Virksomheder tager både positive og negative tilgange til at nå ud til potentielle kunder, i de meddelelser, de formidler, og hvordan de formidler meddelelsen - de markedsføringsmetoder, de bruger. Enten tilgang kan få kundens opmærksomhed på kort sigt. På længere sigt har positive metoder dog større chance for at skabe kundeloyalitet.\nFordele i stedet for frygt\nMed nogle produkter kan der være negative konsekvenser ved ikke at bruge dem eller ikke holde dem vedligeholdt. Et detailbildæklager kan for eksempel have en socialmediestrategi for at sende farerne ved kørsel på slidte eller underopustede dæk - f.eks. Bilulykker, blowouts og familiemedlemmer bliver såret. Den modsatte tilgang ville være at påpege fordelene ved at købe nye dæk, f.eks. Bedre gaskilometer, uden at skulle ændre et dæk på vejen og nå frem til din destination i tide. I stedet for at skræmme taktik understreger marketingmedarbejderen de positive konsekvenser af at købe.\nHvorfor er du bedre\nI salgspræsentationer konkurrerer nogle mindre virksomhedsejere direkte mod en konkurrent kendt af kundeudsigterne - som måske endda allerede er blevet kontaktet af konkurrenten. Det er fristende at differentiere dit firma ved at sige negative ting om konkurrentens produkter eller tjenester. En positiv markedsføringstilgang ville være at fokusere på, hvad der gør dit firma det bedste valg for kunden. Godkend at din konkurrent har stærke sider, men understreger, hvorfor du er bedre. Faren for negative kommentarer om en konkurrent er, at udsigten kan fortælle konkurrenten præcis, hvad du sagde, og opfordre ham til at gengælde og sige negative og muligvis usande ting om dine produkter eller tjenester.\nAnerkende og værdsætte kunder\nViser dine kunder, at du sætter pris på deres forretning - og at du ser dem som enkeltpersoner - er en effektiv måde at opbygge kundeloyalitet på. For eksempel kan en detailbutik have en "kunden i ugen" forfremmelse, hvor en kunde vælges for at modtage en præmie og få sit billede taget med salgspersonalet. Virksomhedsejeren kunne afsætte en mur til billederne med en billedtekst, hvor kunden taler om hvorfor hun kan lide at gøre forretninger der. Dette har flere fordele - andre potentielle kunder ser på godkendelsen af butikken, og når kunderne kommer tilbage igen, har de følelsen af at være speciel, fordi deres image er på væggen.\nMange små virksomheder bruger en del af deres marketingbudgetter til at deltage i fællesskabshændelser. Virksomheden kan sponsorere en ungdoms fodboldliga og modtage kredit i spilprogrammerne eller få deres logo fremtrædende vist på holduniformerne. De kan komme ind i medarbejdere i holdarrangementer for velgørende organisationer, såsom 10K-løb for at opbygge kræftbevidsthed. Denne metode gør det muligt for virksomheden at præsentere to meget positive budskaber: Vi er en del af dit fællesskab, og vi er interesserede i medlemmerne af samfundet.\nI en virksomheds forretningsplan indeholder ejeren et afsnit om virksomhedens historie - hvorfor han startede den, hvordan den er vokset, udfordringerne overvinder og milepæle opnået. Nogle virksomheder bruger også deres historie som en markedsføringsmetode. Fødevarer og drikkevarer fremstillet af små familievirksomheder inkluderer ofte virksomhedens historie om produktemballagen. Kunder binder sammen med virksomheden i en grad, når de læser denne besked. De vedrører personligt niveau for virksomhedens historie om folk, der overvinder forhindringer og opnår succes.


Afbrudt - Sofie Ude\nUncategorized juni 27, 2019 by Sofie Ude\nFølelsen af, at jeg aldrig bliver færdig med noget, hænger over hovedet på mig for tiden. Ikke på en frustrerende måde, men som en slags… vilkår.\nJeg når ikke at tænke en tanke til ende. Jeg når ikke at rydde Sleich-dyrene op fra stuegulvet, før det er rodet til med legemad eller duplo. Jeg når ikke at barbere begge ben når jeg er i bad, før nogen kalder på mig. Jeg når ikke at tømme både øverste og nederste kurv i opvaskemaskinen, før jeg skal redde en potteplante eller en baby. Jeg når at skrive stikord til et blogindlæg på min telefon, men glemmer hvad pointen var inden jeg får skrevet stikordene færdigt, fordi der skal tørres mælk op/skiftes en ble/trøstes/konfliktløses/kaosstyres. Jeg multitasker som var der ingen i morgen, og jeg laver alting halvt. Hele tiden. Altid.\nI dag ryddede jeg fx vintertøjet væk, eller, jeg lagde det i en stor pose, som nu står midt på stuegulvet. Jeg lagde også tøj sammen, men jeg nåede ikke at lægge det på plads, så Lillesøster har brugt det som en slags hundekurv (babykurv?) hele dagen. Jeg købte colaer, men fik ikke sat dem i køleskabet. Jeg pakkede en gave halvt ind, spiste en halv kanelsnegl og støvsugede halvdelen af stuen.\nDet kan godt være, at jeg beskrev mig selv som fleksibel og omstillingsparat på mit CV for flere år siden. Men nu er jeg det sgu for alvor. Man kan jo ikke være andet med små børn, vel?\n(Billedet øverst er af Line Jensen)


Af JOS Svendsen, 15. juni 2018\nFifa har haft problemer med at skaffe sponsorer til fodbold VM, da den dårlige PR, fodboldorganisationen har fået, betyder, at sponsorer som Johnson & Johnson, Sony og BP har trukket sig som sponsorer og dermed også som TV-annoncører. Det har givet plads til kinesiske sponsorer som Wanda Group, Hisense, Vivo og mejerigiganten Mengniu.\nDer er stor fokus i Kina på sport og isæt fodbold, så dette VM kan meget vel betyde øget kinesisk interesse for at annoncere i Vesten. I alle tilfælde vises der nu en syv minutters lang tv-reklame for mongolsk mælk inden hver VM-kamp. Dermed får de amerikanske fastfood giganter, som McDonalds og Coca Cola kamp til stregen.


Teamkoordinator til Frugt og Grønt - Viborg med Bilka | 237281\nTeamkoordinator til Frugt og Grønt - Viborg\nKoordiner markedsføring og varer Som teamkoordinator refererer du til afdelingslederen, og i det daglige arbejder du tæt sammen med teamets dygtige salgsassistenter og elever.\nHer er muligheder for dig, der kan og vil Uanset om du skal lede dig selv, dit team eller en hel afdeling, så klæder vi dig på til at løse opgaven. Du får daglig sparring fra din leder og mulighed for at komme på interne kurser. For vi tror på, at dygtige medarbejder er vejen til en god arbejdsplads med glade kolleger og kunder.\nFrugt og Grønt Vi er et team af dygtige og positive kolleger, der hver dag sørger for at præsentere et stort og indbydende sortiment af frisk frugt og grønt til kunderne. Vi har et nært samarbejde med udvalgte producenter, vi er stolte af vores yderst brede og sæsonaktuelle udvalg af frugter og grøntsager, og vi ved, at flot præsentation af produkter i høj kvalitet er noget, der vejer tungt hos vores kunder.\nHvem er vores ny teamkoordinator?


Søg efter hotel i Villefranche-sur-Saone\n1 anmeldelserHotel Kyriad Villefranche Sur Saone...Værelsespris per nat fra DKK 558Best Western PlaisanceVærelset var skønt og sengene var perfekte...Værelsespris per nat fra DKK 1.6556 anmeldelserCampanile Villefranche sur Saone...Værelsespris per nat fra DKK 468Hôtel balladins Lyon / Villefranche-sur-Saône...Værelsespris per nat fra DKK 1.8851 anmeldelserThe Liberty's...Værelsespris per nat fra DKK 2.2312 anmeldelserNewport Hotel Restaurant...Værelsespris per nat fra DKK 2.116L'Hostellerie la Ferme du Poulet...Værelsespris per nat fra DKK 2.0441 anmeldelserMercure Villefranche en Beaujolais...Værelsespris per nat fra DKK 1.732Beaujolais Home...Værelsespris per nat fra DKK 7.117Appart Hôtel Villefranche les Calad'in...Værelsespris per nat fra Appartement Louis Plasse...Værelsespris per nat fra Le Palace...Værelsespris per nat fra Appart République - Villefranche...Værelsespris per nat fra hotelF1 Villefranche sur Saone...Værelsespris per nat fra Flere områder i Villefranche-sur-Saone\n1.150.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 30.500.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Villefranche-sur-Saone Museer og kunstgallerier\nMaison du Patrimoine - Musee des ConscritsMusee Paul-Dini, musee municipal de Villefranche sur Saone\n91, Rue StalingradA La Bonne Franquette\nVillefranche-sur-Saone tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i byen Villefranche-sur-Saone. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Villefranche-sur-Saone er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksstrøg og smukke seværdigheder. Nyd adgang til Agoda.coms bedste tilbud, når du vælger et ophold i Villefranche-sur-Saone. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast dine rejsedatoer i vores søgefelt og find de bedste tilbud på hotelværelser i Villefranche-sur-Saone.\nUdvalgte hoteller i Villefranche-sur-Saone, Villefranche-sur-Saone Populært valg!\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Villefranche-sur-Saone, så er Hotel Kyriad...\nVærelset var skønt og sengene var perfekte.\nJesper, Danmark 13. januar 2017 Campanile Villefranche sur Saone\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Campanile Villefranche sur Saone et...\nHôtel balladins Lyon / Villefranche-sur-Saône er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende...\nHotel Liberty ligger i hjertet af Villefranche Sur Saone i Beaujolais-regionen. Der tilbydes...\nNewport Hotel Restaurant ligger 3 km fra togstationen Villefranche, lige ved siden af...\nMed en praktisk beliggenhed i Villefranche-sur-Saone er L'Hostellerie la Ferme du Poulet et...\nIci & La ligger 400 m fra centrum af Villefrance-sur-Saône og 300 m fra togstationen. Ejendommen...\nBeaujolais Home er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i...\nAppart Hôtel Villefranche les Calad'in er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og...\nSe alle hoteller i Villefranche-sur-Saone\nHoteller i Villefranche-sur-Saone: Appart Hôtel Villefranche les Calad'inAppart République - VillefrancheAppartement Louis PlasseBeaujolais Home\nBest Western PlaisanceCampanile Villefranche sur SaoneHôtel balladins Lyon / Villefranche-sur-SaôneHotel Kyriad Villefranche Sur Saone\nhotelF1 Villefranche sur SaoneLe PalaceL'Hostellerie la Ferme du Poulet\nMercure Villefranche en BeaujolaisNewport Hotel RestaurantThe Liberty's\nHotel Villefranche-sur-Saone - Interessante steder: Vins-ziane-collectionMusee Paul-Dini, musee municipal de Villefranche sur Saone


VM-Sikring a/s » Tyverialarm\nEn tyverialarm fra VM-Sikring A/S i nordjylland, sikrer dit hjem eller din virksomhed optimalt. Vi bruger kun F&P-registreret udstyr, også hos private. Det er din sikkerhed for at funktionaliteten er der når det gælder.\nSe mere under Alarm systemer og Trådløse systemer\nHvis dit forsikringsselskab forlanger, at du tyverisikrer dit hjem eller din virksomhed, projekterer vi dit anlæg ud fra forsikringspolice sammen med dig, så du ved hvad du får. Der bliver naturligvis taget højde dine ønsker, så forsikringskrav og ønsker går op i en højere enhed.\nDu får fuld dokumentation på dit anlæg, det er dit bevis overfor forsikringsselskabet om, at dit anlæg overholder gældende regler og krav.\nInstallering af tyverialarm.\nVed installering af en tyverialarm fra VM-Sikring, får man også muligheden for overvågning af tekniske installationer.\nDet kan være virksomheder der ønsker overvågning af eksempelvis frostrum, ventilationsanlæg og varmeanlæg. Det kan være en privat, der ønsker at få at vide hvis fyret går ud, eller hvis der vand på gulvet i kælderen. Dette er ikke noget der fordyrer det månedlige abonnement.\n– Kontakt os og få en professionel gennemgang, af de krav og ønsker der måtte være til tyverisikring hos dig.


Besparelser på sundhedsområdet - Naalakkersuisut\nDet er vigtigt for mig at slå to ting fast, dels at de fremsatte forslag til besparelser ikke er ultimative og derfor til drøftelse, og dels at der ikke er lagt op til nedlæggelse af lægestillinger. Lægestillingerne i bl.a. Qaanaaq og Ittoqqortoormiit foreslås flyttes til nærmeste regionssygehus, hvorfra de pågældende byer vil blive betjent.\nHvis forslaget bliver vedtaget bliver de tre byer ikke uden lægebetjening. I stedet for en fast læge, som i dag typisk sikres gennem vikaransættelser, lægges der op til at opnormere til med yderligere en sygeplejerske i de pågældende byer, med tilhørende lægebesøg fra regionssygehuset en uge hver måned. Desuden vil lægen altid være tilgængelig via telemedicinske konsultationer, hvor borgerne/patienterne kan komme i direkte kontakt med lægen, og lægen kan gennemføre de nødvendige undersøgelser ved at instruere den tilstedeværende sygeplejerske.\nEn anden meget vigtig pointe er, at flytningen af lægestillinger ikke kun er begrundet i økonomi, men også tiltagende vanskeligheder med at rekruttere læger til stillingerne. Første gang dette blev fremført var i forbindelse med de politiske drøftelser m sundhedsreformen i 2010. Derfor er den fremtidige sundhedsbetjening i de mindre byer en nødvendig diskussion, som vi bliver nødt til at tage uanset de aktuelle besparelser.


Holdningspapir om frie agenter | Radikale Venstre\nRadikaliseret økonom søges\nFormand: Jens Hørlück\nKommissorium for holdningspapir om frie agenter\nFrie agenter er ikke noget nyt. Der har altid været selvstændige, der udførte specialiseret arbejde for andre. Indtil for et par generationer siden var der også en løsarbejderklasse, hvis levevilkår kunne være kummerlige. Tænk f.eks. på daglejere på landet og havnearbejdere i byen. Løsarbejderne fik gradvist sikret deres arbejdstagerrettigheder fra 60’erne og fremefter. I dag er alle frie agenter juridisk set selvstændige momsregistrerede virksomheder med de muligheder og udfordringer, det giver.\nOmfanget af frie agenter stiger i disse år på arbejdsmarkedet. På den ene side stiger antallet af specialiserede konsulenter, der arbejder ud fra egen virksomhed. Sammen med entreprenører, der starter egen virksomhed skaber det en dynamisk erhvervsudvikling og giver den enkelte muligheder. På den anden side - i den svagere ende af arbejdsmarkedet - findes gradvist flere borgere, som alene belønnes for opgaver løst via en online platform eller borgere, der er ”ansat” med svage rettigheder i nederste selskab i et hierarki af underleverandører.\nProblemerne med at finde en pendant til normale arbejdstagerrettigheder, der fungerer godt for selvstændige, deltidsansatte og borgere med et arbejdsliv sammensat af flere roller er ikke nye. Der har traditionelt været problemer med at udforme regler for lønsikring, barsel, sygefravær, pension etc. så de er rimelige for disse grupper, men samtidig ikke blokerer for enkeltpersoners lyst til at investere i egen fremtid åbner for skattetænkning, misbrug af offentlige ydelser eller skaber uheldige incitamenter.\nPartiets indstilling til alle typer af pendanter til arbejdstagerrettigheder og -beskyttelse for disse grupper skal opdateres. Det gælder beskyttelse ved sygdom, pension, barsel, ferie, mindsteløn, lønsikring, organiseringsret, arbejdsmiljø m.m.\nSom en del af gennemgangen skal der også ses på den organisatoriske opbygning. Eksempelvis om der kan gives flere roller til medlemsbaserede organisationer, som så kan tilbyde fleksible løsninger til deres medlemmer med et omkostningsniveau for samfundet, som er parallelt til det øvrige arbejdsmarked.\nUdover de politiske risici i forhold til frie agenter skal et holdningspapir også kigge på de positive muligheder. Kan fri agent understøttes politisk så rollen giver flere borgere et bedre arbejdsliv? Kan fri agent arbejdsmodeller bidrage at flere af de unge, der kommer ind på arbejdsmarkedet, finder deres rolle i en situation, hvor automatisering overtager en række traditionelle arbejdsopgaver?\nJens Hørlück\tØkonom


Bundesliga-legende: Jeg var tættest med denne dansker – Ekstra Bladet\n20. nov. 2021 kl. 09:25\nBundesliga-legende: Jeg var tættest med denne dansker\nDen tidligere verdensmester og bedste fodboldspiller på kloden Lothar Matthäus fortæller, hvilken dansker han havde det tætteste bånd til\nLothar Matthäus nåede at spille 150 landskampe for det tyske- og vesttyske landshold. Her ses han i sin sidste landskamp ved EM i 2000 i Holland og Belgien. Foto: Lars Poulsen/POLFOTO\nEn lang række danskere har voldt Lothar Matthäus problemer på grønsværen.\nBundesliga-legenden har givet et interview til Viaplay, hvor Ekstra Bladet også har fået mulighed for at stille spørgsmål. Her var temaet blandt andet, hvilke fremtrædende danske spillere han spillede med og stod over for.\n- Jeg spillede sammen med Søren Lerby, der også var anfører på det danske landshold. Jeg var tættest med ham, da vi spillede i Bayern München. Vi spillede mod hinanden ved VM i 1986, fortæller Matthäus.\nLerby er ikke den eneste dansker, der modtager rosende ord fra Ballon d'or-vinderen fra 1991. Flere danske fodboldlegender får også et skulderklap af den tidligere verdensmester.\n- Elkjær (Preben, red.) og Schmeichel (Peter, red.) var også gode spillere, som jeg spillede mod. De gjorde det godt på landsholdet.\n- Laudrup-brødrene spillede alle steder. I Europa, München, Italien, England og Spanien. De var også kvalitetsspillere.\nVesttyskland vandt 2-0 over Danmark ved EM i 1988. Her ses 38-årige Morten Olsen skrapt forfulgt af anfører Lothar Matthäus. Foto: Lars Poulsen/POLFOTO\nGuld og skader\nMatthäus er én af de tre i historien, der har været med til fem verdensmesterskaber, og han bar anførerbindet, da det vesttyske landshold vandt VM-guld i 1990. Det blev en slutrunde, hvor stjernen spillede en stor rolle i tyskernes bedrift. Kaptajnen dirigerede nemlig sit hold fra midten af banen og endte selv med at komme på måltavlen fire gange.\nI VM-finalen vandt Matthäus og co. 1-0 over Argentina og Diego Maradona, og så kunne den tyske anfører løfte det gyldne trofæ.\nVesttyskland vandt VM i 1990, og på billedet ses anfører Matthäus kysse den gyldne pokal. Foto: Carlo Fumagalli/AP\nVed EM i Sverige i 1992 måtte Bundesliga-legenden se med fra sidelinjen med en skade, da Danmark vandt 2-0 over Tyskland i finalen.\n- Havde udfaldet været anderledes, hvis du spillede finalen?\n- Nej. Det var en god præstation af det tyske landshold i 92. Jeg savnede at være med, men jeg fik en skade to måneder før turneringen. Jeg kan ikke sige, at vi havde præsteret bedre, hvis jeg var med i slutrunden.\nLod sig udskifte - og tabte\nGennem sin lange karriere er Matthäus stødt ind i flere danske spillere på grønsværen - blandt andet i Champions League-finalen i 1999 på Camp Nou, hvor han sammen med Bayern München skulle forsøge at hamle op med Manchester United og Peter Schmeichel.\nPå tavlen stod 1-0 til Bayern med få minutter tilbage af den ordinære spilletid, da en glad Matthäus lod sig udskifte og jublede på vej ud fra banen.\nDet var nok ikke den bedste idé, for United fik scoret to mål i overtiden, og så kunne den tyske stjernespiller se Schmeichel lave flik-flak og senere løfte 'pokalen med de store ører'.\nSkuffelsen var stor hos den tyske verdensstjerne, der tog sin sølvmedalje af ved præmieoverrækkelse. Foto: Jørgen Fromme/Ritzau Scanpix\nFakta om Lothar Matthäus\nLothar Matthäus er født 21. marts 1961 i Erlangen i delstaten Bayern.\nDen tyske legende har tørnet ud for Bayern München (410 kampe og 100 mål), Borussia Mönchengladbach (197 kampe og 48 mål), Inter (154 kampe og 53 mål) og New York Red Bulls (21 kampe og 0 mål).\nTitler med klubber:\nDet tyske mesterskab: 1985, 1987, 1994, 1997 og 1999.\nTysk pokalmester: 1986 og 1998.\nItaliensk mester i 1989.\nUEFA Cup-vinder i 1991 og 1996.\nTitler med landsholdet:\nEM-vinder i 1980\nVM-vinder i 1990.\nDerudover er den tyske legende en af tre spillere på verdensplan, som har deltaget i fem VM-slutrunder, nemlig i 1982, 1986, 1990, 1994 og 1998.\nHan blev i 1991 kåret som verdens bedste fodboldspiller af FIFA. i 1992 blev han kåret som årets fodboldspiller i Europa.\nDu kan se alle Bundesliga-kampene på Viaplay.\nDansk klub ville smadre transferrekord\nJesper Lindstrøm havde kostet meget mere i FCK


Teknologi og handicap - Det sidste skridt er det sværeste - Teknologi & Handicap\nNyhedsbrevAbbonér på Socialstyrelsens nyhedsbrev, hvis du fortsat ønsker at blive opdateret med nyheder samt kurser/konferencer inden for hjælpemiddelområdet.Der arbejdes på en løsning, hvor du særskilt kan abbonere på nyheder om hjælpemidler. Indtil videre skal du vælge områderne 'Ældre' og 'Handicap'. Tilmeld dig Socialstyrelsens nyhedsbrev her (åbner nyt vindue) Det sidste skridt er det sværeste\nVelfærdsteknologi har indtil videre fyldt mere i debatten end ude i praksis, men det begynder der langsomt at blive lavet om på. Teknologi & handicap har talt med Rikke Sølvsten Sørensen fra Servicestyrelsen, som fortæller om det komplicerede arbejde med at få afprøvet teknologierne, og om hvorfor de projekter, der ikke munder ud i, at teknologien bliver en del af driften, også er vigtige.Rikke Sølvsten Sørensen er leder af Servicestyrelsens velfærdsteknologiprogram, som har til formål at udbrede velfærdsteknologi på det sociale område.»Langt hen ad vejen har det været på ældreområdet eller i sundhedssektoren, at fokus har ligget. Men vi har også et par projekter på handicapområdet, vi har søgt projekter på børn- og ungeområdet, og vi håber også på at kunne udbrede til udsatteområdet,« fortæller Rikke Sølvsten Sørensen.\nAf: Torsten Breuerbach Larsen\nMålgruppe: Ergoterapeuter, Fysioterapeuter, Hjælpemiddelproducenter, HR-medarbejdere, Lærere, Læsekonsulenter, PPR-kontorer, Psykologer, Sagsbehandlende terapeuter, Socialrådgivere, Speciallærere, Specialpædagoger, Sygeplejersker\nServicestyrelsen har stor faglig viden om det sociale område, organiseringen af arbejdet og praksis. Desuden har man gode forbindelser til de danske kommuner og lang erfaring med projektarbejde og formidling. Derfor har man en central rolle, når det drejer sig om afprøvning og implementering af velfærdsteknologi.»Velfærdsteknologi skal ikke ud for enhver pris, men der er områder, hvor vi kan se nogle kvalitative og kvantitative fordele. Vi har absolut ikke et enøjet teknologifokus, for kvaliteten i ydelserne skal som minimum være på samme niveau som før,« siger Rikke Sølvsten Sørensen.Fordele og ulemper ved demonstrationsprojekterStørstedelen af Servicestyrelsens velfærdsteknologiprojekter finder sted i ABT-fondens regi, bl.a. på grund af de gunstige finansieringsmuligheder, der findes her.»Selvom der er nogle begrænsninger for et ABT-projekt, så er der også nogle gode sigtelinjer: Det må ikke blive dyrere, samtidig med at kvaliteten skal blive bedre - det er nok ikke så tosset en idé,« siger Rikke Sølvsten Sørensen.Mere problematisk er det, ifølge Rikke Sølvsten Sørensen, at tidsrammerne for demonstrationsprojekterne er temmelig korte - halvandet år. Det er ikke lang tid i forhold til, hvor stor en omvæltning det er at skulle til at arbejde med ny teknologi i hverdagen.En anden problematik er, at den målestok, man skal have et demonstrationsprojekt op i for at vurdere, om indførelsen af den pågældende teknologi vil fastholde eller forbedre kvaliteten af ydelserne, uden at omkostningerne løber løbsk, er så stor, at et offentligt udbud er påkrævet. Et offentligt udbud er i sig selv tidskrævende og kan betyde, at den reelle afprøvningsperiode bliver meget kort.»Det er selvfølgelig en balancegang, fordi vi vil have nogle resultater nu, men samtidig bør vi spørge os selv, hvad det så er for en type resultater, vi får,« siger Rikke Sølvsten Sørensen.Det sidste, svære skridt manglerSelv om debatten om velfærdsteknologi har kørt i en årrække nu, så er det stadig sparsomt, hvor megen teknologi der er kommet i drift ude i kommunerne. Robotstøvsugere er et eksempel på en teknologi, der langsomt gør sit indtog, men om de bruges konsekvent, vides ikke.»Der har kørt en masse mindre projekter, hvor man har prøvet løsninger af. Men det sidste skridt, hvor man får tingene op i en større skala og i egentlig drift, det er svært,« siger Rikke Sølvsten Sørensen.Hun mener ikke, at ansvaret for at få implementeret teknologien kan placeres ét sted, fordi forudsætningen for succes er, at der er opbakning og vilje på alle niveauer - fra politikeren til praktikeren.Rikke Sølvsten Sørensen fortæller, at forventningerne til teknologien, og til, hvor enkel den er at implementere, kan være vidt forskellige. En forvaltningsmedarbejder, som får en ide til, hvordan teknologi kan gøre en forskel, kan nemlig have én beskrivelse af frontmedarbejderens arbejdsgange, mens praksis ofte viser sig at være mere sammensat. Man kan sige, at jo længere væk fra arbejdsgangen, man er, desto simplere forekommer den. Derfor er det vigtigt, at man ikke undervurderer behovet for brugerinddragelse, undervisning og justering af brugen i alle faser af implementeringen, hvis man vil have det til at fungere.Flere projekter har vist, at skepsis og negative forventninger til teknologi i opgaveløsningen er forsvundet, hvis teknologien faktisk har vist sig at give fordele i arbejdet.»Det handler også om, at man skal kende sin organisation og medarbejdernes kompetencer. Jeg har selv været med til at indføre PDA'er i Københavns Kommune. Der var nogle medarbejdere, som havde svært ved at læse og derfor havde flere udfordringer med den nye teknologi. I de situationer må man finde ud af, hvad man så gør. Kan man fx bruge ikoner i stedet for tekst?« siger Rikke Sølvsten Sørensen og understreger, at det er vigtigt med en grundig forundersøgelse af målgrupperne på begge sider af teknologien - altså både borgere og medarbejdere - selv om eller netop fordi der altid vil dukke uforudsete problemer op undervejs, som man skal forholde sig til.Diversitet giver bedre oddsServicestyrelsens velfærdsteknologiprojekter kan opstå på flere forskellige måder.»Det kan være os selv, der får en god ide, eller en kommune, der kontakter os med et behov. Vi har minimum tre kommuner med i vores projekter, fordi vi mener, at jo større diversitet, jo bedre bliver demonstrationen, og jo mere sandsynligt er det, at teknologien efterfølgende kan udrulles til andre kommuner i landet,« forklarer Rikke Sølvsten Sørensen.Typisk er arbejdsgangen den, at Servicestyrelsen og kommunerne definerer projektet på nogle workshops, hvorefter Servicestyrelsen sender projektet i høring hos de deltagende kommuner. Servicestyrelsen er projektejer og har den overordnede ledelse og koordinering af projektet, samtidig med at der sidder en lokal projektleder i hver af de deltagende kommuner.Det, at kommunerne selv er dem, der er tættest på praksis og får hands-on-erfaringerne fra disse projekter, skulle gerne give ballast til at fastholde kompetencerne og holde teknologien i drift, når projektperioden afsluttes.Succesfulde erfaringer»Det betyder meget for interessen for et projekt, at en kommune kan se et evalueringsmateriale og en business case, der viser, at det på alle måder betaler sig at gå i gang, både kvalitativt og økonomisk« forklarer Rikke Sølvsten Sørensen.Netop dette har Servicestyrelsen haft stor succes med i forbindelse med et forflytningsprojekt, som har fået en hel del opmærksomhed og pressedækning. Projektet viser, hvor store besparelser det kan føre til, når man med indførelsen af loftslifte går fra at være to medarbejdere om at forflytte en borger til, at processen kan varetages af én medarbejder. Rikke Sølvsten Sørensen pointerer, at det ikke er loftsliftene i sig selv, somhar skabt besparelsen. Flere kommuner er gået over til at bruge loftslifte, men udnytter ikke muligheden for, at forflytningen med loftslift kan varetages af en enkelt medarbejder - og så er man lige vidt, hvad angår selve effektiviseringen.Et andet projekt omhandlende elektroniske låse har givet mere blandede erfaringer, og det mener Rikke Sølvsten Sørensen er, hvad man må forvente i nogle projekter. Det handler om at afdække, om teknologien er implementeringsmoden. Derfor er projekter, som ikke munder ud i, at teknologien tages i brug, lige så vigtige som succeshistorierne, fordi de forhindrer, at der investeres i umodne teknologier eller teknologier, som er for besværlige at implementere.


dnp Visiosign har fået ny ejer - dnp Visiosign\nDen første januar 2020 blev dnp Visiosign en del af dnp Denmark A/S. dnp Visiosign fortsætter med at være dnp Visiosign, som I kender - en dansk virksomhed med samme høje standarder og værdier.\ndnp Visiosign fortsætter som du kender det\nVi er det samme hold af dedikerede medarbejdere, med den samme daglige ledelse, og fortsætter med at levere de samme produkter og services, som i kender. Med dnp Denmark, som ny ejer, har vi fået nogle nye muligheder.\ndnp en vigtig spiller i skærm-branchen\ndnp Denmarks produktportefølje omfatter en bred vifte af optiske skærme til frontprojektion - herunder laser projektion - og bagprojektion. Mange af verdens førende mærker, såsom LEGO, Nike, Sony, Best Buy, Harrods, L'Oréal og Hugo Boss, bruger skærme fra dnp i deres kommunikation.\ndnp er verdens førende leverandør af høj-kvalitets optiske projektionsskærme. Det giver os adgang til at udvide vores produktkatalog med nye spændende danskproducerede skærmløsninger. dnp Denmark, og dermed også dnp Visiosign, er en del af den store japanske koncern Dai Nippon Printing Co Ltd. Vi er glade for den tyngde, det giver os at være en del af noget større.


Forslag til lokalplan 2.11 og forslag til Kommuneplantillæg 10 - Albertslund Kommune\nForslag til lokalplan 2.11 og forslag til Kommuneplantillæg 10\nKommunalbestyrelsen har den 22. juni 2017 vedtaget at sende forslag til lokalplan 2.11 og forslag til kommuneplantillæg 10 – Boliger ved Læhegnet i høring.\nPlanerne ændrer anvendelsen fra erhverv til boliger, og gør det muligt at bygge 48 rækkehuse og 80 lejligheder i etagebyggeri. Rækkehusene bliver opført i to etager, og etageboligerne kan opføres i op til fem etager.\nLæs forslag til lokalplan 2.11 og forslag til kommuneplantillæg 10 – Boliger ved Læhegnet her\nPlanforslagene er i høring i 8 uger fra den 27. juni til den 22. august 2017. Dine eventuelle bemærkninger og ændringsforslag skal være modtaget senest den 22. august 2017, og sendes til:\nKultur, Plan & Digitalisering\nI perioden fra forslaget til lokalplanen og forslag til kommuneplantillægget offentliggøres, til de endelige planer vedtages af kommunalbestyrelsen, skal du forholde dig til begge versioner af lokalplanen, både den gamle og den nye. Du må altså hverken foretage dig noget, der er i strid med den gamle lokalplan eller i strid med forslaget til en ny lokalplan. Du må kun handle ud fra de regler, der er ens i de to versioner. Dette gælder op til højst 1 år fra lokalplansforslaget offentliggøres.\nAlbertslund Kommune har foretaget en miljøscreening af planforslagene. På baggrund af screeningen er det vurderet, at forslag til lokalplan 2.11 og forslag til kommuneplantillæg 10 ikke vil have nogen væsentlig indvirkning på miljøet. På denne baggrund har Kommunalbestyrelsen afgjort, at planerne ikke skal miljøvurderes. Screeningen er foretaget i henhold til Lov om Miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter, LBK nr. 448 af 10/05/2017.\nDu kan klage til Planklagenævnet over kommunalbestyrelsens afgørelse om ikke at udarbejde en miljøvurdering. Der kan alene klages over retlige spørgsmål.\nEnhver med retlig interesse i sagens udfald og visse landsdækkende foreninger er berettiget til at klage.\nHvis du ønsker at klage til Planklagenævnet over afgørelsen, skal du klage via Klageportalen. Klagenævnet skal modtage din klage inden 4 uger fra offentliggørelsen af afgørelsen, hvilket sker samtidig med offentliggørelsen af forslaget til planerne.\nDer vil blive opkrævet et gebyr på hhv. 900 kr. eller 1.800 kr. (2016-niveau) afhængig af, om du klager som borger eller som virksomhed/myndighed /organisation. Gebyret tilbagebetales, hvis der gives helt eller delvist medhold i klagen.\nKlagenævnet skal som udgangspunkt afvise en klage, der kommer uden om Klageportalen. Hvis du på grund af særlige forhold ønsker at blive fritaget for at bruge Klageportalen, skal du sende en begrundet anmodning til plan@albertslund.dk. Kommunen videresender herefter anmodningen til klagenævnet, som afgør, om anmodningen kan imødekommes.\nYderligere oplysning om klageregler kan læses på www.albertslund.dk/klagevejledning og http://naevneneshus.dk/planklagenaevne.


Gode tips til din næste havefest – BygogHus\nForside » Uden for kategori » Gode tips til din næste havefest\nDet gode vejr er så småt på vej ind over det danske land. Solens stråler pibler frem mere hyppigt, og fuglene synger foråret ind med deres kvidren og fløjten. Derfor er det for alvor sæson for at komme ud i haven og nyde godt af de flotte omgivelser. I den forbindelse kan det være, at du også har overvejet at omdanne haven til kulisse for diverse festivitas. Det kan være, der er en kommende fødselsdag, der skal fejres på bedste manér, eller måske en konfirmation som skal markeres med et brag af en fest. Hvad end anledningen måtte være, så kan du her finde gode idéer til din næste havefest.\nSørg for det praktiske er på plads\nFor at festen spiller er der en række praktiske foranstaltninger, som bør være taget hånd om. For eksempel er det vigtigt at overveje om, man ønsker et telt i haven til at danne rammerne om festen, om man mangler stole til gæsterne eller om man vil hyre underholdning til anledningen. Hvis du bor på Læsø, findes der en bred vifte af muligheder i forhold til diverse ting til din havefest. For at læse mere om Læsø og hvad øen har at byde på, hvad angår dine festbehov, så hop ind på dette link. Læsø er dog blot en af mange steder i Danmark, hvor du kan finde det nødvendige udstyr til havefesten.\nAndre læste også: Huset med den flotte facade\nEn fest er intet uden lidt godt til ganen. Både mad og drikkevarer er essentielle til din næste havefest, da dine gæster helst ikke skal gå sultne eller tørstige fra festen. Find derfor ud af hvilken menu, du ønsker at servere for dine gæster på forhånd, så du har tid til at kokkere selv eller købe mad udefra. Sæt desuden tid af til at købe drikkevarer, så du kan glæde dine gæster.


Svenske Hasselblad skruer kameraer sammen, der får de fleste fotografer til at længes efter nyt udstyr, og nu er de klar med det spritnye Hasselblad H6D-400C MS. Med et prisskilt på den forkerte side af “indenfor-rimelighedens-grænse” er det virkelig også kræs, og du får for eksempel en 100 megapixel CMOS sensor – der ved hjælp af snedig teknologi kan eksponere R,G,G og B delene af pixlerne for lys og dermed faktisk præstere 400 megapixel – og det giver altså en billedstørrelse på enorme 2,4 GB per styk. Og nej, der inkluderer ikke en harddisk eller SD-kort i handlen, og du får heller ikke objektiver med til den pris. Ja, det er dyrt at være fotograf. Til gengæld er det misundelsesværdigt grej, og her i videoen ser du, hvad bæstet kan.\nSe mere her / Fra 300.000 kr.\nSe andre seje sager om: Hasselblad, Kamera, Spejlreflekskamera


Kamal “Oliver” Qureshi overgår sig selv i underlødighed | Omnial\nPosted by: JanChris | 23/09/2008\nKamal “Oliver” Qureshi overgår sig selv i underlødighed\nMan kan næsten ikke undgå at komme til at holde af Kamal Oliver Qureshi. Han er ét af de mennesker, der er i stand til at leve en fuldstændig sorgløs tilværelse, fordi han er stæreblind over for egne fejl og mangler – og dem har han, hans trosfæller og religion mange af – mens han altid er på pletten, når andre – hvilket i realiteten vil sige Dansk Folkeparti – kommer med én eller anden udtalelse om islam eller muslimer, han kan koge suppe på.\nDen stakkels Qureshi, der efter lidt eksamensfusk, dokumentfalskneri, bedrageri og andet godt fra havet, selv blandt egne partifæller og vælgere er faldet dramatisk i anseelse, har i øjeblikket et endnu mere akut behov for at promovere sig selv i offentligheden end normalt – hvilket ikke siger så lidt. Oliver er nemlig dumpet ned på sjettepladsen på listen over SF’s Folketingskandidater i København og er dermed i dén grad i fare for ikke at blive genvalgt ved næste Folketingsvalg.\nMogens Camres udtalelse på Dansk Folkepartis landsmøde i weekenden om, at Islam skal sendes ud af Europa, er derfor en kærkommen lejlighed til, at Oliver igen kan berige danskerne med sine underlødige bemærkninger om ledende politikere fra Danmarks tredjestørste parti. En parallel til jødetransporterne under Anden Verdenskrig og en sammenligning med den danske nazi-leder, Jonni Hansen, er to af højdepunkterne fra Qureshis verbale skatkammer. Oliver satte trumf på ved at sige, han havde modtaget meget grove, meget voldsomme trusler efter sine seneste udtalelser, og i sin karakteristiske løgnagtige og manipulerende stil fastslog han, at det er jo det, der gør, at der er mange af mine kollegaer på Christiansborg, som ikke siger noget, når det er, de hører de her ekstreme udtalelser fra magtfulde partiledere som Pia Kjærsgaard.\nVi tager den lige én gang til: Kamal Qureshi mener, Folketingspolitikere afholder sig fra at kritisere Dansk Folkeparti, fordi de i så fald vil modtage trusler fra vrede (DF)-vælgere! Man kan vist roligt sige, at det i så fald må have været meget småt med truslerne de sidste mange år…\nOmnial venter spændt på den dag, da Qureshi i stedet retter blikket mod sine egne trosfæller og den kulturelle berigelse, en pæn del af dem har udsat Danmark for: voldtægter, brutale overfald, bandekriminalitet, religiøs ekstremisme, planlægning af terrorisme, parallel lovgivning, religiøse særkrav, sort arbejde etc., men som englænderne ville sige: Don’t hold your breath.\nHvorom alting er: Gå ikke glip af det interview, Qureshi her til formiddag gav på TV2 News. Man kan sige meget om ham, men underholdningsværdien er da i det mindste høj. Hør hele interviewet ved at klikke her, eller se det her under Historier fra Danmark i menuen til højre.\nLagt i Dansk Folkeparti, Kamal Qureshi\nSidste illusioner bristet med udlændingeaftale »\nJeg er sikker på at Osama b laden vil være demokrat når han står ved grænsen – han er derfor prima kandidat til SF…\nBy: kpetersen on 14/10/2008


Er du allerede ved at være fyldt op med tanken om al den flæskesteg, svær, brun sauce og kartofler, som du skal indtage i den kommende juleperiode? Saml vennerne, familien, kollegaerne, naboen og kæresten til en atypisk julefrokost hos Frankies Pizza.\nFor selvom menuen måske ikke indebærer alle klassikerne, er grundidéen helt den samme: At samles til et feast udgjort af selskabets favoritter med et væld af flydende julefrokostnøjelser hertil. På Frankies Pizza tilbyder vi nemlig ”Frankies Feast” til dig og dit selskab. Et on going flow af al den pizza du kan spise, samt al den vin du kan drikke til en skarp pris à 300 kr.\nFrankies Pizza finder du på to skønne locations i København – og med en tredje på vej! Besøg vores filial på Østerbro, hvor Frankies Pizza holder til i 90’ernes tidligere PARK Café. Hvis restaurantens elegante marmorborde og rustikke lædersofaer begynder at snurre for dig her, er det ikke nødvendigvis alkoholindtaget, der er synderen, men derimod vores ikoniske KEVI-kontorstole, I finder rundt i restauranten.\nAlternativt kan du svinge forbi Nørrebro, hvor Frankies Pizza har adresse på Sortedam Dossering – blot et stenkast fra Københavns famøse søer. Her kan du lade lyse, farverige og funky lokaler danne ramme for din julefrokost lokaliseret centralt i København.\nSlutteligt lander vores tredje Frankies Pizza-filial på Vesterbro i den nærmeste fremtid. En hyggelig lille biks midt på Vesterbrogade, hvor vi også glæder os til at kunne byde dig indenfor. Mere information følger!\nSe alle muligheder og hvordan I booker bord ved at klikke her. Færre end 10 personer? No worries – hvis I blot sørger for festen, så sørger vi for maden! ”Frankies Feast” kan nydes uanset om i ankommer 2, 20 eller 200 personer.\n« Julefrokost på Alabama Social: En kærlig komsammen med masser af comfort food\t» Tony’s inviterer til ”Italian style”-julefrokost i Havnegade


Drømmer spædbørn? | illvid.dk\nDet er rigtigt, at spædbørn drømmer og endda mere end voksne. Men hvad indholdet i drømmene er hos de helt små, kan vi nok aldrig få at vide. De nyeste teorier siger, at når vi drømmer, er det for at bearbejde de indtryk, vi har modtaget i løbet af dagen, og få dem til at stemme med vores tidligere erfaringer.\nMens vi hviler om natten, arbejder hjernen på højtryk med at sortere dagens indtryk og putte dem i de rigtige kasser. Hos spædbørn, hvor hjernen stadig ikke er færdigudviklet, kan man forestille sig, at drømmeaktiviteten er med til at organisere informationerne i den nye hjernebark. Da ethvert indtryk er nyt, kræves meget drømmesøvn.\nNår man næsten med sikkerhed kan sige, at spædbørn drømmer, er det, fordi man i søvnlaboratorier kan observere den såkaldte REM-søvn. REM står for Rapid Eye Movement, det vil sige hurtige øjenbevægelser.\nI 1950’erne fandt amerikanske forskere ud af, at mennesker drømmer under REM-søvnen. Vækker man folk i REM-fasen, kan de næsten altid fortælle, at de var midt i en drøm. Drømme forekommer også i de dybere søvnfaser, men ikke nær så hyppigt.\nVoksne mennesker tilbringer cirka 20 procent af natten med REM-søvn, men hos nyfødte er 50 procent af søvnen REM-søvn. Da de helt små sover omkring 16 timer i døgnet, drømmer de altså ikke mindre end otte timer dagligt.\nDrømmer dyr ligesom os?