Tag hånd om dødsangsten - PDF\nTag hånd om dødsangsten\nDownload "Tag hånd om dødsangsten"\n1 Epitalet på besøg i hospitalet i dagligstuen Lær at inddrage den psykiatriske patient Sygeplejersken Danish Journal of Nursing nr november årgang Tema om palliation Tag hånd om dødsangsten Konkurrence Vind en Havmand POR3T Én gang sygeplejerske, altid sygeplejerske\n2 Indeholder 1. generations gestagenet dienogest 1, 2 Qlaira (estradiolvalerat/dienogest) P-pillen med 2 indikationer: Svangerskabsforebyggelse Behandling af kraftig menstruationsblødning, der ikke er forårsaget af sygdom i livmoderen, hos kvinder, der ønsker at anvende oral kontraception Obs! Qlaira er en 1. generations lavdosis p-pille med antiandrogen aktivitet 1, 3 Rechnitzer.dk L.DK produktinformation findes på side 8 Bayer A/S, Arne Jacobsens Allé 13, 6, 2300 København S Se produktinformation og referencer på side\n3 Nyt støtteprogram til rygestop Forkortet produktinformation for Champix (vareniclintartrat) Filmovertrukne tabletter, 0,5 mg og 1 mg Indikationer: Rygeophør hos voksne. Dosering*: Behandlingen startes efter følgende skema: Dag 1 3: Dag 4 7: Dag 8 resten af behandlingen 0,5 mg 1 gang dagligt 0,5 mg 2 gange dagligt 1 mg 2 gange dagligt Patienten bør fastsætte en dato for rygestop. Champix-behandlingen bør sædvanligvis begynde 1-2 uge før denne dato. Den samlede behandlingsperiode er 12 uger. Mild til moderat nedsat nyrefunktion: Dosisjustering ikke nødvendig. Svært nedsat nyrefunktion: 1 mg 1 gang dagligt efter 3 dages dosistitrering (0,5 mg 1 gang dagligt). Nedsat leverfunktion: Dosisjustering ikke nødvendig. Ældre: Dosisjustering ikke nødvendig. Børn: Anbefales ikke til børn og unge under 18 år. Kontraindikationer: Overfølsomhed over for det aktive stof eller over for et eller flere af hjælpestofferne. Særlige advarsler og forsigtighedsregler vedr. brugen*: Dosisjustering kan være nødvendig hos patienter, der samtidig anvender theophyllin, warfarin og insulin. Nedtrykthed kan være en følge af nikotinophør. Rygestop kan resultere i en exacerbation af underliggende psykisk lidelse (f.eks. depression). Sådanne symptomer er også set hos patienter, der forsøgte at holde op med at ryge ved hjælp af Champix. Behandlere bør være opmærksomme på evt. udvikling af depressive symptomer hos patienter og behandling bør seponeres ved bekymrende agitation, nedtrykthed, eller ændringer i adfærd eller tankegang, og der bør ske opfølgning, indtil symptomerne ophører. Der bør udvises forsigtighed ved behandling af patienter med alvorlige psykiske lidelser. Der er ingen klinisk erfaring med behandling af patienter med epilepsi med Champix. Lægen bør altid informere patienten om, at man kan opleve irritabilitet, rygetrang, depression og/eller søvnløshed efter endt behandling og lægen bør overveje nødvendigheden af aftrapning. Der er set overfølsomhedsreaktioner herunder angioødem samt Stevens- Johnsons syndrom og erythema multiforme. Patienter, der tager Champix, skal informeres om at kontakte lægen, hvis der opstår nye kardiovaskulære symptomer, eller hvis eksisterende kardiovaskulære symptomer forværres. Patienterne skal omgående søge læge eller skadestue, hvis de oplever tegn eller symptomer på myokardieinfarkt. Interaktioner*: Der er ikke set lægemiddelinteraktioner af klinisk betydning. Graviditet og amning*: Champix bør ikke anvendes under graviditet. Det vides ikke om vareniclin udskilles i modermælk hos mennesker. Beslutningen om hvorvidt amning skal fortsættes/standses eller hvorvidt behandling med Champix skal fortsættes/standses bør tage højde for fordele for barnet ved amning sammenlignet med rygeophør for moderen. Trafikfarlighed*: Champix kan i mindre eller moderat grad påvirke evnen til at føre bil eller betjene maskiner, da der kan forekomme svimmelhed eller søvnighed under behandlingen. Bivirkninger*: Rygeophør er, hvad enten det gennemføres med eller uden behandling, forbundet med forskellige symptomer, f.eks. dysfori og nedsat sindstilstand, søvnløshed, irritabilitet, frustration, angst, koncentrationsbesvær, rastløshed, nedsat hjerterytme, øget appetit og vægtøgning. I de kliniske forsøg er der ikke skelnet mellem hvorvidt bivirkningerne var forbundet med nikotinophør eller den anvendte forsøgsmedicin. Kliniske forsøg omfatter omkring patienter, der blev behandlet med Champix i op til 1 år. Bivirkningerne var milde til moderate og forekom typisk inden for den første uge af behandlingen. Meget almindelige bivirkninger ( 10%): Kvalme, hovedpine, drømmeforstyrrelser, søvnløshed. Almindelige bivirkninger ( 1% og 10%): Øget appetit, søvnighed, svimmelhed, smagsforstyrrelser, opkastning, forstoppelse, diarré, udspilet abdomen, maveubehag, dyspepsi, flatulens, mundtørhed, træthed. Ikke almindelige bivirkninger ( 0,1% og 1%) : Bronkitis, nasopharyngitis, sinuitis, svampeinfektion, virusinfektion, anoreksi, nedsat appetit, polydepsi, panikanfald, dysfori, bradyfreni, abnorm tankegang, rastløshed, humørsvingninger, depression**, angst**, hallucinationer**, øget/nedsat libido, hypertoni, dysartri, tremor, koordinationsforstyrrelser, letargi, hypæstesi, hypogeusi, skotom, misfarvning af sclera, øjensmerter, mydriasis, fotofobi, myopi, øget tåresekretion, tinnitus, atrieflimren, palpitationer, ST-segmentdepression og formindsket T-bølge amplitude i ekg, øget hjertefrekvens, forhøjet blodtryk, dyspnø, hoste, tilstopning af luftveje, hæshed, smerter i svælget, halsirritation, tilstoppede bihuler, post nasal drip, næseflåd, snorken, hæmatemese, hæmatokezi, gastritis, refluks, mavesmerter, ændret tarmmotilitet, unormal afføring, sure opstød, aphthæ stomatitis, smerter i gummerne tungebelægninger, generaliseret udslæt, erytem, pruritus, akne, hyperhidrose, nattesved, ledstivhed, muskelspasmer, smerter i brystvæggen, costobronkitis, glykosuri, nykturi, polyuri, menorhagi, udflåd, seksuel dysfunktion, ubehag i brystet, brystsmerter, pyreksi, kuldefølelse, asteni, circadisk søvnrytmeforstyrrelse, utilpashed, cyster, abnorm levertest, nedsat antal blodplader, unormal sædkvalitet, øgning af C-reaktivt protein, nedsat calcium i blodet, vægtøgning. Hyppighed ikke kendt: Selvmordstanker, psykose, aggression, abnorm adfærd, søvngængeri, myokardieinfarkt, alvorlige hudreaktioner herunder Stevens-Johnsons syndrom, erythema multiforme, angioødem, hyperglykæmi, diabetes mellitus. ** frekvenserne er estimeret ud fra et observationelt kohortestudie efter markedsføring Overdosering*: Understøttende behandling efter behov. Priser og pakninger inkl. recepturgebyr (AUP) pr : Vnr Lægemiddelform og styrke Filmovertrukne tabletter 0,5 mg og 1 mg Filmovertrukne tabletter 1 mg Pakningsstørrelse (blister) (Startpakke) 112 stk. (blister) (Vedligeholdelsespakning) Pris 874,10 Kr ,60 Kr. Dagsaktuel pris findes på Udlevering: B. Tilskud: Nej De med * mærkede afsnit er omskrevet og/eller forkortet i forhold til det af EMA godkendte produktresumé dateret den 13. april Produktresuméet kan vederlagsfrit rekvireres hos Pfizer ApS, Lautrupvang 8, 2750 Ballerup, tlf champix 029AsmPC V29.0a13.april2012 Referencer: 1. Hughes JR. New treatments for smoking cessation. CA Cancer J Clin 2000; 50: Nides M et al. Vareniciline versus bupropion SR or placebo for smoking cessation: apooled analysis. Am J Health Behav 2008; 32: Boudrez H er al. Effectiveness of varenicline as an aid to smoking cessation: results of an inter-european observational study. Curr Med Res Opin 2011;27: Blak BT eral. Evaluation of varenicline as an aid to smoking cessation in UK gerneral practice a THIN database study. Curr Med Res Opin 2010;26: Produktresumé for CHAMPIX. Senest opdateret i april Data haves IMS Midas Data: July 2006 June Udarbejdet i september 2012 CHAM\n4 12 indhold kort 8 Sygeplejersken tilbage på Tunø Siden foråret 2011 har beboerne på Tunø kæmpet for at få deres fyrede sygeplejerske tilbage. Det er nu lykkedes med en budgetaftale i Odder Kommune. 13 Bornholmske sygeplejersker svært forgiftede To bornholmske sygeplejersker blev øjeblikkeligt syge, da de gik ind på en stue, hvor koncentrationen af giftige svovlbrintegasser var særlig stærk. BAGGRUND 16 Epitalet et klik, og hjælpen er på vej Sygeplejersken har besøgt et hjemmehospital i dagligstuen, nærmere bestemt projekt Epitalet i Lyngby-Taarbæk Kommune. Epitalet er et af svarene på fremtidens sundhedsvæsen, hvor færre patienter vil blive indlagt, og flere skal behandles i eget hjem. 22 På job: Når det indre gør ondt Psykiatrisk sygeplejerske Susanne Frantsen har skabt bro mellem somatikken og psykiatrien. Hun tilser de patienter, som har skadet fysikken, men også har psykiske problemer. NYT FRA DSR DIN ORGANISATION 24 Klagestorm over 1st Care En lang række sygeplejersker har henvendt sig med nye klager over det dansk-norske rekrutteringsfirma 1st Care Sundhedsplejersker afgørende i børns kamp mod overvægt Den kommunale sundhedspleje er den mest effektive aktør, når børn og unge skal rekrutteres i projekter mod overvægt. Det slår ny rapport fra Sundhedsstyrelsen fast. 34 En uddannelse, der indeholder en mangfoldighed af muligheder Temperaturmåling, kropspleje og mannequiner. Dagen bød på lidt af hvert, da Dansk Sygeplejeråds formand var i klinik på VIA Sygeplejerskeuddannelsen Campus Randers. BAGGRUND 36 POR3T af sygeplejerskers otium Sygeplejefaget lever videre hos flertallet af landets knap sygeplejersker, der er gået på efterløn eller pension. Tre sygeplejersker fortæller om deres otium. TEMA OM PALLIATION 40 Vi kan mildne de døendes angst Mange danskere ved stadig ikke, at det er muligt at indstille en udsigtsløs behandling og tilbyde en smerte- og lidelsesfri. Og mange sygeplejersker savner uddannelse i palliation for at kunne hjælpe deres døende patienter. 4 Sygeplejersken\n5 FAGLIG INFORMATION 64 Sådan oplever pårørende overflytning fra intensiv afdeling Et projekt fra kardiologisk afdeling på Aalborg Sygehus viser, at sygeplejersker i højere grad skal medtænke pårørende som en ressource. 66 Sund integration gennem undervisning Forløbet En sund integration skal gennem tre praktisk orienterede moduler ruste nye borgere i Sønderborg Kommune til integration og til at forsørge sig selv. FAGLIGE ARTIKLER 68 En brugbar tilgang til psykiatrisk sygepleje Den forskningsbaserede Tidevandsmodel for psykiatrisk sygepleje har givet gode resultater for patienterne og øget arbejdsglæden hos specialuddannede sygeplejersker på Fyn. 72 Målrettet misbrugsbehandling på retspsykiatrisk afdeling Et treårigt projekt viste, at målrettet misbrugsbehandling samt uddannelse af personalet er kardinalpunkter, når patienterne skal støttes til at reducere eller stoppe et misbrug. 76 Anbefalinger til fremtidens studieunits Flere afdelinger i Hjertecentret på Rigshospitalet har organiseret den kliniske undervisning for sygeplejestuderende i studieunits. En evaluering munder ud i en række anbefalinger. 80 Timeout nødvendig i klinisk undervisning Den kliniske undervisning er blevet formaliseret og professionaliseret. Forhindrer det de studerende i at agere i praktiske patientsituationer? I HVERT NUMMER 9 Dilemma 10 Studerende i praksis 12 Statistikken 13 Testen 48 5 faglige minutter 50 Parentes 52 Boganmeldelser 57 Debat 60 Navne 61 Mindeord 84 Stillingsannoncer 87 Kurser/møder/meddelelser 90 Kontakt Giv borgerne et større ansvar Vi er på vej mod det murstensløse sundhedsvæsen. Sådan beskrives fremtidens sundhedsvæsen i artiklerne i dette blad, men der er fortsat brug for både hospitaler og kommunale sundhedscentre. Tankegangen er fornuftig. For med flere kronisk syge, flere ældre, mere specialisering og ny teknologi er det oplagt at bruge fordelene ved telemedicin. Telemedicin handler ikke kun om, at sygeplejerskerne kan spare transporttid til patientens hjem, eller om, at patienten kan spare turen ind til sygehuset. Fordelen er i lige så høj grad, at borgerne kommer mere på banen og er herre i eget hus. Jeg tror nemlig, at sundhedsvæsenet kan få meget ud af at bruge patienternes ressourcer og viden mere, end vi gør i dag. Derfor skal den nye teknologi være med til at give borgerne en større viden og et større ansvar for deres forløb. Samtidig åbner telemedicin op for nye muligheder i sygeplejen. En telemedicinsk konsultation giver sygeplejersken mulighed for at rette al sin opmærksomhed mod den enkelte patient og dermed bruge sin sygeplejefaglige viden fuldt ud. Og hjemmesygeplejersker, som kan debattere billeder af sår med kolleger på sygehusene, får både et større fagligt netværk og et større ansvar. Mange sygeplejersker overalt i landet er allerede i gang med at bruge telemedicin, og det er vigtigt, at vi er med fra start alle steder. For den nye teknologi skal styrke sygeplejen og bringe os tættere på borgerne ikke omvendt. Nu gælder det om at få de mange erfaringer bredt ud. Vi er nået til det punkt, hvor vi skal gå fra enkeltprojekter til implementering i sundhedsvæsenet. Så både patienter, borgere og sygeplejersker kan høste alle fordelene. Grete Christensen, formand Forsideillustrationer: Istock og Christoffer Regild Næste nummer udkommer 23. november Læs bl.a. om: Brugen af patientfortællinger i hjerterehabilitering POR3T jobbet som konsultationssygeplejerske Myten om den gode moder\n6 Chefredaktør, ansvarlig efter medieansvarsloven Sigurd Nissen- Petersen Tlf.: Mobil: Redaktionschef Henrik Boesen Tlf.: Mobil: Redaktionssekretær Lotte Havemann Tlf.: Redaktionssekretær Susanne Bloch Kjeldsen Tlf.: Journalist Mille Dreyer-Kramshøj Tlf.: Journalist Christina Sommer Tlf Fagredaktør Jette Bagh Tlf.: Art Director Tone Thoresen Tlf.: Sekretær Kurser, møder, meddelelser Birgit Nielsen Tlf.: Distribueret oplag 1. januar 30. juni 2011: ekspl. Medlem af Dansk Fagpresse Årsabonnement 840,00 kr. + moms Løssalg: 64,00 kr. + moms Kontakt Dansk Mediaforsyning på Ændring af medlemsoplysninger: Kontakt Medlemsregisteret Tlf Udgiver Dansk Sygeplejeråd Sankt Annæ Plads 30 Postboks København K Tlf ISSN Tryk ColorPrint Kræftpatienter undgår behandling i udlandet I de sidste syv år er antallet af kræftpatienter, som bliver henvist til behandling i udlandet, faldet støt. Kun fem patienter måtte sidste år henvises til behandling i udlandet. I 2004 blev 127 kræftpatienter henvist til behandling på et udenlandsk hospital eller klinik, og siden er tallet faldet støt, viser tal fra Sundhedsstyrelsens Second Opinion Udvalg. Ifølge professor og ledende overlæge Hans von der Maase, Onkologisk Klinik, Rigshospitalet, skyldes det, at der er sket et kvalitetsløft i den danske kræftbehandling. Kræftafdelingerne kan meget hurtigt Patienter henvist via Second Opinion-ordningen: 2004: 127 patienter henvist til udlandet 2008: 51 patienter henvist til udlandet 2010: 4 patienter henvist til udlandet 2011: 5 patienter henvist til udlandet Kilde: Danske Regioner. tilbyde de samme behandlinger, som iværksættes i udlandet. Det er rigtig glædeligt, at der er blevet mindre og mindre behov for behandling i udlandet, da det er en stor belastning at skulle rejse frem og tilbage midt i et alvorligt sygdomsforløb, siger Hans von der Maase til Danske Regioner. Han har siddet i Second Opinion-panelet siden starten i Udvalget vurderer, om patienter evt. kan tilbydes behandling i udlandet i de tilfælde, hvor den behandlende læge ikke selv har mulighed for at give yderligere behandling. Overvægtige børn i primetime (ah) Annoncer Dansk Mediaforsyning Elkjærvej 19, st Åbyhøj Tlf Fax Stillingsannoncer: Forretningsannoncer: Hvis Sygeplejersken udebliver kan du sende en mail til: Oplys medlemsnummer. Redaktionen forbeholder sig ret til elektronisk lagring og udgivelse af de faglige artikler i tidsskriftet. Redaktionen påtager sig intet ansvar for materialer, der indsendes uopfordret. Holdninger, der tilkendegives i artikler og andre indlæg, udtrykker ikke nødvendigvis Dansk Sygeplejeråds synspunkter. Chefredaktøren er ansvarlig for bladets indhold. Danmarks Radio sætter hen over efteråret fokus på overvægtige børn. En ny programserie følger over otte afsnit børnenes kamp mod kiloene på Holbæk Sygehus. Generation XL er en ny programserie om de mange overvægtige danske børn. Fra den 18. oktober kl og otte uger frem vil DR1 følge en række børn og deres forældre, som alle kæmper mod børnenes kilo. Ifølge DR er hvert femte barn overvægtigt, og børnene bliver tykkere og tykkere. Bag statistikkerne gemmer sig familier, der mistrives. Familier, der ikke evner at bryde dårlige vaner og ikke ved, hvad der skal til, for at de kan tabe sig. De er rådvilde og ulykkelige, og de har brug for hjælp. Generation XL er en hudløs, ærlig fortælling om de frygtelige konsekvenser, overvægt har for et barn. Men også fortællingen om, hvor megen livsglæde, energi og begejstring den rigtige hjælp medfører, oplyser DR Sundhed i en pressemeddelelse. Programmerne følger børneafdelingen på Holbæk Sygehus i Enheden for overvægtige børn og unge. Her vil seerne også møde den sygeplejerske, som kommer helt tæt på de familier og børn, som er i behandling på afdelingen. (mdk) 6 Sygeplejersken\n7 Diagnosen illustration: Gitte skov Ikke alle sygeplejersker slipper "kaldet" efter pensioneringen. Læs Por3t af sygeplejerskers otium på side 36. Uddannelse i palliation for tilfældig Tekst: Birgitte Svennevig At støtte døende, pårørende og efterladte er en vanskelig sygeplejefaglig opgave, som danske sygeplejersker ikke er klædt godt nok på til. Det er ikke viljen, der mangler, men penge til uddannelse. Sygeplejersker skal besidde den nyeste viden om palliation og være så godt uddannet til at yde palliativ pleje som muligt. Det er holdningen i Dansk Sygeplejeråd, men næstformand Dorte Steenberg kritiserer regeringen for at mangle fokus på uddannelse i palliation ikke mindst i forhold til Kræftplan II, hvor den palliative indsats skal løftes. Brug for fælles retningslinjer Dansk Sygeplejeråd støtter de anbefalinger til undervisning i palliation på grunduddannelse og efteruddannelse, som Dansk Multidisciplinær Cancer Gruppe for Palliation, DMCG-PAL, netop har haft i høring. Anbefalingerne er især at sikre nogle fælles retningslinjer for kompetencer hos de sygeplejersker, der arbejder med den palliative indsats. Det er tankevækkende, at der, når vi taler sygeplejersker, ikke findes nogle nationale krav til uddannelse i noget så specialiseret som palliation, mener Dorte Steenberg, der peger på, at kravene til f.eks. lægernes palliationskompetencer er stærkt styrede og meget høje. Tre niveauer for palliation DMCG-PAL anbefaler at inddele kompetencerne inden for det palliative område i tre niveauer: Basalt (A), udvidet (B) og specialiseret (C), så sygeplejersker, der skal yde en basal palliativ indsats, skal have kompetencer på B1-niveau. Hvis man skal være supervisor eller nøgleperson, skal kompetencerne op på B2-niveau, og på det specialiserede palliative niveau skal kompetencerne være på C-niveau. Sygeplejersken har talt med flere sygeplejersker, som deler ønsket om at blive bedre uddannet i palliation. Det gælder både på grunduddannelsen og efteruddannelsen. Vi har mange kolleger, som vi skylder at hjælpe på vej, så vi kan gøre det så godt som muligt for vores patienter, siger formand for Fagligt Selskab for Kræftpatienter, Hanne Nafei. I Palliativt Videnscenter er man bekymret over, at efteruddannelse i palliation alt for ofte er en tilfældig affære, hvor nogle medarbejdere får langvarig grundig efteruddannelse, mens andre kun får et kursus på to dage og derefter udpeges til nøgleperson på palliationsområdet. Læs mere i tema om palliation på side 40. Sygeplejersken\n8 produktinformation for annonce side 2 Produktinformation Qlaira (estradiolvalerat/die nogest). Varenr.: Sammensætning: Hver pakning (28 filmovertrukne tabletter indeholder i følgende orden: 2 mørke gule indeh. 3 mg estradiolvalerat (EV), 5 mellemrøde indeh. 2 mg EV og 2 mg dienogest (DNG),17 lysegule indeh. 2 mg EV og 3 mg DNG, 2 mørkerøde indeh. 1 mg EV. 2 hvide placebotabletter uden aktivt stof. Indikation: Svangerskabsforebyggelse, samt behandling af kraftig menstruationsblødning, der ikke er forårsaget af sygdom i livmoderen, hos kvinder der ønsker at anvende oral kontraception. Dosering: 28 tablet pakning. 1 tablet daglig. Ingen pause. Kontraindikationer: Cancer genitaliae eller cancer mammae i anamnesen. Tidligere eller aktuel forekomst af levertumorer eller svær hepatisk lidelse, hvor leverfunktions værdierne ikke har normali seret sig. Forudgående eller bestående tromboemboliske processer, f.eks. slag tilfælde eller myocardieinfarkt samt tilstande der kan disponere for sådanne, f.eks. forstyrrelser i hæmostase systemet og visse hjertelidelser. Udiagnosticeret vaginalblødning. Migræne med fokale symptomer i anamnesen. Hypersensitivitet over for et af indholdsstofferne i Qlaira. Pankreatitis med alvorlig hypertriglyceridæmi. Bivirkninger: Brystspænding, hoved pine, blødningsforstyrrelser, vægt øgning, migræne, akne. Sjældent ses tromboemboli. Særlige advarsler og forsigtighedsregler vedrørende brugen: Blodtryk bør kontrolleres før behandling. Opstår symptom på en arteriel eller venøs trombose (f.eks. pludselig åndenød, usædvanlig hævelse af ben), langvarig immobilisation og mistanke om trombose samt hormon afhængige tumorer bør p piller seponeres. Tilbagevendende forekomst af lidelser, der har optrådt under tidligere graviditeter (f.eks kolestatisk gulsot, cloasma) bør lige ledes føre til seponering. Interaktion: Enzyminducerende lægemidler som: phenytoin, barbiturater, primidon, carbamezepin og rifampicin, oxcarbazepin, topiramat, felbamat, ritonavir, griseofulvin og naturlægemidlet perikum kan reducere virkningen af p piller. Kontraceptive svigt er også blevet rapporteret med antibiotika såsom penicillin og tetra cyclin. Graviditet og amning: Bør ikke anvendes. Udlevering: B. Ej generelt tilskud. Pakning og priser pr. uge (AUP inkl. recepturgebyr): Qlaira 3x28 tabl. i kalenderpakning kr. 295,20. Se medicinpriser.dk for dagsaktuelle priser. Indehaveren af markedsføringstilladelsen: Bayer AB, Solna, Sverige. SPC dato 18. november L.DK Produktresumeet er forkortet i forhold til det af Lægemiddelstyrelsen godkendte produktresume. Produkt resumeet kan vederlagsfrit rekvireres hos Bayer A/S, Arne Jacobsens Allé 13, 2300 København S. Referencer: 1. Qlaira SPC punkt pro. medicin.dk, lægemiddelgrupper, hormonale kontraceptiva tabel 2 (marts 2012) 3. Lidegaard Ø. et al. OC guidelines P pille og trombose Bayer A/S, Arne Jacobsens Allé 13, København S Sygeplejersken tilbage på Tunø Tekst: Mille Dreyer-Kramshøj Siden foråret sidste år har beboerne på Tunø kæmpet for at få deres fyrede sygeplejerske tilbage. Det er nu lykkedes med en budgetaftale i Odder Kommune. Knap halvandet år og en hel del stædighed har det taget beboerne på den lille ø Tunø ud for Samsø at få deres sygeplejerske tilbage. I maj 2011 blev den faste øsygeplejerske fyret, men nu sikrer en ny budgetaftale i Odder Kommune, at der igen bliver placeret et sundhedstilbud på øen. I dag har vi en anden økonomisk situation, og derfor vil vi gerne anerkende, at det er en stor tryghedsfaktor for beboerne, at de har en sygeplejerske på øen, siger formand for Social- og Sundhedsudvalget i Odder Kommune, Sanne Rubinke (SF). Dansk Sygeplejeråds kredsformand i Kreds Midtjylland, Else Kayser, er glad for den nye beslutning, som hun mener er en sejr for alle borgere i udkantsområderne. Man har anerkendt, at der skal ydes sygepleje i lokalområderne. Det er ikke borgerne, der skal flytte efter ydelserne, men samfundet der skal stille ydelserne til rådighed for borgerne, siger hun, og det er Dansk Folkepartis ordfører for Landdistrikter og Småøer, Mette Hjermind Dencker, enig i: Det skal ikke være sådan, at der er steder, hvor folk ikke har den tryghed, at der er hjælp, når der sker dem noget. Det er en menneskeret, at alle har adgang til hjælp, siger hun. Hvordan stillingen bliver, er endnu ikke på plads, men Sanne Rubinke forventer, der snart ligger en plan klar. Vi kigger især på sundhedsfremme og forebyggelse, og vi håber at kunne give en eksklusiv model på Tunø, for de får en medarbejder, som har tid til at varetage flere områder. Det kan være både regionale, kommunale og akutte sygeplejeopgaver. Det er noget, vi skal snakke videre med regionen og Dansk Sygeplejeråd om, siger hun. Den model ser Else Kayser også gerne. Kommunen og regionen må se på, hvad de i fællesskab kan bruge stillingen til i forhold til det samlede sundhedstilbud. En behandlersygeplejerske med medicinsk erfaring vil være oplagt til at løfte de opgaver, der er i forhold til fastboende borgere og turister. Vedkommende har kompetence til at forberede borgeren til evt. behandling på sygehusene på fastlandet, følge op på behandlingen i forhold til en rehabiliteringsindsats og udføre akutte behandlingsopgaver i samarbejde med region og praktiserende læger, siger hun og roser Tunøs beboerforening for indsatsen: De har gjort et fantastisk arbejde, hvor de har formået at drøfte problemstillingen både lokalt, men også på regionalt og landspolitisk plan, og har holdt ved i al den tid, sagen har kørt. arkivfoto: scanpix 8 Sygeplejersken\n9 Af Jette Bagh, fagredaktør illustration: pia olsen dilemma Den svære besked Kritik af en kollega kan være svær at håndtere, for det er ikke så nemt at konfrontere en samarbejdspartner med, at han kommunikerer ufattelig dårligt. Anders er rigtig vred. Han mødte op i ambulatoriet for at får svar på en biopsi taget fra strubehovedet, og før han overhovedet fik sat sig ned, sagde lægen: Hej, jeg hedder Jens Bang Pedersen, og du har jo kræft. Anders havde en kontaktsygeplejerske med, da beskeden faldt, og senere taler Anders med hende om den måde, den alvorlige besked blev givet på. Det er helt uantageligt, at kommunikere på den måde, mener Anders. Det er noget svineri, og jeg fatter ikke, at de ikke lærer det. Hvad bruger de alle deres kurser og al deres uddannelse til? Det er så uprofessionelt og med til at give sundhedssektoren et dårligt ry. Sådan en nar. Jeg banker ham. Kontaktsygeplejersken beroliger Anders og giver ham ret i, at det var et meget uheldigt forløb. Efter nogen tid spørger han: Hvad så, skal jeg have hovedet hugget af nu? Sygeplejersken fortæller om planen for de kommende uger, og Anders bliver roligere. Men hvad skal kontaktsygeplejersken efterfølgende gøre? Hun ved, hun burde tale med lægen, men han har ry for at være meget temperamentsfuld, skal hun i stedet gå til ledelsen, eller skal hun være tilfreds med, at hun fik Anders til at falde ned igen? Hun har mest lyst til at glemme oplevelsen og bare komme videre, men ved godt, at det ikke er i orden. Sygeplejersken er vidne til, at kommunikationen blev grænseoverskridende for patienten. Det er åbenlyst, at der ligger en fordring, som vedrører sygeplejerskens forpligtelse til at varetage patientens tarv og dermed også fremtidige patienters tarv. Sygeplejersken har et moralsk ansvar, som hun bør påtage sig, nemlig at tale med den pågældende læge om sin oplevelse af situationen. Ingen ønsker at udføre fagligt dårligt arbejde, givetvis heller ikke den pågældende læge, og derfor bør der være grundlag for en saglig drøftelse af situationen. Sygeplejersken skal forberede sig godt og holde bolden på egen boldbane altså give udtryk for sin oplevelse og lade lægen udtrykke sig på sin banehalvdel. Mange gode intentioner er blevet plumret til pga. gode råd, misforstået hjælpsomhed og angst for konflikt. Af Grete Bækgaard Thomsen, sundhedschef, formand for Sygeplejeetisk Råd, Svar 1. Hvis man tager de positive briller på, kan man sige, at patienten synes at have forstået informationen og har overskud til at blive vred og tale derom. Men så kan der heller ikke findes andet positivt. Svaret bliver givet uden empati og respekt for den person, som får besked om en særdeles alvorlig diagnose. Det er uetisk ifølge alle etiske definitioner og værdisæt. Der står i casen intet om, at lægen har undersøgt patientens livsstil og ved, at patienten foretrækker en meget slagfærdig tone. Havde det været tilfældet, kunne beskeden måske forsvares, men selv i det lys, er håndteringen særdeles diskutabel. Hvad sygeplejersken skal gøre? Da det er et ledelsesansvar at sikre, at der i en afdeling er de nødvendige ressourcer og kompetencer til stede, bør ledelsen underrettes om episoden. Eksemplet viser, at de kommunikative kompetencer er mangelfulde, hvilket der bør rettes op på. Samtidig har ledelsen ansvaret for, at sygeplejerskens arbejdsmiljø er trygt. Af Dorte E.M. Holdgaard, oversygeplejerske, exam.art., SD, MPA, formand for den lokale etiske komité ved Aalborg Sygehus. Svar 2. Vi er givetvis mange, som har stået i en parallel situation, hvor vi har været vidne til, at en kollega har udtalt sig på en mildest talt uhensigtsmæssig måde. Og eftertanken melder sig, hvad kunne jeg have gjort i situationen og hvad bør jeg gøre efterfølgende? Dilemmaet er et eksempel på en henvendelse fra en sygeplejerske til Sygeplejeetisk Råd. Har du et dilemma, du gerne vil have belyst? Send det til Det må fylde højst 900 tegn. Husk navn og medlemsnummer på din mail. Sygeplejersken\n10 Langtidsholdbar medicin Receptpligtige lægemidler kan stadig være virksomme helt op til 40 år efter sidste holdbarhedsdato, skriver det svenske tidsskrift Dagens Apotek, som refererer en undersøgelse fra Archives of Medicine. Amerikanske forskere har analyseret otte forskellige lægemidler med i alt 14 forskellige aktive indholdsstoffer. Sidste holdbarhedsdato var overskredet med mellem 28 og 40 år. 86 pct. af indholdsstofferne havde bevaret mindst 90 pct. af den angivne styrke. Lægemidlerne indeholdt bl.a. kodein, acetylsalicylsyre og paracetamol. Acetylsalicylsyren var nedbrudt efter de mange år, mens indholdet af paracetamol stadig var intakt og stemte nøjagtig overens med indholdsfortegnelsen. (ah) Arkivfoto: photoalto Forvandlet fra sosu-assistent til sygeplejerske Tekst: Janne Bovbjerg Melsen, sygeplejestuderende på modul 7, University College, Viborg En 42-årig social- og sundhedsassistent er gået i gang med sygeplejestudiet, men kan ikke lægge sin tidligere rolle og identitet fra sig. Egentlig vil hun hellere på ferie end i praktik, men praktikopholdet får stor betydning for hendes forvandling til sygeplejestuderende. Da jeg skulle ud i klinikken for første gang på modul 1, tænkte jeg, at det var spild af min og deres tid, jeg er uddannet socialog sundhedsassistent i 1996, og jeg ved udmærket godt, hvad en sygeplejerske laver. Så en uges praktik, hvor man skulle observere en sygeplejerske, åh nej! Jeg ville hellere have en uges ferie. På kirurgisk afdeling på Viborg Sygehus blev jeg modtaget af en ung og venlig sygeplejerske, som havde sat dagen af til os nye studerende. Vi blev vist rundt og hilste pænt på alle kollegerne. Dagen var kort, og jeg kørte hjem med den følelse, at ugen bare skulle gå. Jeg skulle være der så kort tid, så jeg behøvede ikke at forholde mig til noget, og da jeg har merit på modul 4, var der stor sandsynlighed for, at jeg ikke skulle tilbage på afdelingen senere i forløbet. Men jeg blev meget klogere og rigere på erfaring, takket været de unge, kvikke sygeplejersker, som havde taget mig under deres vinger. Da vi gik rundt om morgenen for at hilse på alle vores patienter, startede jeg med at præsentere mig over for en patient. Jeg præsenterede mig som social- og sundhedsassistent, hvortil sygeplejersken rettede og sagde nej frue hun er sygeplejestuderende. Jeg stod der og følte, at vi løj for den søde ældre dame, for nu har jeg været social- og sundhedsassistent i 15 år, og pludselig er det væk. Da vi forlod stuen, spurgte jeg: Hvorfor giver vi dem ikke lige noget morgenmad, når vi nu er her, i stedet for at gå tilbage om lidt? Det gør social- og sundhedsassistenten, sagde sygeplejersken. Det var den mest lærerige uge, jeg længe har haft, og jeg blev forvandlet til sygeplejestuderende, takket været de fantastiske sygeplejersker, som fik drejet mit hoved på plads. ArkivFoto: søren svendsen Er du sygeplejestuderende, og har du oplevet en situation, hvor du lærte noget af en patient, en pårørende eller en fagperson i sundhedssektoren, så skriv til os. Send din historie til Den må højst fylde tegn uden mellemrum. Du får 500 kr., når din historie bliver bragt i Sygeplejersken. 10 Sygeplejersken\n11 verden rundt Er rygereglerne blevet for stramme? Det er uværdigt, at dødssyge patienter skal ud, når de skal ryge. Sådan sagde tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen for nylig til sin fars begravelse, da familien kort forinden havde kørt den ældre herre ud i kulden i kørestol, for at han kunne tage sin sidste smøg. Synes du, at reglerne er blevet for stramme? Tekst: Mille Dreyer-Kramshøj Birgit Seibæk Jespersen, sygeplejerske, Hjerteafdelingen, Holbæk Sygehus Nej, det synes jeg ikke. På sygehusene bør man bakke op om, at det er den vej, vi synes, samfundet bør gå. Jeg kan godt forstå, det er en svær situation, hvis man har en døende patient, og det eneste, vedkommende ønsker, er en smøg. Men jeg kan ikke forestille mig, vi kan begynde at have særlige specielle stuer til de rygende, for det har vi hverken plads eller ressourcer til. I stedet bør man tilbyde rygeerstatning. Det er en svær diskussion, når man har med døende patienter at gøre, men vi må gå foran med et godt eksempel på hospitalerne. Det handler om at ændre kulturen, og det kræver en generation, før vi har vænnet os til skrappe regler. Men der er kun en vej, og det er ved at holde fast i forbuddet. Foto: Søren Svendsen Helle Mølstrøm, sygeplejerske, Kirurgisk Gastroenterologisk afd. L3, Aarhus Sygehus Jeg synes, det skal forbydes fuldstændigt på sygehusene. Jeg ved godt, det er forfærdeligt for dem, der skal have den sidste smøg, men rygning er et stort problem, og man må starte et sted. Vi må sige, at det ikke er foreneligt med sygehusvæsenet, og vi må turde lægge stilen og forbyde det både inde og ude. Det virker helt forkert, når man møder på arbejde, at patienterne står og ryger i deres hospitalstøj. Vi ved alle, hvad det har af betydning for helbredet, og det er et dårligt signal, at vi siger, det er okay, de går ud og ryger, og bagefter kan de gå ind og blive behandlet for deres rygerlunger og cancer. Foto: Søren Holm Nina Precht Rosberg, Infektionsmedicinsk afdeling, Hvidovre Hospital Det er en balancegang mellem, at det stadig skal være værdigt at være indlagt på hospitalet, og at man beholder sin integritet, men at der også er nogle rygeregler, som findes overalt i samfundet, der selvfølgelig også skal overholdes på hospitalerne. Jeg kan godt se, hvad der menes med problematikken, men jeg synes, der skal være røgfrit på hospitalerne. Lige præcis denne snak kunne tages op i de palliative afdelinger, hvor den allersidste tid omkring et menneskes død kan have nogle særregler eller andre muligheder. Men det er ikke noget, der skal påvirke resten af hospitalet, for så er der også mange andre udsatte mennesker, som også skal have særregler, og generelt på hospitalerne mener jeg ikke, rygereglerne skal ændres. Foto: Søren Svendsen I fængsel for demokratiske rettigheder Op mod fem års fængsel blev i starten af oktober stadfæstet mod ni sygeplejersker og læger i den arabiske stat Bahrain. De ni havde appelleret en dom, de modtog for at have været medskyldige i uroligheder i sidste års demonstrationer for demokrati. Sundhedspersonalet har forklaret, at de blot behandlede tilskadekomne demonstranter, oplyser dr.dk. Ifølge Amnesty International er den egentlige grund formodentlig, at sygeplejerskerne og lægerne har udtalt sig kritisk om styret til internationale medier. Sygeplejersker skal tvangsvaccineres Hvis ikke du får en influenzavaccination inden nytår, er du fyret! Den trussel har hospitalsledelserne i Colorado, USA, givet personalet, og det får nu Colorado Nurses Association, CNA, til at protestere. CNA støtter en obligatorisk vaccine, men mener, at medarbejderpolitikken er alt for hård. På et enkelt hospital får personalet nu udleveret klistermærker til deres navneskilt, der viser, at de er blevet vaccineret. Ifølge det amerikanske nyhedsmedie CBS Denver kalder CNA metoden for diskriminerende ved at udstille dem, der ikke er blevet. Sygeplejersker reddede togfører En hyggelig weekend for fem britiske kolleger endte i slutningen af september dramatisk, da de på vej hjem i toget pludselig måtte trække i arbejdstøjet, da togføreren fik et hjerteanfald. Toget blev standset, og sygeplejerskerne improviserede en diminutiv skadestue i gangen uden andet udstyr end en hovedpude og en førstehjælpstaske, der kun indeholdt en pakke bandager. Alligevel lykkedes det at stabilisere togføreren, der efter lidt tid kunne afhentes af en redningshelikopter, skriver avisen the Lancashire Evening Post. Sygeplejersken\n12 statistikken Nye opgaver til den kommunale sygeplejerske Har fremtidens patient brug for sygepleje? Sådan lyder det retoriske oplæg til næste års forsknings- og udviklingskonference i Dansk Selskab for Sygeplejeforskning, som finder sted på Syddansk Universitet, SDU, den 31. januar. Overskriften er: Sygepleje under forandring. I takt med udviklingen af det nære sundhedsvæsen i kommunerne bliver det tydeligere, at sygeplejen i den primære sundhedstjeneste udføres i spændet mellem specialviden og en bred viden om de grundlæggende sygeplejebehov. Sygepleje i borgerens eget hjem er en kompleks størrelse, og det bliver afgørende, hvad samfundet i fremtiden vil bemyndige sygeplejersker til at varetage, lyder det fra områdeleder i Silkeborg Kommune, Martha Højgaard, som er én af oplægsholderne. Læs mere på Job i plejesektoren giver gener Ca. hver femte medarbejder inden for den svenske omsorgs- og plejesektor har haft fysiske eller psykiske gener som følge af deres arbejde inden for det seneste år, og det gælder især kvinder. Det skriver Dagens Skjuksköterska på baggrund af en undersøgelse, som Arbetsmiljöverket har foretaget blandt personer inden for forskellige erhverv. 23,6 pct. af de kvindelige medarbejdere inden for pleje- og omsorgssektoren har haft fysiske eller psykiske symptomer, mens det kun gælder for 19,5 pct. af mændene. Flere kvinder end mænd har døjet med besvær i hals, nakke, skuldre og arme. Læs mere på og En håndsrækning til de spiseforstyrrede Tekst: Annette Hagerup Regionerne er klar med ny model for intensive døgntilbud, der skal forebygge, at mennesker med svære spiseforstyrrelser ryger ind og ud af psykiatrisk afdeling. Et liv til forskel bedre social rehabilitering af mennesker med svære spiseforstyrrelser er titlen på et nyt oplæg fra Danske Regioner, som skal forebygge, at svært spiseforstyrrede bliver genindlagt. Mennesker med svær anoreksi og bulimi bliver i dag behandlet enten i psykiatrien eller børne- og ungdomspsykiatrien. Når de er færdigbehandlede, har hjemkommunen ansvaret for rehabiliteringen. Kommunerne er imidlertid ikke forpligtet til at følge psykiatriens anbefalinger, og det kan ifølge næstformand i Danske Regioner Carl Holst (V) få alvorlige konsekvenser for den enkelte. Sygdommen risikerer at trække i langdrag og ender måske med at blive kronisk. En bedre og mere sammenhængende opfølgning vil ikke kun være til gavn for den enkelte, men også være billigere for samfundet, siger Carl Holst til Regioner. dk Hvor spiseforstyrrelser tidligere primært ramte piger i teenagealderen, rammer de i dag tidligere og i stigende grad også drenge og mænd. 30 nye døgntilbud Ca. 500 danskere har p.t. anoreksi i svær grad. Og det er denne gruppe, regionernes nye tilbud retter sig mod. Danske Regioner foreslår, dels at der udarbejdes en specialeplan for det socialpsykiatriske område, som rehabilitering af svære spiseforstyrrelser sorterer under, dels at der etableres en række intensive døgntilbud til denne patientgruppe. Døgntilbuddene 30 nye i alt skal placeres landet over og bl.a. tilbyde pædagogisk støtte i forbindelse med måltider. Det tager erfaringsmæssigt omkring to år, før man er socialt rehabiliteret og klar til at blive udsluset fra det højt specialiserede døgntilbud. Flere i psykiatrisk behandling I perioden er antallet af spiseforstyrrede, der har fået psykiatrisk behandling, steget fra til Det svarer til en stigning på 29,4 pct. Nogle patienter har været i behandling for flere forskellige spiseforstyrrelser i perioden Kilde: Landspatientregistret. Generalsekretær i Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade, Steen Andersen, er glad for regionernes initiativ. Det er kun toppen af isbjerget, men de t er bedre end status quo, hvor vi kun har et par håndfulde døgnpladser, som kommunerne ydermere ikke vil betale for. Alt for mange med spiseforstyrrelser kommer i klemme mellem de regionale og de kommunale kasser. De får ofte ikke den hjælp i kommunerne, som behandlingspsykiatrien har anbefalet. Kommunens tilbud til de spiseforstyrrede lyder typisk på et par timers psykologsamtaler om ugen, men det hjælper ikke et menneske, der har været igennem en langvarig indlæggelse, og som har brug for omfattende social og psykologisk bistand, siger Steen Andersen. Ud over de 500 danskere, som har anoreksi i svær grad, er der omkring , som har en spiseforstyrrelse, heraf med anoreksi, med bulimi og med overspisning. 12 Sygeplejersken\n13 Bornholmske sygeplejersker svært forgiftede Svovlbrintegasser fra kloakken under Akutmodtagelsen på Bornholms Hospital forgiftede i begyndelsen af oktober mindst ni medarbejdere. Det drejer sig om fire sygeplejersker, tre lægesekretærer og to håndværkere. De forgiftede blev fløjet til Rigshospitalet, hvor de har modtaget behandling i trykkammer for at minimere risikoen for langsigtede hjerneskader. I slutningen af oktober blev de to sidste sygeplejersker udskrevet fra Rigshospitalet, og de har ifølge kredsnæstformand i Dansk Sygeplejeråds Kreds Hovedstaden, Kristina Robins, fortsat svære symptomer i form af bl.a. nedsat lungekapacitet, hovedpine, følelsesforstyrrelser og koncentrationsbesvær. Blev øjeblikkeligt syge Alle fire sygeplejersker er fortsat syge, de to var ved redaktionens slutning indlagt på Bornholms Hospital. De blev særlig hårdt ramt, fordi de var til stede på en stue, hvor koncentrationen af de giftige gasser var stærk. Der var ingen patienter på stuen, og sygeplejerskerne blev øjeblikkeligt syge, den ene besvimede. Dansk Sygeplejeråd støtter sygeplejerskerne i forløbet for at sikre, at de får den behandling, de har brug for, og at de får hjælp under deres sygefraværsforløb. Akutmodtagelsen og Intensivafdelingen på Bornholms Hospital er fortsat lukket. Foto: Scanpix testen Kan du dit fagblad? Vær med i lodtrækningen om et gavekort til Magasin til en værdi af 250 kr. Vi trækker lod blandt de indsendere, som har svaret rigtigt på flest spørgsmål. Du finder alle svar i dette nummer af Sygeplejersken. 1. I 2011 blev den faste øsygeplejerske på Tunø fyret pga. besparelser i Odder Kommune, i hvilken måned skete det? a. Januar. b. Oktober. c. Maj. 2. Hvor mange år er det siden, den første døende dansker fik tilbudt et ophold på landets første hospice? a. 60 år. b. 50 år. c. 20 år. 3. Hvor mange hospicer er der i Danmark i dag? a. 18. b. 22. c En ny model for psykiatrisk sygepleje, som er omtalt i dette nummer af Sygeplejersken, hedder? a. Redningskransmodellen. b. Tidevandsmodellen. c. Recoverymodellen. 5. Beskæftigelsesminister Mette Frederiksen (S) vil have Arbejdstilsynet til at bruge nogle nye ekspertanbefalinger om natarbejde. Hvad handler de om? a. Medarbejdere skal maksimalt have to nattevagter i træk. b. Medarbejdere over 50 år skal fritages for nattevagter. c. Nattevagter skal have ret til powernapping. (sbk) Send dit svar til: senest den 12. november. Kun medlemmer af Dansk Sygeplejeråd kan deltage i lodtrækningen. Vinder af Testen i Sygeplejersken nr. 11 blev Catharina Pedersen. De rigtige svar var: 1: b, 2: a, 3: a, 4: c, 5: b. Sygeplejersken\n14 Er videreuddannelse i sygepleje noget for dig? I 2013 udbyder Aarhus Universitet flg. uddannelser: Kandidatuddannelsen i Sygepleje (i Aarhus og i København) Masteruddannelsen i Klinisk Sygepleje (kun i Aarhus) Vi inviterer til informationsmøder 26. nov. kl i Aarhus og 11. dec. kl i København Læs mere om uddannelserne på og hvor du også kan finde invitationen til informationsmøderne. Sektion for Sygepleje Institut for Folkesundhed Aarhus Universitet, Health Tlf Rødvin eller kemo debat på International lungekræftdag Rødvin eller kemo en pro-kontra debat om livsforlængende behandling. Det er temaet, når Patientforeningen Lungekræft markerer den internationale lungekræftdag torsdag den 15. november. Patienter, pårørende, sundhedspersonale og andre interesserede kan gratis melde sig til arrangementet, der foregår fra kl på Den Sorte Diamant, Det Kongelige Bibliotek i København. Tilmelding senest fredag den 9. november på tlf eller mail: Læs mere på Patientforeningens hjemmeside (sbk) Amerikansk sygeplejerske gjort til helgen af Paven Søndag den 21. oktober 2012 blev den amerikanske sygeplejerske og nonne Moder Marianne gjort til helgen af pave Benedictus XVI, skriver det svenske sygeplejefagblad Vårdfokus. I 1800-talet tog hun hånd om de spedalske på den hawaiianske ø Molokai. Hun var med til at åbne nogle af de første offentlige sygehuse i New York, hvor hun især arbejdede for at udbrede viden om hygiejne. For at blive ophøjet til helgen skal der være indtruffet mindst to mirakler, hvor menneskers bønner er blevet hørt, efter at de har tilbedt den pågældende person. Den katolske kirke har godkendt to indtrufne mirakler, hvor mennesker har tilbedt Moder Marianne, i 1992 og (sbk) Vil du gerne arbejde som sygeplejerske i det smukke Norge? I Norge er der mangel på sygeplejersker. I Uanset Norge om er der du mangel er nyuddannet på sygeplejersker. eller erfaren, så Uanset tilbyder om Norge du en er nyuddannet fantastisk mulighed eller erfaren, for at så få tilbyder en faglig, Norge kulturel en og fantastisk naturmæssig mulighed oplevelse for at få en for faglig, livet. kulturel og naturmæssig oplevelse for livet. Adecco Danmark samarbejder med Adecco Adecco Norge om Danmark at finde samarbejder sygeplejersker med til det Adecco Norge norske om hospitalsvæsen at finde sygeplejersker og til hjemmeplejen. til det norske hospitalsvæsen og til hjemmeplejen. Adecco Norge er 1. leverandør til det norske Adecco sundhedsvæsen, Norge er 1. så leverandør hos Adecco til det finder norske sundhedsvæsen, du langt det største så udbud hos Adecco af langvarige finder du vikariater langt det og største midlertidige udbud stillinger. af langvarige vikariater og midlertidige stillinger. Vi har brug for både nyuddannede og erfarne Vi sygeplejersker. har brug for både Det vigtigste nyuddannede er, at du og har erfarne lyst sygeplejersker. til en faglig og menneskelig Det vigtigste udfordring. er, at du har lyst til en faglig og menneskelig udfordring. Ud over en oplevelse for livet og faglig Ud erfaring over en du oplevelse kan tage videre for livet med og faglig i dit erfaring arbejdsliv, du så kan kan tage vi tilbyde: videre med i dit arbejdsliv, så kan vi tilbyde: Attraktiv løn efter norsk overenskomst Attraktiv Bolig under løn opholdet efter norsk til overenskomst meget favorabel Bolig husleje under også opholdet med mulighed til meget for favorabel at husleje veninder/venner også med kan mulighed bo sammen for at veninder/venner Vejledning om skatteforhold kan bo sammen Vejledning Praktisk hjælp om gennem skatteforhold hele forløbet Praktisk hjælp gennem hele forløbet Kontakt Adecco i København på Kontakt eller Adecco Adecco i Aarhus i København på 3838 på 7780, 7777 hvis 2320 du eller ønsker Adecco at vide i Aarhus mere eller på 3838 har spørgsmål 7780, hvis til du ønsker jobmulighederne at vide mere i Norge. eller har spørgsmål til jobmulighederne i Norge. Kontakt os gerne hurtigst muligt der er Kontakt nemlig brug os gerne for dig! hurtigst muligt der er nemlig brug for dig! Før du søger arbejde i udlandet, opfordrer vi dig til at søge oplysninger på dsr.dk/jobiudlandet Før du søger arbejde i udlandet, opfordrer vi dig til at søge oplysninger på dsr.dk/jobiudlandet 14 Sygeplejersken\n15 verden rundt Robot transporterer blodprøver på sygehuset Fra november til maj afprøver Sygehus Sønderjylland i Aabenraa en robot, som skal transportere blodprøver mellem Fælles Akut Modtagelsen, FAM, og laboratoriet. Den finder selv vej og tager uden assistance elevatoren mellem etagerne. Den ved, hvem den skal give blodprøverne til. Står der en person i vejen på en gang, vil den standse op og vente, til personen har flyttet sig, eller bede vedkommende træde til side. Efter nogle timers kørsel returnerer den til en ladestation, hvor den får tanket batteriet op. Det skriver Sygehus Sønderjyllands personaleblad Regnbuen. Robotten TUG er udbredt i USA, og Teknologisk Institut, Robotteknologi i Odense, vil gerne undersøge mulighederne for at bruge robotter på sygehuse. Det er tanken, at robotten på Sygehus Sønderjylland skal have flere udfordringer, hvis de første opgaver med blodprøver går let. En lignende robot, Roberta, er tidligere blevet afprøvet på Svendborg Sygehus. (sbk) Vi var noget rystede, da vi fik tilbagemeldingen om sundhedsplejerskens målinger. For vi kunne ikke få øje på de her overvægtige børn. Konstitueret leder i Dagtilbud Hasle, Birgit Mielke, til Jyllands-Posten i Aarhus den 17. oktober 2012 som kommentar til, at mere end hvert femte barn fra kommunale daginstitutioner var overvægtig i 0. klasse i Facebook og hjemmebag stjæler tid fra barnet Nutidens mødre bombarderes med informationer, meninger og krav fra både sig selv og omverdenen i en grad, så det risikerer at påvirke forholdet mellem mor og barn negativt. Det skriver dagbladet Politiken, som citerer overlæge på socialpædiatrisk enhed på børneafdelingen ved Herlev Hospital, Bodil Moltesen. I dag føler du dig hurtigt som en dårlig mor, hvis ikke du har brugt en time på at google dig frem til det sikreste cykelsæde. Og du skal også lige bage hjemmelavet brød til mødregruppen. Det tager opmærksomheden væk fra barnet. Man skal helst lige have opdateret sin Facebook og fortalt, at man har været på café med baby inden for de første fem dage efter fødslen. Det kan være med til at skabe uro, der så ender i en ond cirkel, siger Bodil Moltesen. Hun og andre børnelæger oplever at få henvist flere og flere små børn med spiseforstyrrelser, og ofte hænger det sammen med, at relationen mellem mor og barn også er alvorligt forstyrret. Hun bakkes op af formand for Fagligt Selskab for Sundhedsplejersker, Susanne Hede. Nogle mødre kan nok have en tendens til at kigge for meget på deres smartphone og for lidt på deres baby, siger Susanne Hede til Politiken. Illustraion: Lars Andersen Sygeplejerskelejemord afværget En amerikansk kvinde er blevet anklaget for lejemord efter at have forsøgt at betale 400 USD (ca kr.) for at myrde to læger og to sygeplejersker. Ifølge CBS News ville kvinden have, at de skulle lide, som hendes fader havde lidt, da hun mente, at lægerne og sygeplejerskerne var skyld i hans død. Kvinden vidste ikke, at manden, hun forsøgte at betale, i virkeligheden var en af politiets agenter. Stikfri tuberkulosevaccine på vej Britiske forskere på Royal Holloway universitet, London, er i gang med at udvikle en ny oral vaccine for bl.a. at øge immuniteten mod tuberkulose og influenza. Vaccinen bliver udviklet ved hjælp af en bakterie, der ikke behøver at overføres via injektion, og dermed kan det være slut med smertefulde nålestik. Vaccinen kan i stedet gives via f.eks. næsespray, kapsel eller væske. Det kan også gives som en lille opløselig folie under tungen, siger en af forskerne bag vaccinen, Simon Cutting, til Medical News Today. Den orale vaccine har også andre fordele, da den er sikrere at bruge især i lande, hvor f.eks. hiv er udbredt. Samtidig er den billigere og har længere holdbarhed. Uautoriseret lønforhøjelse En skånsk sygeplejerske er mistænkt for bedrageri og for at have logget sig ind i lønsystemet på sin arbejdsplads med falsk identitet. Ved hjælp af chefens log-in sørgede sygeplejersken for at rette i sine egne data og på den måde give sig selv mere i løn. Det skriver www. vardforbundet.se, som er de svenske sygeplejerskers fagforenings hjemmeside. Sygeplejersken nægter dog at have brudt ind i lønsystemet, og der foregår derfor en politiundersøgelse. Sygeplejersken\n16 Fremtidens sundhedsvæsen forsøg med Telemedicin Kroniske patienter behandles i hjemmet Tekst: Annette Hagerup foto: søren svendsen Epitalet er et af svarene på fremtidens sundhedsvæsen, hvor færre patienter vil blive indlagt, og flere skal behandles i eget hjem. En computerskærm gør det muligt for patienter med kronisk sygdom som f.eks. KOL at blive boende hjemme og kommunikere med sundhedspersonalet over internettet. Sygeplejersken har besøgt et hjemmehospital i dagligstuen, nærmere bestemt projekt Epitalet i Lyngby-Taarbæk Kommune. Her afprøver de første seks borgere med KOL den elektroniske løsning, hvor et computerprogram gør det muligt for al information at flyde frit mellem borgeren og de forskellige sundhedsfaglige aktører, der er involveret. 16 Sygeplejersken\n17 Fremtidens sundhedsvæsen Jørgen Nissen Frederiksen lider af KOL og deltager i Lyngby-Taarbæk Kommunes pilotprojekt Epitalet. Han gennemfører selv målinger af puls, iltoptagelse, lungefunktion og temperatur, og han administerer selv sin medicin. Via internettelefonforbindelsen Skype kan han se og tale med sundhedspersoner efter behov. Sygeplejersken\n18 Fremtidens sundhedsvæsen Jørgen Nissen Frederiksen, 77 år, holder selv styr på udviklingen i sin KOL-sygdom. Sundhedspersonalet på Lyngby-Taarbæk Kommunes vagtcentral holder øje med hans målinger og slår alarm, hvis han kommer i det røde felt. Hjemmehospital Tekst: Annette Hagerup foto: søren svendsen Den lille tablet har kun to knapper, så det burde være til at finde ud af. Jørgen Nissen Frederiksen er erfaren computerbruger, så han har ingen berøringsangst over for ny teknologi. Den 77-årige pensionist lider af KOL og er deltager i Lyngby-Taarbæk Kommunes pilotprojekt Epitalet, hvor KOL-patienter driver deres eget elektroniske hjemmehospital fra deres private dagligstue. Det sker ved hjælp af en trådløs forbindelse og en lille computerskærm. En såkaldt tablet, som består af en stor touchskærm og et virtuelt tastatur. Computeren er på forhånd udstyret med programmer, der kan registrere lungefunktion, iltoptagelse, blodtryk m.m. Patienterne har selv ansvaret for at gennemføre målingerne og administrere deres medicin. Den elektroniske platform giver borgeren én indgang til hele sundhedsvæsenet. Og gør det muligt for al information at flyde frit mellem borgeren og de forskellige sundhedsfaglige aktører, der er involveret. Skyper med sygeplejersken Denne dag, hvor Sygeplejersken er på besøg i villaen i Virum, har Jørgen Nissen Frederiksen valgt at sætte sig i havestuen med sin tablet, der ikke fylder mere end en A4-blok. Som det første skal der etableres forbindelse til Skype en internetbaseret telefonforbindelse, der gør det muligt at se de personer, man har ringet op til, og føre en live-dialog over nettet. Han trykker på start og kan gå i gang med dagens program, som omfatter målinger af puls, iltoptagelse, lungefunktion og temperatur lever med KOL Kronisk obstruktiv lungesygdom, KOL, er en kronisk fremadskridende sygdom, og patienterne bliver jævnligt indlagt, når de oplever eksacerbation i sygdommen. Det skønnes, at omkring danskere lever med KOL. Heraf har kun godt halvdelen fået stillet diagnosen. Kilde: Lunge.dk I tilfælde af at patientens lungefunktion er kraftigt forværret, dukker en rød barre straks frem hen over skærmen. Hvis temperaturen er forhøjet, kan det være tegn på, at en infektion, f.eks. en lungebetændelse, er på vej, siger udviklingssygeplejerske Charlotte Dorph Lyng, som er projektleder på Lyngby-Taarbæks KOLprojekt. Projektet omfatter til en start seks borgere, der lever med KOL. Jørgen Nissen Frederiksen sætter pulsoximeteret på pegefingeren, og værdierne rapporteres direkte til hans elektroniske journal. Næste trin er måling af lungefunktionen. Målingen foregår ved hjælp af et mundstykke forsynet med en trådløs måleog sendeenhed. I samme øjeblik, som Jørgen Nissen Frederiksen puster i mundstykket, bliver hans lungefunktion registreret og resultatet sendt videre til en server på Københavns Universitet. Herfra går informationerne videre til vagtcentralen, som er placeret på områdecenteret Møllebo og betjenes døgnet rundt af medarbejdere fra kommunens hjemmepleje. Systemet spørger endvidere, om han har oplevet øget åndenød, har haft tiltagende hoste eller farvet opspyt. Jeg har heldigvis ikke haft nogen af delene, siger Jørgen Nissen Frederiksen, som er meget begejstret over at være deltager i projekt Epitalet. Din tilstand er normal, lyder tilbagemeldingen på dagens målinger, som alle ligger i det grønne felt. Hvis værdierne havde været for høje, f.eks. hvis lungefunktionen var faldet drastisk i forhold til dagen før, ville han automatisk havne i det røde felt. Det giver tryghed. Tryghed at blive holdt øje med Det giver en meget stor tryghed i dagligdagen, at man selv kan følge med i sine værdier. Også tilbage i tiden. Tidligere sprang jeg ned til lægen, hvis jeg følte mig 18 Sygeplejersken\n19 Fremtidens sundhedsvæsen i dagligstuen Sygeplejersken\n20 Fremtidens sundhedsvæsen Udviklingssygeplejerske Charlotte Dorph Lyng er projektleder på Lyngby- Taarbæks KOL-projekt. Projektet omfatter til en start seks borgere, der lever med KOL. Lyngby-Taarbæk Kommune samarbejder med Frederiksberg Hospital om projekt Epitalet. Tanken er, at elektronisk overvågning skal være et permanent tilbud til KOL-patienter og måske også andre kroniske patienter. lidt mere forpustet end sædvanlig. I dag har jeg selv helt styr på min lungefunktion og kan tage alle de målinger, jeg har lyst til. Samtidig ved jeg, at der bliver holdt øje med mig i den anden ende døgnet rundt. Uanset om det er mandag morgen eller lørdag nat. Det øjeblik jeg havner i det røde felt, bliver jeg øjeblikkelig ringet op af en sygeplejerske eller en læge, som fortæller mig, hvad jeg skal gøre. Står det helt galt til, sender de en ambulance med det samme. Charlotte Dorph Lyng forklarer, at der altid vil sidde en sundhedsfaglig person med forstand på KOL klar i den anden ende. Den person kan også foretage en klinisk vurdering og se, om patienten har en sund kulør eller tværtimod er bleg og koldsvedende. KOL-ramte går typisk i mange år, før diagnosen bliver stillet. De vænner sig til at have en dårlig lungefunktion og til, at de ikke kan gå ret langt, eller foretage sig ting, der er fysisk anstrengende, fortæller Charlotte Dorph Lyng. Tabletten giver også direkte adgang til Borgerplanen. En personlig kalender, hvor Jørgen Nissen Frederiksen med få klik kan skaffe sig overblik over sine aftaler f.eks. hos egen læge eller på sygehuset, på motionsholdet etc. Langt liv som ryger Som mange andre i sin generation begyndte Jørgen Nissen Frederiksen tidligt at ryge. Fra han var 12 år, har han røget dagligt. Mest cigaretter, men også pibe og cigarer. Arbejdslivet har bragt ham vidt omkring og i berøring med mange brancher. Han har bl.a. arbejdet på en ranch i USA, været driftsleder på diverse danske virksomheder samt haft en servicestation i 15 år. De seneste 10 år har der stået pensionist på visitkortet. For seks år siden var det slut. Jeg fik lungebetændelse med mellemrum, og til sidst fik min læge mig overtalt til at prøve en pille, der dæmper rygetrangen. Den virkede, og jeg har ikke røget, siden jeg tog den første pille. Han har heller ikke savnet røgen. Jeg har erkendt, at det var det, der skulle til for at få pusten tilbage. Jørgens sygdom er i dag så velreguleret, at han kan slå græsset i raskt tempo og gå tur med hunden. Men jeg kan højst løbe 10 meter. 20 Sygeplejersken\nEpitalet på besøg i hospitalet i dagligstuen Lær at inddrage den psykiatriske patient SYGEPLEJERSKEN DANISH JOURNAL OF NURSING NR. 12 2. NOVEMBER 2012 112. ÅRGANG TEMA OM PALLIATION Tag hånd om dødsangsten\nBILAG I PRODUKTRESUME 1 1. LÆGEMIDLETS NAVN CHAMPIX 0,5 mg filmovertrukne tabletter 2. KVALITATIV OG KVANTITATIV SAMMENSÆTNING 1 filmovertrukken tablet indeholder 0,5 mg vareniclin (som tartrat). Hjælpestoffer:\nDer er set tilfælde af depression, selvmordstanker, selvmordsadfærd og selvmordsforsøg hos patienter, som tager CHAMPIX. Hvis De tager CHAMPIX og De o\nIndlægsseddel: Information til brugeren CHAMPIX 0,5 mg filmovertrukne tabletter CHAMPIX 1 mg filmovertrukne tabletter Vareniclin Dette lægemiddel er underlagt supplerende overvågning. Dermed kan der hurtigt\nBILAG I PRODUKTRESUME 1 1. LÆGEMIDLETS NAVN CHAMPIX 0,5 mg filmovertrukne tabletter 2. KVALITATIV OG KVANTITATIV SAMMENSÆTNING 1 filmovertrukken tablet indeholder 0,5 mg vareniclin (som tartrat). En liste


amfetaminpsykose | lex.dk – Den Store Danske\nAmfetaminpsykose, sindssygelignende tilstand fremkommet efter amfetaminmisbrug. Amfetamin og kemisk beslægtede stoffer, fx metylfenidat, virker stærkt stimulerende i centralnervesystemet; disse stoffer kaldes derfor "speed". Amfetamin aktiverer hjernens dopaminsystem. Efter længere tids misbrug, men undertiden også efter kortvarig indtagelse, kan forbigående eller længerevarende sindssygdomsfaser (amfetaminpsykose) udløses.\nSymptomerne er især svær angst, forfølgelsesforestillinger samt forbigående syns- og hørelseshallucinationer. I nogle tilfælde udløses dramatiske handlinger, som er farlige for patienten selv eller andre. Symptomerne ved amfetaminpsykose ligner symptomerne ved skizofreni, hvor dopaminsystemet også er indblandet. Det kan være vanskeligt at afgøre, om amfetamin i det enkelte tilfælde forværrer en skizofren udvikling, eller psykosen er direkte udløst af amfetamin. Her vil en snigende sygdomsudvikling med tydelige tegn på autisme tale for en skizofren grundlidelse.\nAmfetaminpsykose behandles med neuroleptika. Ophør med misbruget er afgørende for at hindre genopblussen eller forværring af psykosen.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Hemmingsen, Ralf: amfetaminpsykose i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/amfetaminpsykose\ntysk wachtelhund: publiceret af Mathias Vogdrup-Schmidt for 11 minutter siden


Love, Simon - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n21. juni 2018 af Peter Kruse Dam Jensen\n"Love, Simon" er præcis hvad en god coming-of-age film skal være; sødmefuld, hjertevarm og dejligt underholdende.\nComing-of-age genren har på flere parametre altid været det hemmelige våben for filmbranchen i USA - specielt for indie-produktionsselskaberne. Bl.a. med superhittet, "Juno" (2007) af Jason Reitman, Stephen Chbosky's adaption af bogen af samme navn, "The Perks of Being a Wallflower" (2012) og Richard Linklater's smukke og underspillede mesterværk "Boyhood" (2013). I år har der allerede været præmiere på endnu en stor coming-of-age succes i form af den Oscarnomierede "Call Me by Your Name", og nu får "Love, Simon" også præmiere i Danmark. En film som virkelig formår at ramme hovedet på coming-of-age-sømmet.\nSimon har en hemmelighed. En temmelig stor hemmelighed endda. Han er homoseksuel. Ingen ved noget, hverken hans familie eller hans tætteste venner. I stedet forsøger han at finde det rette tidspunkt at springe ud på. Men da han en dag begynder at skrive med en anonym dreng, som går under pseudonymet Blue, og som ligeledes er homoseksuel, tændes der noget ekstraordinært i Simon. Han vil finde ud af hvem Blue er, så han kan springe ud sammen med ham - og på den måde omfavne sit nye og forandrede liv. Men tingene går dog langt fra som planlagt.\nOser af positivitet og kærlighed\n"Love, Simon" er en af de slags lyse og varme film, som bare oser af positivitet og kærlighed. Man mærker energien fra det unge og talentfulde cast, ført an af den charmerende og veloplagte Nick Robinson (Jurassic World, 2015) i titelrollen. Det er nogle steder decideret hjerteskærende og andre steder akavet morsomt, når Simon forsøger at holde på sin hemmelighed, og samtidig skaber nogle yderst uheldige situationer for sig selv og sine venner. Plottet drives fint fremad med et overskueligt og tilbagelænet tempo, og man føler i høj grad Simon's indre konflikt, der strider imod, at hans venner og familie rent faktisk sagtens ville kunne håndtere hans hemmelighed. Jennifer Garner og Josh Duhamel lyser i øvrigt begge op i rollerne som Simon's hjertelige og kærlige forældre. Desuden har filmen et glimrende soundtrack, både i form af Rob Simonsen's score og den dejlige blanding af forskellige indiebands' værker.\nCharmerende scene og for meget voice-over\nFilmen som helhed bliver desværre hæmmet af overdrevent brug af voice-over, som i store mængder, hvis det bliver misbrugt som her, kan forekomme irriterende. Nogle gange må billederne bare gerne tale for sig selv! Samtidig er det ikke alle jokes i Isaac Aptaker og Elizabeth Berger's ellers så velfungerende manuskript, der rammer "bullseye". Gudskelov er der tale om minoriteten af jokes her, og langt det meste af humoren stemmer fint overens med de mere dramatiske scener. En scene, som frembragte et enormt og tilfredsstillende smil på mine læber, kommer midtvejs i filmen, hvor Simon fantaserer om, hvordan det må være at springe ud i den ideelle verden. Omringet af LGBT's karakteristiske regnbueflag, et hold af syngende og dansende unge mennesker på ægte "La La Land"-manér, og Whitney Houston's udødelige "I Wanna Dance With Sombody" på fuld blæs i højtalerne, giver denne scene en skøn følelse af tolerance og mangfoldighed. En kærlig hyldest med et glimt i øjet.\nFylder dig med kærlighed\n"Love, Simon" fylder dig med et væld af kærlige og positive følelser, og du vil garanteret forlade biografen med minimum et bredt smil på læben.\nOriginal Titel: Love, Simon\nSkuespillere: Nick Robinson, Josh Duhamel, Jennifer Garner, Talitha Bateman, Katherine Langford, Alexandra Shipp, Jorge Lendeborg Jr., Keiynan Lonsdale, Logan Miller\nSelskab: Nordisk FIlm, 2018


Smartos Telte Støtter Stafet for livet Skælskør - Smartos Telte\nIgen i år er vi hovedsponser til Stafet for livet i Skælskør.\nTrods COVID19 og restriktioner så har teamet bag årets stafet fået en alternativ version op og stå.\nVi har sat telt op til dem på havnen i Skælskør hvor der er hovedbase.\nHer vil der blive afhold lysceremoni – Teltet vi har sat op bliver dagen igennem benyttet af Lysgruppen, hvor man har mulighed for at købe og dekorere en lyspose som vil blive brugt til aftenens ceremoni.\nVi ønsker en god staftet til alle og ønsker at de får samlet mange penge ind til en vigtig sag.\n6 x 9 telt til Stafet for livet – Skælskør


Billeje i Puerto de Soller - billigste pris på leje af bil på Mallorca\nBiludlejning / Europa / Spanien / De Baleariske Øer / Mallorca / Puerto de Soller\nSøg efter billeje i Puerto de Soller\nBilleje i Puerto de Soller\nVelkommen til vores side med alt du behøver at vide om billeje i Puerto de Soller på Mallorca. I søgemaskinen ovenfor også nemt finde den billigste billeje fra både store og små biludlejningsselskaber. God fornøjelse!\nDu finder næppe smukkere feriebyer på Mallorca end Puerto de Soller. Byen ligger idylliske placereret i en beskyttet bugt, som udover en badestrand byder på en skøn strandpromenade med talrige restauranter og caféer, hvor du kan nyde god spansk mad og vin.\nDet er ikke kun turister, der tiltrækkes af de smukke omgivelser i Puerto de Soller. De lokale tager ligeledes på udflugt til det tidligere fiskeleje på øens nordvestlige kyst for at nyde en afslappende dag ved vandet.\nVil du ikke bruge hele ferien på stranden, er der gode muligheder for at udforske byens bjergrige omgivelser på vandreture, hvor du kan opleve de karakteristiske appelsin- og olivenlunde.\nHar du bestilt billeje hjemmefra, er Puerto de Soller desuden et fint udgangspunkt for at udforske resten af Mallorca. Kør for eksempel langs kysten for at finde andre badestrande, eller ind i landet til de charmerende landsbyer. Der er heller ikke langt til en række af øens berømte seværdigheder såsom kunstnerbyen Deya og Valldemossa, hvor komponisten Chopin holdte til.\nPuerto de Soller. Foto: Cristian Bortes, Creative Commons.\nBilligste billeje i Puerto de Soller\nI søgemaskinen ovenfor kan du finde den billigste billeje i Puerto de Soller fra en bred vifte af biludlejningsselskaber på Mallorca. Med i prisen for din lejebil er blandt andet fri kilometer, afbestilling, ansvarsforsikring, og tyveriforsikring. Derimod er der ingen skjulte gebyrer i prisen.\nI forbindelse med tilbud og kampagner kan der gælde særlige betingelser for din billeje i Puerto de Sollersom for eksempel en kilometerbegrænsning. Så husk derfor altid at læse lejebetingelserne grundigt igennem, før du bestiller din lejebil.\nEt godt tip er at benytte filteret i søgemaskinen til at finde netop den lejebil i Puerto de Soller, som bedst opfylder dine behov og ønsker. Du kan for eksempel indstille filteret til at kun vise biler fra bestemte biludlejningsselskaber, biler med ekstraudstyr og specialtilbud med eller uden fri kilometer inkluderet i lejeprisen.\nFind den billigste lejebil i Puerto de Soller Sammenlign priser her


Nul kurtage for aktier: En ny æra inden for onlinehandel - eToro\nHome / Nyheder og analyser / eToro Updates / Nul kurtage for aktier: En ny æra inden for onlinehandel\nNul kurtage for aktier: En ny æra inden for onlinehandel\nDen første uge af 4. kvartal 2019 viste sig at være ret begivenhedsrig for verdenen for onlinehandel. Hvad der startede som et betydeligt skridt taget af en velkendt spiller i branchen, synes nu at have banet vejen for en ny tendens inden for online-aktiehandel: 0 % kurtage. Da mange andre online-mæglere nu følger trop, er det tydeligt, at denne ændring er en form for en naturlig udvikling i branchen for finansiel teknologi.\nFå mere at vide om 0 % kurtage for aktier\nSchwab sætter tonen\nDen første amerikanske mægler, der indførte handel uden kurtage, var Interactive Brokers. Men tendensen spredte sig i højt gear, da det kendte mæglerfirma Charles Schwab foretog et lignende træk og meddelte, at de fjernede det faste gebyr på 4,95 USD ved aktiehandler. Selv om det ikke var nogen større meddelelse for langsigtede aktieinvestorer, der kun opdaterer deres porteføljer et par gange om året, var det dog ret væsentligt for kort- og mellemsigtede handlere, der ofte åbner og lukker positioner på daglig basis. Kort efter fulgte andre populære mæglere trop, såsom TD Ameritrade og E-Trade.\nDen generelle holdning i branchen er, at Schwabs nye træk kom som reaktion på relativt nye aktører i branchen, såsom Robinhood og eToro, der er rettet mod et mere dynamisk og hurtigt agerende handelsmiljø.\nDe nye handlere\nI første omgang var daghandel mere fokuseret på andre aktivklasser end aktier, som f.eks. Forex. Men da de globale barrierer begyndte at kollapse, og aktiehandel blev mere tilgængelig og overkommelig, blev mange andre kategorier populære, såsom ETF’er og indekser. Desuden har fremkomsten af det meget volatile kryptomarked i de senere år tiltrukket nye handlere og investorer, som gradvist har udvidet deres hurtige og meget tekniske handelsstil til aktiemarkedet.\nDe såkaldte millennials er en stor drivkraft i branchen i dag. Den generation, der anses for at være den mest brandloyale, er blevet moden og er nu et større demografisk segment med voksende økonomisk magt. Med brandloyalitet og en smartphone i hver eneste lomme er denne Generation Y mere tilbøjelig til at investere deres tilgængelige indkomst i de virksomheder, som de identificerer sig med. Desuden har den relative lethed og tilgængelighed, som revolutionen inden for finansiel teknologi har medført, placeret en overflod af finansielle aktiver lige for hånden af disse mennesker, som nu er gået ind i den fase, hvor de planlægger deres finansielle fremtid.\nDen økonomiske ulempe\nKurtage og gebyrer er det, som mange online-mæglere lever af, og derfor kom Schwabs træk som lidt af et chok for nogle investorer, hvilket resulterede i, at aktien faldt med mere end 9 % efter meddelelsen. Afskaffelsen af gebyrer blev imidlertid også opfattet som en konkurrencefordel for Schwab, og derfor faldt aktieværdien for flere af deres vigtigste konkurrenter, TD Ameritrade og E-Trade, med henholdsvis 26 % og 16 %.\nDa eToro først introducerede 0 % kurtage ved aktiehandel for europæiske og britiske kunder i maj i år, forklarede de den finansielle begrundelse for dette træk. Som CEO Yoni Assia forklarede, da han afslørede Fintech-virksomhedens plan, er der langsigtede økonomiske fordele ved at absorbere de omkostninger, der er forbundet med at købe aktier i klienternes navne. Ved at fjerne en af de vigtigste adgangsbarrierer for aktiehandel vil eToro helt essentielt tiltrække nye kunder og dermed øge sine forvaltede aktiver. Bortset fra at annoncere nul kurtage for aktier flere måneder før Interactive Brokers, Charles Schwab og de andre aktører tilbyder eToro også adgang til et bredt udvalg af børser fra hele verden (og ikke kun Wall Street), hvilket også øger deres appel.\nIngen kurtage? Intet problem\n2019 har ikke været et rart år for mange online-mæglere. Blandt de ovennævnte er der flere børsnoterede, herunder Charles Schwab, som faldt med mere end 16 % gennem året, TD Ameritrade, som mistede omkring 40 %, og E-Trade, som faldt med mere end 20 %. Derfor er de tab, der er forårsaget ved at give afkald på handelskurtage, måske ikke det værste af deres finansielle problemer.\nFaktisk kan det være, at fjernelsen af kurtage er lige det, som giganterne i branchen har brug for. Ved at sænke adgangsbarriererne kan man tiltrække en ny generation af investorer, og banksektoren har i århundreder vist, at der er mange måder, hvorpå finansielle selskaber kan skabe fortjeneste uden at opkræve kurtage. Uanset hvad, kan handel uden kurtage blive den nye standard for branchen. Hvad eToro annoncerede i maj som en relativt ung og utraditionel mægler, er nu ved at blive normen, og man kan nok godt antage, at mange af de institutioner, der tilbyder onlinehandel, bliver nødt til at tilpasse sig behørigt for at overleve.


Kan man stole på teksten i Bibelen?\nJeg er begyndt at studere lidt i Bibelen, og undrer mig over de nøjagtige replikker fra både Det Gamle Tetamente og Det Nye Testamente. F.eks. når den og den profet har sagt det og det. Det må have været svært at huske alle de tekster, når man tager i betragtning at der ikke var mange der kunne skrive i bibelsk tid. Jeg hælder mere til at man skal forstå Bibelen mest historisk, og så ikike se så meget på hvem der har sagt hvad. Bibelen er skrevet under inspiration af Gud, er der mange der siger. Men mon ikke der er meget ønsketænkning fra skribenterne med her.\nTak for dit spørgsmål - og god fornøjelse med dine videre studier af Bibelen. Det er en fantastisk oplevelse. Når man først begynder at opdage sammenhænge og tråde mellem de forskellige bøger og skrifter, sættes mange ting i perspektiv. Jeg kunne godt anbefale dig at læse nogle gode kommentar-bøger ved siden af - Der er mange gode forskere som har gået vejen før os, og man kan få meget ud af at kigge dem over skulderen =)\nOg så et forsøg på at besvare dit spørgsmål... De meget nøjagtige replikker skal nok tages med et vist forbehold, medmindre det er personen selv som skriver. Gengivelser af Guds tale eller profeters er jo genfortalt og dermed sikkert ikke helt korrekte. Men når det er sagt, skal man også være klar over at skriften og indholdet i de her bøger var Helligt - ikke mindst for dem som gengav det. De havde derfor ikke til hensigt at rette eller redigere, men i stedet at gengive historien så korrekt som muligt...\nDe fire evangelier i starten af Nye Testamente er et godt eksempel på hvordan fire forskellige mennesker, kan fortælle den samme historie, på fire forskellige måder, og alligevel være tro mod indholdet og målet (Forskellen bunder primært i at de fire skriver til hver deres målgruppe - Eks. Skriver Matthæus til jøderne og refererer derfor ofte til GT).\nTil slut skal jeg indrømme at mit personlige bibelsyn ikke er sådan at jeg mener hver enkelt bogstav er sat korrekt, men at fordi Gud har inspireret, så har bogen som helhed autoritet. Du vil kunne møde mange andre som ser anderledes på dette.\nMen god fornøjelse med din fortsatte læsning.


HI venter i premieren | Ffi Fodbold\nHI venter i premieren\nJesper Gasberg (t.v.), Casper Bille (t.h.) og resten af F.f.I.-mandskabet ser frem til lørdagens sæsonpremiere // Foto: Anette Gasberg\nVentetiden er forbi, og en uge forsinket skyder Christian Kærsgaards tropper sæsonen i gang. Her gælder det lørdag eftermiddag en svær udekamp mod HI´s Jyllandsserie-reserver på Landlyst - et sted F.f.I. traditionelt set har det svært.\nDet har egentlig set ganske fornuftigt ud i træningskampene, hvor det er blevet til fire relativt sikre sejre og en enkelt uafgjort mod et stærkt IF Skjold Sæby-mandskab, som F.f.I.´erne altså også krydser klinger med i denne interessante og derudover intense Serie 2-række, der tegner til at blive ganske jævnbyrdig. Derudover vil der, som tidligere meldt ud, blive gjort en hel masse ekstra i forbindelse med de mange lokalopgør i det format der går under navnet Nordjyske Bank Ligaen. Den efterhånden tyndslidte floskel siger at ét er testkampe, noget helt andet er turneringskampe. Tyndslidt eller ej, så er det altså noget F.f.I. i mange af de seneste års sæsonåbnere, har været bekendt med.\nI første omgang gælder det for frederikshavner-mandskabet en udekamp mod Dennis Østergaards HI-mandskab, der plejer at være svære at have med at gøre, navnlig hjemme på Landlyst. Det bliver af flere grunde en interessant duel: F.f.I. var som bekendt oversiddere i første runde, grundet Jerslev/Sterups udtrækning, mens HI var i aktion sidste lørdag imod oprykkerne fra Sæby, hvor løjerne i sidste ende endte uforløst, 0-0. En anden ting at tage højde for, er ganske enkelt at det er svært - hvis ikke nærmest umuligt - at vide hvilket mandskab HI har til rådighed - her spiller det selvsagt ind hvad status er på Jyllandsserie-holdet og ret beset også i den resterende del af seniorafdelingen.\nSom nævnt allerede et par gange i denne optakt, har de rød/sorte det traditionelt svært hvad angår udekampe mod HI. Det var således også tilfældet i efteråret, da det blev til et 0-2-nederlag i september, i en kamp hvor Granit Gashi scorede kort inde i anden halvleg, og hvor den tidligere F.f.I.´er og nuværende HI-cheftræner, Dennis Østergaard slog sejren fast i slutfasen, da han cementerede sejren med et frisparksmål i slutfasen. Nu lurer en ny sæson, og med en fornuftig, sund nordjysk optimisme glæder vi os til endelig at få fodboldsæsonen 2017 skudt i gang, og meget gerne med tre point på kontoen.\nDer vil til denne kamp være mulighed for debut til Daniel og Tobias Overlade, Sumaidi Uri samt Nikolaj Stisen og Duncan Samuel Wamala. Kom til Hjørring og støt gutterne i bestræbelserne på at skabe et godt udgangspunkt for denne sæson. Der er kampstart i Hjørring klokken 14:00.\nSerie 2, 2. spillerunde (sæsonpremiere for F.f.I.)\nHjørring IF (ll) - F.f.I.\nLørdag den 8. april kl. 14:00\nHjørring IF´s Anlæg - Landlyst\nDommertrio: Nikolaj Gajhede - Martin Lyngberg og Henrik Nielsen


Find insoiration til dit bæredygtige køkken her. Bivoks wrap, foodbags mm\nDet er imponerende, hvor meget tid, man i løbet af en uge, en måned eller et år bruger i sit køkken. Derfor er det i køkkenet, du hurtig kan ændre dine vaner og blive mere bæredygtig og klimavenlig i hverdagen.\nTypisk bliver der lavet mad et par gange om dagen, der bliver lavet te og kaffe til eftermiddag og aften. I de fleste familier bliver der smurt rigelige mængder af madpakker.\nPrøv lige at gennemtænke dine “køkkenvaner” : )\nEks 1: Mit Brød\nDu har bagt brød og vil gerne holde det frisk. Sandsynligheden for du lige nupper en frysepose af plastik er høj, fordi det er “det” man gør. Det har jeg også gjort. MEN, der er alternativer.\nDu kan vælge at pakke dit brød ind i et stort stykke bivoks wrap, det er 100% bomuld, der er behandlet med bivoks, som gør stoffet tæt men åndbart.\nDet betyder, at dit brød forbliver frisk. Skulle det ikke være nok, kan du anvende en “wetbag” eller en “foodbag” uden over. Alle dele kan anvendes igen og igen og med den løsning vil du ikke løbe tør for plastikposer.\nEks 2: Din Kaffe eller te\nEr du også en af de mange, der sætter pris på din kaffe også den, der er lavet på din kaffemaskine med kaffefiltre af papir? Synes du også det er pænt opreklameret at tømme kaffegrumset eller te-blade ned i komposten alt imens det slappe papirs-filter nærmest går i opløsning? For du dårlig samvittighed over, at du igen har brugt engangs-filtre på en dag. Så er det lige her, hvor du nemt og bekvemt kan ændre din vane. Det er meget nemt at anvende de genanvendelige kaffefiltre og du vil blive overrasket over, hvor godt det fungere.\nDit bæredygtige køkken hos AlfeShop\nHer finder du Mille´s kaffefiltre og te-filtre, Milles økologiske foodbags og Mille´s bivoks indpak MiBiWrap\nDe fleste produkter er håndlavet i de bedste økologiske materialer af Mille Toft på værkstedet i det vestjyske. Ellers er det nøjeudvalgte, så du kan få en mere klimavenlig hverdag, som vil komme dig og dine nærmeste til gode.\nHvis du gerne vil se nogle af produkterne “in Action” så kik på min Youtube kanal\nMange klimavenlige hilsner fra Mille\nForside / Dit bæredygtige køkken\nVælg en varekategori Bæredygtige pakker MiBiWrap Mille´s kaffe- og te-filtre


ridi.bedstekone.com Leve sammen\nSådan scorer du i byen – Ekstra Bladet\nSådan scorer du i byen | Aniston Byen internetbrowser er desværre uddateret. Denne scorer understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Åh, den vidunderlige følelse af at have mødt en lækker mand, der får sommerfuglene til at baske som besat i scorer Du kender formodentlig fornemmelsen - men hvordan får du egentlig din Mr. Woman har sammensat den ultimative scoreguideså du kan komme i nærkontakt med din udkårne, uanset om du er typen, der rask væk tager sådan eller om du er lidt genert og sådan vil lade byen være op til ham. I samarbejde med Axe Playbook kommer vi med en guide til, hvordan du samler søde damer op i byen. Sådan scorer du en mand.\nnervesmerter | Gyldendal - Den Store Danske\nnervesmerter | Gyldendal - Den Store Danske Websitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. Andreas Vesalius' illustration af nervesystemet, således som hvordan man laver en penis mug fandt det ved minutiøse og oftest ulovlige dissektioner af henrettede; publiceret i De Corporis Humani fra Personen er tegnet som set forfra, og under den løftede pande kan man nerver. Nerverne til arme og ben udveksler nervetråde og danner herved store samlinger, plekser. Hos hvirveldyr er den del af nervesystemet, som kaldes hjernensærlig udviklet, og den er således hos mennesket sæde huden intellekt, personlighed, følelser og andre sjælelige mekanismer. Nervesmerter skyldes en sygdom eller skade i nervesystemet, det vil sige.\nØkologisk Oreganoolie ml. | Epic Oils\nIfølge National Institute of Healther oregano olie kendt for at have oliesvampemidlerantitumor og antiparasitære fordele. Den aktive bestanddele af oregano olie carvacrolthymol og borneol flygtige olierflavonoiderrosmarinsyre syretriterpenoidssteroler og vitaminer A og C. Disse elementer arbejder sammen for at give en dobbelt dosis af ydelser. Oregano betragtes som sikkertmen der er forholdsregler for anvendelse af oregano olie.\nAdditionsreaktion - Wikipedia, den frie encyklopædi\nAdditionsreaktion - Wikipedia, den frie encyklopædi Dette er en kemirapport om kemi og addition i alkaner og alkener. Substitution og addition undersøges ved at bruge bromvand og cyklohexan substitution cyklohexen. Formål Formålet med dette forsøg er at demonstrere og sammenligne alkaner og alkeners kemiske egenskaber, på den måde hvordan de reagere og hvor reaktionsvillig de er. Formålet er også at undersøge de kemiske egenskaber ved spiseolie. Glas A og B. En additionsreaktion er en kemisk reaktion, hvor to eller flere molekyler går sammen til et større molekyle.\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode. Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. To amerikanske mænd har udviklet en særlig creme til at modvirke gnidning på penis og gøre den penis elastisk. Den danske efterspørgsel har sat skub i eksporten, siger direktøren.\nMænd i parforhold mister testosteron: Sådan får du niveauet op igen - TV 2 Forside Naturligt liv Sex og der Mad, der mænd din sexlyst - 9 sexede spiser. Avocado var engang en meget kontroversiel frugt penis pumpe tease grund af libidos frække udseende. I det gamle Spanien blev den hos forbudt i katolske klostre. Man kunne jo ikke have, at de øger munke blev fristet. Denne grønne frugt er fødevarer på fødevarer E, hvilket hjælper kroppen til at naturligt østrogen og progesteron, som der i blodstrømmen og giver en øger respons.\nDerfor er voldtægter så udbredt i Indien - ridi.bedstekone.com\nIndisk penisforstørrelse creme - Penis forstørrelse Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. I det centralafrikanske land Den Demokratiske Republik Congo kan mændene bryste sig af at have verdens længste penisgennemsnitlig set. Den gennemsnitlige længde er 17,9 cm i erigeret tilstand.\nDrømme om babyer og børn - hvad betyder de. (drømmetydning baby, børn) - Michael Rohde Fortæl mig, hvad du drømmer, og jeg skal fortælle dig, hvad dine problemer er. Det lyder måske lidt for nemt, men det passer. Vores drømme kan umiddelbart virke mærkelige, kaotiske og meningsløse eller ligegyldige, men de er ingen af delene. Der er gravid i galskaben, på flere niveauer. Drømmefaser På søvnlaboratorier over hele verden har forsøgspersoner fået elektroder koblet til fødsel, så man har kunnet følge aktiviteterne i hjernen — de svingninger, der drømmetydning hjernefrekvensen.\nVidenscenter for funktionelle lidelser\nPatienter: Funktionel lidelse er en skraldespandsdiagnose | ridi.bedstekone.com Funktionelle lidelser bruges som samlebetegnelse for en række lidelser, der alle er kendetegnet ved, at personen har et funktionelle flere fysiske symptomer, som påvirker funktionsevne og livskvalitet, og som funktionelle har et karakteristisk lidelser. Et fælles kendetegn for de funktionelle lidelser er, at de ikke kan påvises ved blodprøver, røntgenundersøgelser eller andre medicinske tests. Alle mennesker vil opleve at have symptomer, der ikke kan forklares f. Det betyder ikke, at alle mennesker har en funktionel lidelse, da symptomerne skal påvirke menneskets mulighed for lidelser leve et normalt liv markant, for at bog wegner er tale om en funktionel lidelse.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Leve sammen ridi.bedstekone.com


Drabsdømt blev forhørt af sin kæreste inden knivdrab - sn.dk - Holbæk\nØstre Landsret fortsætter tirsdag med en sag imod en 41-årig mand, som i byretten blev dømt for to knivdrab. (Arkivfoto).\nArtiklen: Drabsdømt blev forhørt af sin kæreste inden knivdrab\nTirsdag fortsætter en ankesag om to drab ved Østre Landsret. En 41-årig har dræbt mødrene til sine børn.\nHolbæk - 22. juni 2021 kl. 15:09\n- Nej. Det er en følelse, der er meget uvirkelig.\nSådan svarer 41-årige Martin Christensen Degn, da han tirsdag bliver spurgt af sin forsvarer Kristian Mølgaard, om han kan huske to opkald til alarmcentralen, han foretog 15 november 2019.\nLæs også: Livstidsstraf for dobbeltmord\nI opkaldene erkender han at have dræbt sin 31-årige kæreste, Line Messerschmidt, og sin 35-årige ekskæreste, Jeanette Rømer Hansen. Han havde børn med begge kvinder.\nLine Messerschmidt var søster til folketingspolitikeren Morten Messerschmidt (DF).\nVed Retten i Næstved blev Martin Christensen Degn i december idømt 16 års fængsel. Men anklagemyndigheden mente ikke, at straffen var hård nok.\nDerfor ankede han den til Østre Landsret med krav om fængsel på livstid.\nTirsdag fremlægger forsvareren og anklageren deres syn på en passende straf.\nMartin Christensen Degn nægter sig skyldig i drab, men erkender vold med døden til følge.\n- For mig er det helt klart, at Martin ikke har haft et ønske om, at nogen af dem skulle afgå ved døden, siger forsvarer Kristian Mølgaard tirsdag.\nDerfor stiller han spørgsmål ved, om retten skal dømme ham for drab, hvis han ikke har indset konsekvensen.\nMen senioranklager Emil Folker mener, at det ville være forkert. Han kalder det drab med en "uhørt brutalitet".\nLine Messerschmidt blev dræbt med 28 knivstik.\nEfter drabet skal han have kørt 33 kilometer for at dræbe Jeanette Rømer Hansen. Hun blev dræbt med 19 knivstik.\n- Det ville være grotesk at påstå, at han kun er skyldig i vold med døden til følge, siger han i sine afsluttende bemærkninger.\nAnklageren mener, at den 41-årige var bange for, at Line Messerschmidt gjorde alvor af trusler om at forlade ham. Han mener, at han ville hævne sig på Jeanette Rømer Hansen, for de problemer hun havde skabt for ham.\nLine Messerschmidt blev ved med at spørge ind til ekskæresten, og det barn som den 41-årige fik med hende inden forholdet til Line Messerschmidt. Ifølge Martin Christensen Degn blev hun gravid uden at fortælle ham det.\nRetten i Næstved mente, at han blev udsat for et massivt pres af kæresten. Det er Kristian Mølgaard enig i. Han mener, at det er "helt afgørende", når landsretten skal tage stilling til dommen.\nHan mener, at det voldsomme pres er kammet over, og at det skal ses som formildende.\nDet er Emil Folker uenig i. Han fremhæver blandt andet, at Martin Christensen Degn har forklaret, at han har sagt fra før, og derfor ikke var tvunget til kærestens "forhør".\nDer ventes dom i sagen onsdag klokken 11.\nDobbelt kvinde-drab: Drabsdømt bryder sammen i landsret under bevisførelse\n21. juni 2021 kl. 13:09 Opdateret: kl. 14:11\n21. juni 2021 kl. 05:30 Opdateret: kl. 13:58\n19. juni 2021 kl. 12:19 Opdateret: kl. 12:21


Sag om terrorpenge ankes til landsretten - Avisen.dk\nSag om terrorpenge ankes til landsretten\nFrifindelsen af organisationen Al Aqsa skal videre til landsretten. Anklagemyndigheden har nemlig valgt at anke dommen, som fastslog, at der ikke var beviser for, at al Aqsa har ydet økonomisk støtte til terrorisme.\n4. april 2007 19:17\nAnklagemyndigheden gør nu endnu et forsøg på at få dømt organisationen Al Aqsa for at have sendt penge til terrorister. Den har nemlig valgt at anke dommen fra Københavns Byret, som sidste tirsdag frifandt Al Aqsa, skriver Fyens.dk.\nByretten mente ikke, at papirer fra Israel kunne bruges som bevis for, at Al Aqsa havde sendt cirka en halv million kroner til små bevægelser, der hører under palæstinensiske Hamas.\nHamas står på både EU s og USA s lister over terrorgrupper.


Sandblæsning af hus Tørring\nSandblæsning af hus Tørring » Find en dygtig håndværker her\nLeder du efter hjælp til sandblæsning af hus i Tørring?\nTilbudene du ser her på siden er genereret af websitets webshop-robot. Søgemotoren har nemlig gennemsøgt en stor mængde varer for at kunne præsentere de tilbud der har den tætteste relation til sandblæsning af hus, og som søgemotoren derfor vurderer er mest relevante for dig.\nUdover at inddrage de søgeord du indtastede på Google har robotten ligeledes inddraget vendinger, som den ser at folk formentlig bruger i den forbindelse, eksempelvis sandblæsning af hus priser og sandblæsning af hus hvad koster foruden søgefraser som søges sandblæsning af hus eller sandblæsning af hus find.\nDen viden kan den benytte som yderligere information for at kunne vise de mest relaterede tilbud. Det er også tydeligt at andre eksempelvis leder efter sandblæsning af hus tilbud, sandblæsning af hus pris eller sandblæsning af hus garanti. Den data har søgerobotten også benyttet til, at søge sig igennem en stor mængde produkter.\nDesuden viser data, at søgningerne søges sandblæsning af hus, pris på sandblæsning af hus og gør det selv sandblæsning af hus er ekstremt almindelige, og af den grund er de også medregnet af robot-søgeren ligesom søgeudtrykkene sandblæsning af hus gør det selv, hvad koster sandblæsning af hus og priser sandblæsning af hus. Vi håber virkelig at du ikke blev skuffet over de listede varer, idet at nogle af disse kan bruges.\nAdskillige e-butikker yder nu flere leveringstyper. En af de mest populære er nu om stunder at afsende til en pakkeshop, som gør at du kan hente din bestilling i Tørring når det passer ind i din kalender. Denne er altså rigtig praktisk, og mange gange ligeledes den prisbilligste type af levering.\nDu bør ydermere prøve at bestille pakken til levering til din lejlighed eller hus i Tørring eller ud til din arbejdsplads. Fragtløsningen er til tider en sjat mindre prisbillig, men til gengæld yderst overkommelig. Den billigste leveringsform er utvivlsomt at du selv henter varerne, hvilket beroer på at du befinder dig i kort afstand af sandblæsning af hus webshoppens bopæl.\nLeveringsdygtigheden er jo ualmindeligt essentiel ifald du mangler sandblæsningen af huset øjeblikkeligt, og herved er det nemlig essentielt at du ser nærmere på den forventede leveringstid for Tørring på den respektive vare.\nStørstedelen af e-butikker i Danmark byder på dag-til-dag levering i Tørring på en hel del varenumre, som imidlertid påkræver at handlen gemmenføres forud for et fastsat tidspunkt, så de har udsigt til at kunne nå at få sandblæsningen af huset afsted før lagermedarbejderne har fyraften.\nFlere sandblæsning af hus e-butikker lover gratis levering, men i mange tilfælde er det betinget af at der indkøbes for en bestemt pris. Derudover skulle man gribe den mest prisbevidste leveringsmetode, som typisk er at få fragtfirmaet til at køre sandblæsningen af huset til et afhentningssted.\nSandblæsning af hus til Tørring\nDet er i dag temmelig ukompliceret for forbrugerne at søge sig frem til priser på sandblæsning af hus på flere netshops, og på grund af dette har en hel del firmaer på nettet i Tørring været presset til at at mindske salgspriserne på sandblæsning af hus betydeligt, og endda nogle gange garantere portofri fragt.\nTrods dette kan det immervæk være fordelagtigt at undersøge enkelte online virksomheder nær Tørring efter rabat på sandblæsning af hus forinden du gennemfører din bestilling, sådan at du er velinformeret til at opnå den mest attraktive pris.\nMan må alligevel være klar over, at hvis en netbutik afsætter sandblæsning af hus i Tørring til en salgspris der er hamrende overkommelig, så bør det tit være et karakteristika der viser en falsk e-butik. Betalinger med kort er trods alt inkluderet i en orden, hvilket bistår dig som kunde imod snydagtige online forhandlere.\nVi foreslår generelt shopping med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du drage fordel af et tilbud på sandblæsningen af huset fra fx ViaBill, såfremt du har i sinde at afbetale pengene over en længere periode.\nForhandlere på nettet med sandblæsning af hus\nForinden nogen handler sandblæsning af hus på en online virksomhed i Tørring burde man altid læse virksomhedens regler, dog er det oftest ikke særlig morsomt.\nEt nemmere alternativ kunne derfor være at granske hvorvidt internet webshoppen i Tørring er e-mærket, da det almindeligvis er et tegn på at internet virksomheden forsvarer de officielle danske regler, foruden at online butikken undertiden ses til af sagkyndige der forstår lovgivningen. Det er en rigtig god chance for hjælpende service, når du skulle få problemer med sandblæsningen af huset med din ordre.\nTilsvarende tilrådes det at kunden er obs på de mest basale retningslinjer der gælder for bestillingen, fx den returpolitik på sandblæsning af hus netshoppen tilbyder. Derfor er det tillige vigtigt, at man stadigvæk opbevarer sin faktura e-mail, således man en anden gang vil kunne eftervise bestillingen, uden hensyn til om man søger efter varer til en pige eller dreng.\nShops på nettet i Tørring\nTrustpilot resulterer i flere belejlige genveje til at tyde flere tidligere sandblæsning af hus brugeres kritik og derved er det anbefalelsesværdigt, at du eftergår e-shoppens ratings forinden du køber.\nFacebook fremskaffer på samme måde de facto fine løsninger til at få kendskab til sandblæsning af hus internet forretningens kundefokus. Foruden det er der en række internet foretagender hvor folk kan meddele en omtale af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde kan udnyttes til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er finansieret af reklameindtægter. Vi har samarbejder med massevis af online webshops når vi annoncerer butikkernes produkter, og får provision under forudsætning af at vores brugere realiserer en transaktion.\nOplysninger angående tilbud og online virksomheder værnes om rutinemæssigt, men vi kan desværre ikke garantere imod rettelser der måtte være realiseret efter seneste opdatering af websitets oplysninger.\nSandblæsning af hus Tørring – Leder du efter hjælp til sandblæsning af hus i Tørring?\nBygade 2, 7160 Tørring


Nej-sigere larmer mest i kommunedebat | TV MIDTVEST\nI dag er der præcis en måned til afstemningen om, om Holstebro og Struer Kommune skal lægges sammen. Indtil nu er nej-sigerne mest markante i debatten.\n3. nov 2015, kl. 14:05\nOm præcis en måned skal borgerne i Holstebro og Struer Kommuner til stemmeurnerne. Her skal de tage stilling til, om de to kommuner skal lægges sammen. Indtil nu er det nej-sigerne, der fylder mest i debatten.\n- Jeg synes, det går rigtigt godt. Der er fart på. Jeg synes, ja-sigerne skal se at komme ud af busken, siger Leif Rønne, tidligere Struer-byrådsmedlem for Venstre.\nNej-sigerne i Struer kritiserer afstanden til administrationen i Holstebro - både politisk og geografisk. Leif Rønne mener, at den større afstand mindsker interessen for at søge indflydelse i kommunen.\nIndtil nu har han masser af opbakning. Facebook-siden "NEJ til afvikling af Struer Kommune" har i skrivende stund 933 medlemmer.\n- Det er min opfattelse, at Struers identitet forsvinder. Jeg vil ikke bare bo i en by, der er en appendiks til Holstebro, siger Leif Rønne.\nJa-borgmester: Vi går først i gang nu\nStruer-borgmesteren, Mads Jakobsen (V), erkender, at man endnu ikke for alvor har forsøgt at overbevise borgerne.\n- Vi har været meget optaget af at få den politiske proces og samtalerne med Holstebro Kommune til at køre først. Der er brugt mange kræfter på at få lavet det her beslutningsgrundlag, der skal sendes til folkeafstemning. Derfor er det først nu, vi kommer til at tale med folk i Struer om, hvad det her går ud på, siger borgmester i Struer Kommune, Mads Jakobsen (V).\nI grundlaget står, at et samlet Holstebro og Struer vil give mere gennemslagskraft regionalt og nationalt. Kommunen skal hedde Holstebro, og den får næsten 80.000 indbyggere, hvis borgerne stemmer ja.\n- Jeg synes ærligt talt, at nej-kampagnen bærer lidt præg af frygt for fremtiden. "Stop verden - jeg vil af!" Men sådan er det ikke. Verden kører videre, og vi må gå efter de muligheder, der er, siger Mads Jakobsen.