" - K. Blixen


Hvem har ansvar for personskade på privat fællesvej, bør grundejerforeningen have forsikring?\nAnsvar ved evt. personskade på privat fællesvej:\nVi er 8 husstande i en forholdsvis ny udstykning i Herning kommune. Sidste år fik vi overdraget den anlagte vej til vores fælles vejlaug. Vi står herefter selv for vedligeholdelse, snerydning mm. Der er ingen fortove, idet vejen er kantet med et par meter græsareal i begge sider. Vi grundejere har hver især forespurgt vore respektive forsikringsselskaber om ansvar for evt. personskader på vejen og har fået vidt forskellige svar.\nKan Bolius mon hjælpe os med et svar herpå. Hvad er vores ansvar og risiko og i givet fald kan man forsikre sig imod dette?\nFrans V P\nHej Frans V P\nNormalt har en grundejer rydningspligt m.m. på fortov ud fra sin egen grund.\nJeg opfatter det som om der ikke er fortov, men græsrabat ud til den egentlige vej. Det vil sige at gående er tvunget til at færdes på vejen på hvilken vejlauget nu har rydningspligt. Det betyder efter min opfattelse at hvis denne ikke opfyldes og der som følge heraf sker en skade vil lauget – og det vil sige grundejerne – blive solidarisk ansvarlige. At den enkelte husejer har en ansvarsdækning på sin husforsikring for glatføreuheld på fortov ud for sin grund er ikke ens betydende med at forsikringen dækker manglende snerydning på vejen og ej heller et solidarisk ansvar.\nHerudover kan der være tale om fællesarealer som den enkelte grundejers forsikring heller ikke dækker.\nDet gode råd er derfor at grundejerforeningen skal etablere en kollektiv grundejerforsikring der skal dække pligter pålagt foreningen af det offentlige.


Baum und Pferdgarten blev etableret i København i 1999 af Rikke Baumgarten og Helle Hestehave. Brandets navn blev dannet af et ordspil mellem Helle og Rikkes efternavne.\nIgennem deres langvarige samarbejde er Helle og Rikke blevet ved med at supplere og skubbe hinanden, hvilket har resulteret i skabelse af mange eftertragtede kollektioner med smukke materialer, uforglemmelige prints og modige farver. Som et af de førende danske modebrands kan Baum und Pferdgartens designidentitet bedst beskrives som tidløs, eksklusiv og uventet.\n"Vi vil skabe designs til fashion-forward kvinder, som har lyst til at have det sjovt med deres personlige udtryk. Vores kollektioner kan bæres på mange forskellige måder af mange forskellige kvinder. Vi skaber tøj, der hjælper dig til at fortælle din egen historie."\n- Creative Directors, Helle Hestehave og Rikke Baumgarten.\nBaum und Pferdgarten er et internationalt nichebrand. Som et yderst ambitiøst brand udvider Baum und Pferdgarten internationalt men holder stadig godt fast i deres danske arv. I dag finder man Baum und Pferdgartens kollektioner i udvalgte department stores og retailers i mere end 25 lande, og brandet tilbyder direkte salg til kunder verden over via deres webshop.


Skrevet af Michael Hermansen den 14. May 2015. Testen er vist 7050 gange.\nFørst og fremmest vil jeg gerne starte ud med at sige, at ASRock X99E-WS ikke er bundkortet til dig, der bare gerne vil have en allround maskine til at stå i stuen, som familien kan bruge til de daglige gøremål. Det fortjener at blive udsat for hårdt arbejde, når det kommer med sin voldsomme 12-fasede strømstyring, syv PCIe Gen. 3 x16 slots, support for ECC DDR4 RAM og meget mere. I vil i dag ikke opleve en unboxingvideo, da vi har modtaget en bulkmodel pakket i antistatiske poser uden kasse.\nASRock XXL Alloy heatsinks\nSupport for Intel Core i7- og Xeon CPU's\nOp til 128 GB 3200 MHz DDR4; understøtter også ECC server RAM\nRealtek ALC1150 7.1 surround sound chip\nHele 7 PCIe sokler med to tilhørende PLX 8747 chips\n12 strømfaser; heftige muligheder\nFind dit næste server bundkort hos...\nLige et par oversigtsbilleder, så I kan få det endelige overblik over, hvad vi har med at gøre. Vi fik tilsendt diverse manualer, garantipapirer og I/O cover, mens resten af bundlet ikke var med. Men det kan heller ikke udgøre mere end et par SATA kabler og deslige.\nASRock har ikke sparet på heatsinks på et kort som dette, og chipsettet er rent faktisk aktivt kølet af en lille blæser, der dog let kan pilles fra, hvis man finder den støjende. Under VRM-heatsinken gemmer der sig intet mindre end 12 faser, som med sikkerhed garanterer os god stabilitet under overclocking.\nIgen lige et overbliksbillede af 2011.v3 soklen, der er brødfødet af de 12 strømfaser ovenover.\nHer har vi så lige vores grafiksetup, der består af hele syv sokler med PCIe Gen. 3 x16 teknologi, hvorfor bundkortet understøtter op til 4-vejs SLI- og CrossFire setups, hvis man vel og mærke installerer en CPU med 40 PCIe baner. Der er endvidere en 4-pin molex connector over og under de mange PCIe sokler, der kan fodre dem med noget ekstra strøm. Under chipsetkøleren gemmer der sig de to tidligere omtalte PLX 8747 chips.\nDDR4 DIMM soklerne har i denne omgang også mulighed for at køre med ECC un-buffered RAM, ligesom de selvfølgelig også kan køre med almindelige DDR4 moduler. Det er som altid Quad Channel sokler, og de kan tage op til 128 GB 3200 MHz DDR4 RAM.\nLyddelen er den velkendte Realtek ALC1150 chip i en EMI kapsel med guldbelagte kondensatorer og en ekstern headphone DAC, som kan klare op til 600 ohms heatsets. Det hele er isoleret på sin egen del af PCB'et, og højre- og venstre kanal løber på hvert sit lag af PCB'et.\nI får her også et overblik over de tolv SATA3 porte og M.2 Ultra porten. I kan også se ASMedia controller chippen, der varetager nogen af SATA portene. På det midterste billede ser I endvidere en power- og resetknap og desuden et debugging LED. Ved siden af disse har vi også de to BIOS chips samt en switch til at skifte mellem disse.\nPå I/O delen finder vi to USB2.0 porte, fire USB3.0 porte, to Intel gigabit ethernet-stik, en eSATA port samt diverse porte til lydchippen. Heriblandt også en optisk udgang. Altså, har vi at gøre med et server board, der kan tilfredsstille de fleste.\nPå næste side kigger vi på kortets ydeevne.


Deerhunter - T-shirt med hjort til outdoor og friluftslivet\nHjem / Diverse / Deerhunter – T-shirt med hjort\nVarenummer (SKU): 40592852943034 Kategori: Diverse Tag: Deerhunter\n"Vis din entusiasme for jagt og friluftslivet med denne Deerhunter T-shirt med klassisk rund hals, der er udsmykket med et markant hjorteprint. Denne T-shirt er ideel til jagtture om foråret og sommeren eller sammen med dine yndlingsshorts. Blandinge … læs mere her\nDeerhunter – T-shirt med hjort Varefakta\nNavn: Deerhunter – T-shirt med hjort\nMange leder efter den billigste Deerhunter – T-shirt med hjort på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Deerhunter – T-shirt med hjort for kun kr. 199.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nDeerhunter – T-shirt med hjort fra Deerhunter\nDeerhunter – T-shirt med hjort er klar til dig her i shoppen. Du finder den i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Diverse. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Deerhunter – T-shirt med hjort fra den meget brugte forhandler Hunterspoint, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, som jo fx kan være det produkt på denne side. Køber du varer online kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nDeerhunter – T-shirt med hjort kun kr. 199.00\nDu skal have i tankerne, når du handler online, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det giver en god fleksibilitet for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n46 reviews for Deerhunter - T-shirt med hjort\nVær den første til at anmelde “Deerhunter – T-shirt med hjort” Annuller svar


Den nye Toyota Camry\n16. maj 2019 - Toyota\nDen nye Toyota Camry introduceres i Danmark i maj.\nDen nye Toyota Camry introduceres i Danmark fra midten af maj.\nNår Toyota i maj introducerer en helt ny og ottende generation af den luksuriøse model Camry, sker det med ekstremt attraktive priser. Prisen på Camry, der udelukkende fås med en kraftfuld 2.5-liters hybridmotor med hele 218 hestekræfter, starter fra 379.990 kr. for H2-udstyrsudgaven, der byder på en omfattende liste af standardudstyr. Firmabilsbrugere kan se frem til et beskatningsgrundlag fra 329.990 kr.\nDen sælges i over 100 lande og blev verdens mest populære model i firmabilsklassen i 2018 med et salg på over 700.000 biler. Nu er Toyota Camry klar til at indtage vejene i Danmark igen efter hele 15 års pause. Det sker fra midten af maj, når de første biler lander hos de danske Toyota-forhandlere – endda med et særdeles attraktivt prisskilt i forruden.\nMed en startpris på 379.990 kr. for den såkaldte H2-udstyrsudgave byder Camry for alvor op til dans blandt de kunder, der er på udkig efter en luksuriøs bil med en miljørigtig profil og samtidig masser af motorkraft, engagerende køreegenskaber, høj komfort og en rummelighed, der er svær at hamle op med.\nHelt i tråd med Toyotas massive fokus på bæredygtig mobilitet introduceres den nye Camry udelukkende som hybridbil. Det sker med Toyotas allernyeste fjerde generation hybridteknologi – i dette tilfælde en nyudviklet 2.5-liters benzinhybridmotor, der yder op til 218 hestekræfter og sørger for, at Camry – trods sin betydelige størrelse på hele 488 cm i længden – flytter sig fra 0 til 100 km/t. på godt 8 sekunder.\nKørsel på ren el\nBilen sørger helt automatisk selv for at oplade hybridbatteriet under kørslen, hvilket gør, at kørslen i gennemsnit foregår over halvdelen af tiden på ren el. Det er med til at sikre en brændstoføkonomi på 23,8 km/l efter den nye WLTP-målemetode omregnet til NEDC2-tal.\nCamry kan fås i fire forskellige udstyrsniveauer. H2-udstyrsudgaven til de 379.990 kr. byder – traditionen tro for Camry – på en alenlang liste af standardudstyr som fx 17” alufælge, 2-zonet klimaanlæg med en særlig Nanoe Ion teknologi, der modvirker udtørring af hud og holder kabinen frisk, adaptiv fartpilot, der holder afstand til den forankørende uanset hastighed, multimediesystem med 7” touch skærm, bakkamera og DAB+ radio, nøglefri betjening samt sikkerhedspakken Toyota Safety Sense, der bl.a. rummer automatisk nødbremse for biler og fodgængere og vognbaneassistent med aktiv styring.\nNæste udstyrsniveau er H3, hvor elektrisk justerbare lædersæder er standard, mens det næsthøjeste udstyrsniveau, H3 Executive, frister med 18” alufælge, 8” multimedie touch skærm med integreret dansk navigation, fuld LED-lygtepakke, advarsel for tværgående trafik bag, overvågning af de blinde vinkler og trådløs opladning af smartphone.\nØnsker man at gå all-in på udstyr, vil H4-topudgaven være det oplagte valg. Her venter 3-zonet klimaanlæg, 10” head-up display, der vises direkte i forruden, JBL premium lydsystem med ni højttalere, elektrisk justerbare bagsæder og et læderbetrukket midterarmlæn på bagsædet med mulighed for at betjene klimaanlæg, multimediesystem, sædeindstilling og solgardin elektronisk på et kapacitivt touchpanel.\nAttraktiv beskatning som firmabil\nCamry er ikke kun attraktivt prissat over for private kunder. Med et beskatningsgrundlag på 329.990 kr. for udstyrsudgaven H3 og kun 20.000 kr. mere for H3 Executive vil den nye Camry uden tvivl også tiltale mange firmabilsbrugere.\nDet attraktive beskatningsgrundlag kombineret med en brændstoføkonomi på op til 23,3 km/l og en halvårlig ejerafgift på blot 540 kr. medfører samtidig ekstra lave løbende udgifter.\nDen nye Toyota Camry introduceres i Danmark fra midten af maj, hvor det også vil være muligt at privatlease Toyotas nye hybridflagskib fra 4.395 kr. pr. måned for H3-udstyrsudgaven med 14.995 kr. i førstegangsydelse.\nTid til vinterdæk på bilen\nDen nye Golf er klar til start\nNyheden Audi RS 4 Avant\nRustbeskyt bilen i efteråret


Tjenesteydelser vedrørende generel sikkerhed og ekstern overvågning (område 1), ...\nTjenesteydelser vedrørende generel sikkerhed og ekstern overvågning (område 1), brandsikkerhed og bistand til personer (område 2) på institutionens lokalitet i Luxembourg.\nI Luxembourg benytter institutionen i øjeblikket et helt bygningskompleks med et samlet areal på 200 000 m2 omfattende 5 bygninger, der er åbne for offentligheden, og et lager. Receptionerne ved indgangen til KAD-Bygningen er bemandet med vedtægtsmæssigt ansat personale. I tråd med et åbenhedsprincip over for borgerne byder institutionen på årsbasis ca. 10 000 besøgende velkommen, ud over egne ansatte og eksterne tjenesteydere. Dette udbud skal udmøntes i Europa-Parlamentets indgåelse af en rammekontrakt om tjenesteydelser på nedenstående områder. Område 1: — generel sikkerhed, herunder overvågning, screening — permanent og løbende ekstern overvågning, såvel stationære poster som fastlagt patruljering — drift af kontrolcentret for den generelle sikkerhed. Område 2: — brandsikkerhed for personer og ejendom i medfør af forskrifterne til at bekæmpe brandfare og panik — bistand til personer — drift af kontrolcentrene for brandsikkerhed.