Lars Ranthe: “Vi mænd er virkelig simple” | Magasinetliv.dk\nSkal du nå helt ind til din mand, skal du lave noget med ham. Det dur ikke kun at snakke. Lars Ranthe kan faktisk ikke forstå, vi ikke er bedre til at forstå mænd, når nu vi er så gode til følelser – som han synes, vi er\n6. juni 2017 af Ulla Hinge Thomsen\nLars Kristian Ranthe (45)\ner gift med skuespiller Christine Albeck Børge, far til Rigmor og Betty Marie.\ner skuespiller. Fik sit gennembrud i DR-serien Sommer i 2008. I 2012 modtog han både en Bodil og en Robert for sin rolle som Kjeld Petersen i filmen Dirch. Seneste film er Thomas Vinterbergs Jagten fra 2012 og Klassefesten 2 fra 2013.\nFra Jakob Sommer i tv-serien Sommer til Kjeld Petersen i filmen Dirch. Har dine roller noget til fælles?\n“Jeg ville nok mest være blevet castet som gadedreng, da jeg lige kom ud af teaterskolen. Jeg er jo sådan lidt Vesterbro-agtig med mit ansigt og min friske københavnerstemme. Men så fik jeg lov at lave Jakob Sommer som min første store rolle på tv, og han indeholder noget helt andet blidt, som jeg i øvrigt også selv gør.\nI dag er der flere, der ringer, og det giver mulighed for at prøve meget forskelligt. Jeg har lige lavet en film med Thomas Vinterberg (Jagten, red.), som jeg har været i Cannes med. Her spiller jeg en tyk godsejer med stort fuldskæg og i stort kostume. Ham prøvede jeg at putte noget af det nærvær over i, som jeg lærte af instruktøren på Dirch, Martin Zandvliet.”\nHvilken genre er mest udfordrende for dig – og hvilken holder du mest af?\n“Humoren ligger nemt for mig, mens jeg skal arbejde mere med det, som kommer tæt på følelsesmæssigt. Jeg er typen, der hellere kommer med en hurtig bemærkning – det sjove er jo også en måde at holde gråden på afstand.”\nEr der forskel på at spille sammen med kvinder og med mænd?\n“Kvindelige skuespillere har ofte tættere adgang til deres følelser, måske fordi kvinder har et underliv og får menstruation som 13-årige – der er ligesom et andet behov for, at I forholder jer til jeres krop og jeres følsomhed. Det kan være meget fascinerende, men også vildt irriterende. Det sjove ved at arbejde med en mand er til gengæld, at han ved, at karakteren rummer noget følsomt, og så gør han alt, hvad han kan, for ikke at vise det. Det er der noget dramatisk interessant ved.”\nHvad betyder mandefællesskaber for dig?\n“Meget. Christine (Lars Ranthes hustru, red.) siger tit til mig: ‘Alle mænd elsker dig, Lars’. Jeg har mange gode venner, og jeg elsker at lege, fiske og snakke om værktøj. Med mænd handler det om at lave noget sammen, og så kan vi snakke undervejs. Golf er en perfekt aktivitet for mænd, for der er vi sammen i fire timer uden at behøve at have øjenkontakt. Når en mand ser en anden mand i i øjnene, kommer han lynhurtigt til at sige ‘fisse’ eller ‘så du fodboldkampen i går?’. Det er lettere at betro sig, når hovedet er vendt den anden vej.”\nHar du også kvindelige venner?\n“Ikke på samme måde, men jeg taler lige så godt og gerne med kvinder. Med jer er det nemmere at komme nogle lag længere ind til ting, der betyder noget, og det kan være enormt rart med det nærvær. Og når det slutter igen.”\nHvilken alder klæder en kvinde bedst?\n“Den, hun er. Du er 42, så vær dog 42 i stedet for at rende rundt og prøve at ligne en på 24. Ja, de har gode patter og en god røv, men hvad fanden skulle jeg snakke med sådan en om? I min branche er det desværre sådan, at der er færre gode kvinderoller end manderoller, og derfor er der ofte kun den lækre sekretær at identificere sig med i filmene. Der elsker jeg virkelig den engelske filmbranche, hvor de caster almindelige kvinder, skæve kvinder, kvinder i alle aldre. I modsætning til Hollywood, som bare er sådan en forskruet industri, der producerer fotomodeller. Det skal I ikke tage alvorligt, selv om jeg godt ved, at det påvirker jer.”\n“Hvis du vil ses og mærkes af din mand, så skab en situation, hvor han føler sig tryg. Tving ham ikke til at sidde og stirre dig ind i øjnene over en kop te med stearinlys. Foreslå i stedet, at I ordner haven sammen, eller spørg ham om hans nye værktøj fra Bauhaus. Så lover jeg dig, at han vil være vild med dig bagefter. Vi mænd er altså virkelig simple. Det undrer mig tit, at I siger, I er så gode til følelser, men I er ikke ret gode til at mærke mænd.”\nHvis du kunne give alle 40+ kvinder et rigtigt godt råd, hvad skulle det så være?\n“Du er allersmukkest nu! Du er moden, du er livsklog og stærk, og du er stadig viril. Der sker noget, når I bliver slidte – på den gode måde. Det giver rynker, dybde i øjnene og ro i sjælen, og det er røvfedt – ikke grimt. Jeg er dybt taknemmelig over, at jeg bliver ved med at synes, at de lækreste kvinder er dem på min egen alder – jeg håber, jeg også tænker sådan, når jeg er 80.”\nHvilken kvinde har haft afgørende betydning for dit liv – som ikke er din mor eller din kone?\n“Lane Lind, der var rektor for Skuespillerskolen ved Odense Teater, hvor jeg gik i 1990’erne. Jeg kom fra en ultra drenget verden som skibums, der gik i byen hver dag, til hendes skole, hvor vi skulle sidde i rundkreds og føle og få massage med olier. Det var rystende, provokerende og sindssygt ubehageligt, og jeg slog mig i tøjret. Men det var et vendepunkt i mit liv. Jeg kom i kontakt med min feminine side og blev et mere helt menneske.”\n“Når jeg er i en ikke-bevidst tilstand. Det kan være i alle mulige sammenhænge: Mens vi snakker sammen nu, når jeg går en tur med Christine eller går i seng med hende. Somme tider sker det også i arbejdet, at det hele bare flyder, og jeg glemmer det raslende slikpapir i salen eller den hostende publikummer.”\nArtiklen er bragt første gang i Magasinet Liv nummer 18.


Levevis: 5 Fødselsdagsindretninger | Da.Design2BuildOC.com\nVigtigste > Levevis > 5 Fødselsdagsindretninger\n# 5. Budget-venlige fødselsdag ideer\n# 4. Sæsonbestemt fødselsdagsindretning\n# 3. Første fødselsdagsfest\n# 2. Miljøvenlige Fødselsdag Ideer\n# 1. Tema parter\nDer er ingen rigtig eller forkert måde at sætte scenen på, men her er 5 gode ideer til at komme i gang.\nIntet siger, "Fødselsdag, denne vej!" som en ballon bundet til et gadeskilt eller en postkasse. Men hvad med fødselsdagindretningen på selve arrangementet? Dekorationer kan variere fra små og enkle til over-the-top og uddybede, og der er ingen rigtig eller forkert måde at indstille scenen på.\nLæs videre for at se et eksempel på ideer fra Design2BuildOC.com og TLC!\nMange af os er budgetbevidste i disse dage og kaster et ekstravagant fødselsdagsfest er bare ikke på bøgerne. En af de første regler for at holde partiets budget i skak er at smide fødselsdagsbassen hjemme og springe over lejeomkostningerne. Lav invitationer selv eller brug online-invitationer (som også sparer prisen på frimærker!). Du kan typisk springe mange papirindretninger i stedet for at lave dine egne - enten tegne dem eller udskrive dem på computeren.\nOvervej også at spare penge ved at holde menuen enkel og bagning kagen (eller cupcakes) selv. Så hvad hvis du ikke er en kage dekoration ekspert? Alt hvad der betyder noget er, hvordan det smager, og at fødselsdagens dreng eller pige er glad!\nNogle gange kan sæsonen selv gøre det bedste fødselsdagstema.\nSommerfødselsdagsfester tilbyder fleksibilitet, fordi skolen er ude. Tag festet udendørs med en fest ved poolen. Ingen pool? Vend din baggård til et luau med oppustelige wading pools, palmer, sand og ø musik.\nNår du planlægger forårs- og efterårsfødselsdage, er du afhængig af årstidens bounty for at give din dekoration. Forårsfesten kan nemt udnytte friske blomster, mens efterårsfester kan tilføje græskardekoration og cider nipper til arrangementet.\nVinterfødselsdage kan virke hårde, fordi de falder i nærheden af ferien. I stedet for at piggybacking en fødselsdagsfest med nytårsaften eller Thanksgiving, giv det sin egen specielle touch. Tænk slæde og snedækkere, varm chokolade og en kokosnød blizzard fødselsdagskage. Og bring sæsonen indendørs med vinterlandskabsindretninger, herunder hvid krans, hvide bløde puder og plastik.\nNår du vælger et tema til din barns første fødselsdag, er det simpelt bedst. Første fødselsdagsfester er virkelig mere for forældre at fejre deres barns fødsel snarere end barnet for aktivt at komme ind på fødselsdagen. Tænk på at kaste en weekend fest for venner og familie, selvfølgelig med babyvenlige fingermad. Eller overvej at tage efter Hollywood mor Tori Spelling, der smed en mariehøne tema første fødselsdag frokost for sin datter, Stella.\nHer er en anden sjov idé: Dekorer en scrapbog eller shoebox, hvor gæsterne kan efterlade noter til din fødselsdagsbarn at læse, når han eller hun er ældre - måske bryde det ud for noget pinligt sjovt på Sweet 16 party\nLigegyldigt hvad, skal du have et kamera klar til at fange det sjove!\nMiljøvenlige fødselsdagsfester kræver ikke mere planlægning end nogen anden fødselsdag bash - det er bare en anden smag. Omtanke festen fra invitationerne og dekorationerne til de fødevarer, du serverer.\nDen nemmeste måde at gøre fødselsdagsfest på "grøn" er at erstatte papirartiklerne med dem, der er bæredygtige (tænk genanvendeligt eller genbrugeligt) i stedet for engangsbrug. Tænk eksempelvis på din duge. Sikker på, at $ 5 borddukken fra festbutikken er let at afhænde, men i stedet overveje at bruge et genanvendeligt, vaskbart ark eller andet sjovt stof.\nHæld også alle crepepapir og balloner. Hæng japansk papir lanterner i stedet (de kan genbruges!) Eller samle hjemmelavede dekorationer lavet af genbrugspapir.\nKaste et tema fødselsdagsfest kan tage trykket ud at finde ud af, hvordan man kan dekorere. Uanset hvilket tema du bestemmer - Hit filmkarakterer, cowboys eller NASCAR - der er festartikler, der venter på hylderne hos din lokale festforretning eller rabatforhandler. Og det er også ret nemt at finde ud af, præcis hvilket tema fødselsdagsbarnet vil blive vanvittigt for - hint er i de mest elskede legetøj eller interesser.\nFor alle, der leder efter den hurtige og nemme måde at sammensætte et tema fødselsdagsfest, hvad enten det drejer sig om en femårig sirkus parti part eller en teenagers filmnat, se efter fest kits. Disse pakker indeholder ofte bannere, streamers, centerpieces og alle mulige andre spot-on dekorationer og godbidder til din bash.\n10 Opgaver Nye Moms Kan Tildele Deres Svigerfamilie\nGaveguide Til Badeværelse Remodeler\nHvad Er Nogle Anvendelser Til Polyurethan Klæbemidler?\nVælg Den Perfekte Patio Stone\nSkal Du Være Strengere Om At Lade Din Teenager Køre?\nHvor Meget Vand Sparer Vandløse Urinaler Virkelig?\nVores 25 Mest Populære Pinterest Pins Af 2018\nFra Have Til Bord: Opskrifter Fra Din Baggård\nBedste Steder At Købe En Dronning Anne\n6 Tips Til Shopping Til Vinyl Windows\nConfessions Of A Architecture Victim


151D0185 Frederiksborgvej 209B - Lysfyldt moderne Rækkehus ved Utterslev Mose! - RealMæglerne\nFrederiksborgvej 209B 2400 København NV\nLysfyldt moderne Rækkehus ved Utterslev Mose!\nVelkommen til dette moderne Rækkehus fra 2016. Et Rækkehus kombineret med kvalitet, praktik og meget lyse og luftige rammer. Et hus der ikke skuffer!\nMed 121 m2 er huset det største af slagen, og er udnyttet med store åbne rum, flotte glaspartier, vestvendt terrasse, altan fra 1.sal, lækkert nyt.. Læs mere...\nMed 121 m2 er huset det største af slagen, og er udnyttet med store åbne rum, flotte glaspartier, vestvendt terrasse, altan fra 1.sal, lækkert nyt moderne badeværelse samt WC med brus i stueplan, lyst og lækkert køkken og ikke mindst gulvvarme i hele huset.\nTil højre for den åbne entré ligger et nydeligt WC med tilkoblet brus i hjørnet.. Fra entréen er der åben forbindelse til boligen kerne, nemlig den enorme og yderst skønne kombineret stue/spisestue. En meget lys og lækker stue med hvidpigmentet trægulve som giver boligen det perfekte touch. Fra stuen kan turen gå til den vestvendte terrasse hvor der er installeret mekanisk markise til de varme eller våde dage. ligeledes er der fra stuen adgang til boligen rummelige og moderne køkken i hvide elementer – Alle hårde hvidevarer er fra Siemens.\nFra den herskabelige stue går turen op på 1. sal, hvor der er hele 3 gode værelser. Alle værelser er af god størrelse. Master bedroom er indrette med altan, hvor de sidste timer af aftensolen kan nydes til fulde. Der er ydermere adgang til loft som kan benyttet til opbevaring og til de kreative kan det tiltænkes til hems eller loft til kip.\nSidst men ikke mindst har vi det luksuriøse badeværelse i lækre materialer. Stort og moderne inklusiv en fin vaskesøjle.\nI kort gåafstand fra boligen finder du Utterslev mose, som med fantastiske stier og grønne områder giver rig mulighed for en cykeltur, løbetur eller blot en gåtur i sommersolen. I 2000 blev mosen fredet for at skabe mulighed for forbedring af områdets biologiske, landskabelige og rekreative værdier.\nHolbergsskolen ligger få hundrede meter fra huset og er en af områdets mest respekterede folkeskoler. Emdrupparkens idrætsanlæg og KFUM ligger lidt længere nede ad vejen og byder på tennisbaner, fodboldbaner, badminton og håndboldfaciliteter, hvorfor dette område også er perfekt til den aktive familie.\nIndkøb kan klares på Søborg Hovedgade, som med caféer, restauranter og indkøbsmuligheder er et handelsstrøg i konstant udvikling. Her kan findes alt hvad hjertet begærer.\nKøbenhavns centrum opnås let ved en lille cykeltur ind ad Frederiksborgvej, hvorefter du kan være på Nørrebro på mindre end 10 minutter.\nTil ejendommen medfølger parkeringsplads, fællesareal til børn og et udhus til opmagasinering


vaskemaskine siemens wm16s465dn - tests og stort udvalg\nvaskemaskine siemens wm16s465dn\nvaskemaskine siemens wm16s465dn der passer til dig\nDer findes store og små vaskemaskiner; frontbetjente og topbetjente; kombinerede vaske- og tørremaskiner; mere eller mindre energibesparende; vaskemaskiner, der kan vaske med koldt vand og korte programmer og der er også den helt rigtige til dig. Find vaskemaskine siemens wm16s465dn her.\nvaskemaskine siemens wm16s465dn testvinder.


1 Indhold Tekstafsnit Bilag 1. Bilag 2. Bilag 3. Bilag 4. Bilag 5. Bilag 6. Bilag Særlige forhold ved offentliggørelsen marts Månedlig indberetning af A indkomst, MIA MIA som kvartalsvis indikator for job og beskæftigelse i ATR MIA erstattes af eindkomst i Beregning af gnsntl. beskæftigelse og gnsntl. antal job i ATR Beregning af præsterede timer i ATR Beregning af lønsum for lønmodtagere i ATR Overgang mellem job og lønsum i ATR og Erhvervsbeskæftigelsen Overgang mellem beskæftigelse i ATR og den Registerbaserede arbejdsstyrkestatistik Lønmodtagerbeskæftigelsen Beskæftigelsen for selvstændige og medarbejdende ægtefæller Branchefordeling af arbejdsstedernes og ikke firmaernes aktiviteter Tabeloversigt Overgangstabel Oversigtstabel Figur Overgangstabel for lønmodtagerjob i EBS og ATR Overgangstabel for lønsummen i EBS og ATR Overgangstabel for lønmodtagerbeskæftigelsen i RAS og ATR Overgangstabel for selvstændige i RAS og ATR Overgangstabel for medarbejdende ægtefæller i RAS og ATR ATP-fuldtidsbeskæftigede før og efter arbejdsstedskonvertering ATP-fuldtidsbeskæftigede underopdelt på 9 branchegrupper branchegrupperingen undervisning (8000) i ATR branchegrupperingen forlystelser, kultur og sport (920000) i ATR ATP-fuldtidsbeskæftigede før og efter arbejdsstedskonvertering\n2 Bilag Særlige forhold ved offentliggørelsen marts 2012 Reviderede data for 3. kvartal 2011 Arbejdstidsregnskabets opgørelser af job, beskæftigelse, timer og lønsum for tredje kvartal 2011 blev justeret ved denne offentliggørelse i forhold til offentliggørelsen i december Årsagen skal dels findes i en ændret opregningsmetode i Arbejdskraftundersøgelsen fra og med 3. kvartal I forbindelse med introduktionen af den nye opregning er data fra 2007 og frem i AKU blevet revideret. Det får en indflydelse på fremskrivningen af job og beskæftigelse for selvstændige og medarbejdende ægtefæller samt i timetallet for alle beskæftigede (lønmodtagere, selvstændige og medarbejdende ægtefæller) i ATR fra 2010 ind i Endvidere har der været revisioner til lønmodtagerbeskæftigelsen, ligeledes i tredje kvartal Lønmodtagerbeskæftigelsen er fremskrevet ved hjælp af en jobindikator baseret på MIA-lignende data (månedlige indberetninger af A-indkomst). Den væsentligste årsag til ændringen i lønmodtagerbeskæftigelsen er, at der siden den første offentliggørelse af ATR for 3. kvartal 2011 er blevet indberettet flere job. Den samlede beskæftigelse blev opjusteret med knap (svarende til 0,7 pct.), hvor den private del af beskæftigelsen blev opjusteret med 1,0 pct. og det offentlige med 0,2 pct. Præsterede timer blev opjusteret med 0,5 pct., hvoraf det private steg med 0,8 pct. og det offentlige timetal blev nedjusteret med 0,2 pct. Lønsummen blev opjusteret med 0,6 pct. (fordelt på en opjustering på 0,9 pct. i det private og en nedjustering på 0,1 pct. i det offentlige) som følge af disse ændringer. Det er alene det seneste foreløbige kvartal, der er blevet revideret i forhold til december opgørelsen. Der er i forhold til december opgørelsen ikke foretaget nævneværdige justeringer til referenceperioden første og andet kvartal Gamle kilder falder bort og nye kommer til Mange af de kilder, som ATR tidligere blev baseret på, er ophørt i løbet af de seneste år. Det gælder ATP-statistikken, lønsumsstatistikken og månedlige indberetninger af A-indkomst (såkaldte MIA-data). Til gengæld er der kommet nye datakilder til først og fremmest eindkomst. Selv om Danmarks Statistik endnu ikke har konjunkturstatistikker baseret på eindkomst på et tilstrækkeligt detaljeret niveau, til at de kan indgå i ATR, har det været muligt at bruge de rå indberetninger til eindkomst i forbindelse med udarbejdelsen af ATR. Det betyder, at datausikkerheden på kilderne til ATR er mindre end tidligere. Eftersom de årlige strukturkilder den registerbaserede arbejdsstyrkestatistik (RAS) og erhvervsbeskæftigelsen er overgået til eindkomst, og der i den forbindelse er databrud i de pågældende statistikker i forhold til tidligere år, er serierne i det nuværende ATR fremskrevet i perioden efter de seneste strukturdata fra Det er en længere fremskrivning af tallene, end der har været foretaget tidligere, hvilket giver en ekstra usikkerhed på tallene i fremskrivningsperioden, især niveauerne, i forhold til tidligere. Der er knyttet en usikkerhed til udviklingen i beskæftigelsen som følge af, at lønmodtagerbeskæftigelsen er fremskrevet ved hjælp af udviklingen i antal job for lønmodtagere. Dette er beskrevet i et notat Forskel i beskæftigelsesudvikling mellem RAS, ATR og NR, der findes på Endvidere er der usikkerhed knyttet til den arbejdsstedsplacering, der foretages på baggrund af en beregnet nøgle mellem de indberettede administrative enheder (SENR) og arbejdsstedsfordelingen, som den så ud i Det påvirker først og fremmest fordelingerne på køn og heltid/deltid, men også fordelinger på branche og sektor. 2\n3 Ændringerne i datakilderne har siden 2009 betydet revisioner af tidligere opgørelser af det kvartalsvise arbejdstidsregnskab. Disse revisioner er beskrevet i et notat, der findes på Der er også henvisninger til notatet i ATR s tabeller i Statistikbanken. Danmarks Statistik planlægger ultimo 2012 at offentliggøre en ny ATR-tidsserie med data fra og med 2008 baseret på de nye niveauer og udviklinger i de nye statistikker baseret på eindkomst register i Danmarks Statistik (RAS, erhvervsbeskæftigelsen og beskæftigelse for lønmodtagere). Bilag Månedlig indberetning af A indkomst, MIA Formål og historie SKAT har siden juli 1995 modtaget månedlige indberetninger fra virksomhederne om, hvilke personer der har fået udbetalt A-indkomst fra den pågældende virksomhed i den pågældende måned. Indberetningssystemet kaldes månedlig indberetning af A indkomst forkortet MIA. I starten var der kun indberetningspligt for virksomheder med mindst 10 ansatte. Fra og med juni 2000 har MIA i princippet været en totaltælling, da indberetningspligten kom til at gælde for alle virksomheder, der udbetaler A-indkomst. Danmarks Statistik har siden maj 1997 modtaget MIA data ugentligt fra SKAT. Dataleverancen indeholder fortrinsvis oplysninger vedrørende den seneste måned, men kan også indeholde oplysninger vedrørende tidligere måneder og i enkelte tilfælde senere måneder. Indberetningen skal ske senest den 10. i den efterfølgende måned, som A-indkomsten vedrører. Indberetning for december skal dog ofte først foretages omkring d. 16. januar. Oplysninger i MIA Indberetningspligten til MIA omfatter kun ganske få oplysninger. Den månedlige indberetning omfatter: 1. Den indberetningspligtiges SE-nummer 2. Indkomstmodtagerens CPR-nummer 3. Hvilken A- skatteperiode (måned) indkomsten vedrører Datamaterialet indeholder ingen oplysninger om beløbsstørrelser. Der er heller ikke oplysninger om, hvilken periode indenfor måneden der er tale om, eller oplysninger om arbejdsintensitet, der ellers indirekte havde kunnet give oplysning om beskæftigelsesomfang. MIA er derfor en bruttoopgørelse af job for lønmodtagere, som indeholder oplysninger om alle lønmodtagere der har været berørt af lønnet beskæftigelse. Fejlretning Anvendelse i ATR Datamaterialet bliver behandlet, således at indberetninger, som ikke vedrører beskæftigelse (bl.a. pension, kontanthjælp, SU), bliver frasorteret, før disse bliver anvendt i ATR. Endvidere indgår kun job for lønmodtagere bosat i Danmark, svarende til afgrænsningen i den Registerbaserede arbejdsstyrkestatistik. I ATR er kvartalsudviklinger fra MIA indarbejdet som konjunkturkilde til beskrivelse af sæsonudviklingen hen over året i såvel job som beskæftigelsesserierne for lønmodtagere. Dog er 4. kvartal i ATR fikseret til opgørelserne af job og beskæftigelse i strukturstatistikkerne EBS (erhvervsbeskæftigelsen) og RAS (den registerbaserede arbejdsstyrkestatistik). 3\n4 Forskelle mellem MIA og ATP-statistikken MIA og ATP-statistikken som beskæftigelsesindikatorer bygger på hvert sit sæt af forudsætninger, og tolkningen af resultaterne er derfor også forskellige. En markant forskel er, at MIA medtager alle som har lønnet beskæftigelse, mens ATP-statistikken kun dækker beskæftigelsesforhold med minimum 9 arbejdstimer ugentligt. Derudover gælder det, at der i MIA ikke skelnes mellem heltidsbeskæftigelse og deltidsbeskæftigelse, mens deltidsansatte indgår i den beregnede ATP fuldtidsbeskæftigelse, med vægte som indirekte afspejler ugentligt timetal med beskæftigelse. Derudover er betalingsmønstret i ATP-statistikken en årsag til forskelle mellem MIA og ATP fuldtidsbeskæftigelsen, ikke kun på niveauerne, men antageligvis også på de relative udviklinger i beskæftigelsen. Sammenligner man MIA populationen med samme aldersinddeling som i ATPstatistikken, får man, at det samlede antal job for perioden fra juni 2000 og frem i MIA ligger i intervallet mellem og , mens fuldtidsbeskæftigelsen i ATP-statistikken til sammenligning ligger i intervallet mellem og Bruttoopgørelsen af ansættelsesforhold i MIA giver dermed udslag i, at det samlede antal job i MIA ligger markant højere end ATP-statistikkens beregnede antal fuldtidsbeskæftigede. ATP-statistikken i ATR I ATR benyttes ATP-statistikken til at tilbageskrive MIA i perioden før denne blev en totaltælling (dvs. før juni 2000). Indtil ATP-statistikkens nedlæggelse efter offentliggørelsen af 3. kvartal 2009 har statistikken endvidere været brugt til kontrol i ATR MIA som kvartalsvis indikator for job og beskæftigelse i ATR MIA beskriver udvikling i job- og beskæftigelse for lønmodtagere RAS lægger niveau for den gnsntl. beskæftigelse i 4. kvt. Det har vist sig, at månedlige indberetninger af A-indkomst (MIA) er en relativ god kilde til opgørelser af job og beskæftigelse for lønmodtager hen over året selv på detaljerede branchegrupper. I ATR er niveauet for den gennemsnitlige beskæftigelse i 4. kvartal bestemt af den registerbaserede arbejdsstyrkestatistik (RAS). Den gennemsnitlige årlige beskæftigelse er beregnet som et gennemsnit af de 4 kvartalers gennemsnitlige beskæftigelse. Nogle brancher har sæson udsving, der også påvirker niveauet for den gennemsnitlige årlige beskæftigelse. For at illustrere hvilken betydning anvendelsen af MIA får for niveauet af den årlige beskæftigelse, er beskæftigelsesudviklingen for lønmodtagere vist ved at bruge MIA i forhold til at bruge et simpelt gennemsnit af to RAS ultimo november opgørelser. Sæson påvirker den årlig gnsntl. beskæftigelse I nogle brancher vil RAS gennemsnittet ikke repræsentere den årlige beskæftigelse retvisende. Således har fx den overordnede branchegruppe undervisning et tydeligt sæsonmønster, hvor beskæftigelsen er lavest i 3. kvartal (sammenfaldende med sommerferien) og højest i 4. kvartal. Netop fordi beskæftigelsen er højest i 4. kvartal, vil den gennemsnitlige årlige beskæftigelse være overvurderet, hvis RAS alene blev brugt til at beskrive den årlige beskæftigelse. Tilsvarende bliver beskæftigelse i forlystelse, kultur og sport overvurderet, når gennemsnittet af to RAS opgørelser anvendes. 4\n5 Figur branchegrupperingen undervisning (8000) i ATR Gnsntl. antal beskæftigede Beskæftigede i RAS Beskæftigede i ATR Anm.: Kommunalreformen har medført sammenlægning af kommuner, dannelse af regioner, samt store omflytninger af opgaver inden for den offentlige sektor fra 1. januar Det har bl.a. betydning for opgørelser afgrænset til 27 branchegrupperingen undervisning (8000). Figur branchegrupperingen forlystelser, kultur og sport (920000) i ATR Gnsntl. antal beskæftigede Beskæftigede i RAS Beskæftigede i ATR MIA erstattes af eindkomst i 2008 Frem til udgangen af 2007 var job- og beskæftigelsesindikatoren baseret på indberetninger fra de særlige månedlige indberetninger af A-indkomst (såkaldte MIA-data). MIA-indberetningssystemet blev indstillet ved udgangen af Fra og med 2008 har Danmarks Statistik dannet nogle MIA-lignende data på baggrund af indberetningerne til eindkomst. 5\n10 Bilag 6 Beskrivelse af overgange mellem ATR og inputkilder til ATR Overgangen fra ATR til NR vil blive beskrevet i Nationalregnskabets publikationer, da ATR er inputkilde til Nationalregnskabet. De seneste overgangstabeller findes i Nationalregnskab 2010 fra februar 2012, heri tabel 6.2 (s.148) vedrørende aflønning af ansatte, table 6.3 (s. 151) vedr. beskæftigelse og table 6.3. (s.152) vedr. præsterede timer. 6.1 Overgang mellem job og lønsum i ATR og Erhvervsbeskæftigelsen Erhvervsbeskæftigelsen indeholder en opgørelse af antallet af job for lønmodtagere. Der er dog visse områder, hvor Erhvervsbeskæftigelsen medtager job, der ligger uden for afgrænsningen af Arbejdstidsregnskabet. Derfor justeres oplysningerne fra Erhvervsbeskæftigelsen i ATR. Se oversigtstabel Oversigtstabel Overgangstabel for lønmodtagerjob * 2009 * 2010 * Antal job Lønmodtagerjob i Erhvervsbeskæftigelsen ultimo november Job besat med personer under 15 år Job besat med personer på barsel Lønmodtagerjob i ATR 4. kvartal Lønmodtagerjob i ATR 3. kvartal Lønmodtagerjob i ATR 3. kvartal Lønmodtagerjob i ATR 3. kvartal Lønmodtagerjob for året i ATR De årlige lønmodtagerjob udregnes som gennemsnit af de 4 kvartaler. * Foreløbige tal. Job besat af personer under 15 år Justering for længerevarende fravær Gnsntl. antal job i året Fra antallet af job i Erhvervsbeskæftigelsen fratrækkes antal primære og sekundære lønmodtagerjob, der er besat med personer under 15 år. Denne nedre grænse svarer til den fælleseuropæiske (EUROSTAT s) afgrænsning af arbejdsstyrken. Arbejdstidsregnskabet omfatter kun de aktive job, dvs. de job, der er besat med personer, som er på arbejde eller som kun er kortvarigt fraværende fra arbejdsmarkedet. Derfor fratrækkes omfanget af barselsorlov i det primære og sekundære ansættelsesforhold, fordi det er et længerevarende fravær. Det jobbegreb, der herved opnås, er sat til at repræsentere det gennemsnitlige antal job i 4. kvartal. Når gennemsnitlige job beregnes for de øvrige kvartaler i året, sker dette ved at overføre sæsonmønsteret for det tilsvarende jobbegreb fra MIA, samtidig med at 4. kvartal altid rammer niveauet fra det justerede jobbegreb fra Erhvervsbeskæftigelsen. Det gennemsnitlige antal job i året beregnes som et gennemsnit af de 4 kvartalers job opgørelser. 10


Serie A: Inter og Juve holder hinanden i skak | Unibet DK\nFodboldSerie A Serie A: Inter og Juve holder hinanden i skak\nInter 3.40 Uafgjort 3.30 Juventus 2.10 (Kickoff lørdag 18:00)\nIngen af de to klubber var glade for at høre, at sæsonens første Derby d'Italia skulle spilles lige i kølvandet på en landholdspause, men spørgsmålet om, hvem der lider mest under dette forhold, er åbent for debat. 12 spillere fra hver trup har været på landsholdsopgaver. Inters gruppe af spillere skulle bruge mere tid på at rejse (samlet næsten 150.000 kilometer med fly), mens Juventus' landsholdsspillere fik mere tid på banen (50 minutter mere i gennemsnit per spiller).\nDet vi ved, er, at Juventus ikke vil undervurdere Inter. Nerazzurri sluttede som nummer ni i sidste sæson, men er startet denne sæson med to sejre og to gange clean sheet under den nye træner, Walter Mazzarri. Begge hold kan tænkes at være mere opsat på at holde deres status som ubesejret snarere end på at jagte en sejr. Uafgjort til odds 3.30 ligner i mine øjne det klogeste sats. Napoli 1.38 Uafgjort 4.40 Atalanta 8.50 (20:45)\nRafael Benítez har også fået en god start på livet som træner i Napoli med to sejre ud af to mulige. Hans hold har allerede scoret syv mål, hvoraf de fire er kommet fra Marek Hamsiks fod. Den spanske træner sagde onsdag: "Hvis Gareth Bale er 887 millioner kroner værd, så kan man ikke sætte en pris på Hamsik".\nSå længe slovakken er i en form som denne, bør målene fortsætte med at blive banket ind. Napoli har scoret mindst to gange i sine seneste seks hjemmekampe. Sats på over 2.5 mål til odds 1.72. Torino 4.25 Uafgjort 3.50 Milan 1.80 (20:45)\nSynet af Kaka, der står på en balkon i Milans hovedkvarter i Via Turati, var nok til at bringe tårer frem i øjnene på nogle af klubbens tifosi. Man kan kun gisne om, hvad der sker lørdag, når de ser ham gå på banen i Milan-trøjen for første gang i over fire år, selvom det kun bliver på tv for størstedelens vedkommende.\nHvis vi for et øjeblik ser bort fra Kaka, så må man sige, at Milans bekymringer roterer omkring defensiven, hvor Daniele Bonera, Matias Silvestre, Ignazio Abate og Mattia De Sciglio alle er ude med skader. Midtbanemanden Andrea Poli bliver muligvis kaldt ned i forsvarskæden, hvilket ikke just er et godt udgangspunkt for et hold, der står over for syv kampe de i løbet af de kommende 23 dage. Milan bør alligevel have nok kvalitet til at sikre sig en vigtig udesejr. Klik her for at læse blogredaktørens ugentlige klumme om italiensk fodboldKlik her for at spille på Serie A hos Unibet By Paolo Bandini 3 years ago\nEd Malyons sikre spil: Solide Siena holder styr på Lazio\nSerie A: 10 ting du skal vide før Roma - Napoli\nSerie A: 10 ting du skal vide før Inter - Milan\nSerie A: Catania får point med fra udekampen mod Juventus\nPaolo Bandini 69 Articles\nCagliari og Sampdoria sørger for underholdningen mandag aften\nHiguain vender tilbage med mål når Napoli og Roma brager sammen\nSkadesplaget Juventus-hold kan få det svært mod Donadonis Bologna


Sundhedscoach: ny uddannelse | PerBrændgaard.dk\nSex og bevidsthed\nSundhed til dig eller din virksomhed\nMere sundhed på en lettere måde\nPrivate klienter og studerende\nSundhedscoach: ny uddannelse\nTag Per Brændgaards uddannelse til sundhedscoach\nPer Brændgaard har udviklet en ny uddannelse til sundhedscoach, og han står selv for al undervisningen. Uddannelsen varer to år og giver mulighed for at gå i dybden med sundheden.\nDu lærer en holistisk tilgang til ernæring og sundhed med praktiske metoder og redskaber. Du får forskningsbaseret viden, der gør dig klog på krop, kost og psyke.\nUddannelsen er for dig, der ønsker at hjælpe andre til mere sundhed med en holistisk tilgang. Du kan blive selvstændig sundhedscoach, eller du kan bruge holistisk sundhedscoaching som en del af dit øvrige arbejde. Uddannelsen er både for dig, der søger en grunduddannelse indenfor sundhed og for dig, der allerede har en anden uddannelse, og som søger efteruddannelse i holistisk sundhedscoaching. Du skal også være parat til at arbejde med din egen sundhed, dine egne holdninger og dine egne vaner. Du skal kunne hjælpe dig selv, før du kan hjælpe andre.\nHolistisk sundhed er en helhedsorienteret tilgang til sundhed. Der er fokus samspillet mellem de forskellige dele, der udgør den samlede sundhed. Læs mere\nDin opgave som sundhedscoach er at hjælpe mennesker til at opnå mere sundhed på en lettere måde.\nSom sundhedscoach er du ikke nødvendigvis ekspert i hver enkel del af sundheden. Men du har det store overblik om sundhed, og du er dygtig til menneskelig hjælpekunst. Du kender din egen vej til sundhed, og du kan hjælpe andre til at finde deres vej, som ikke nødvendigvis er den samme som din.\nNye temaer om sundhed og hjælpekunst\nUddannelsen omfatter 20 moduler. Hvert modul har et tema og omfatter en undervisningsgang på 3 timer og efterfølgende hjemmearbejde om det pågældende tema frem til næste undervisningsgang. Der er supervision efter behov undervejs og mellem undervisningsgangene.\nUndervisningen foregår på et fast hold med plads til den enkelte og rum til dialog. Du kommer altså til at følges med de samme personer gennem hele din uddannelse. Supervisionen mellem undervisningsgangene foregår primært online. Du får adgang til undervisningsmaterialer online fra gang til gang.\nModuloversigt med temaer\nHer er en oversigt over temaerne i de 20 moduler:\nHolistisk slankecoaching: fra slankekur til slankekurs; små skridt til vægttab – der holder; slankefysiologi og -psykologi\nKramning: berøring, oxytocin og sundhed; mindful kramning (krammemeditation); krammeterapi/krammecoaching; de forskellige slags kærlighed\nTag det hele eller vælg et speciale\nUddannelsen sigter på arbejde med sundhedscoaching hele vejen rundt med særligt fokus på den individuelle samtale og relation. Du kan også tone dit forløb, så du især udvikler dine kompetencer indenfor et af disse hovedområder:\nUddannelsen afsluttes med en individuel, mundtlig eksamen. Du skal først holde et oplæg på 10 minutter om et selvvalgt emne indenfor sundhedscoaching. Derefter er der 15 minutters samtale med Per Brændgaard i forlængelse af dit oplæg og med perspektivering til alle uddannelsens områder. Samtalen kan indeholde rollespil, hvor dine praktiske evner som sundhedscoach bliver testet. Din præstation bliver vurderet som ‘bestået’ eller ‘ikke-bestået’.\nSom en hjælp til at skaffe klienter kan du, hvis du vil, blive listet på PerBrændgaard.dk under menupunktet ’Find en sundhedscoach’. Du kan komme på listen, når du er klar til at modtage træningsklienter. Du kan blive på listen, lige så længe du vil, også efter du er færdig med uddannelsen. Denne service er inkluderet i uddannelsesprisen.\nHold 1 starter 4. september 2017 Undervisningen af hold 1 foregår hos Per Brændgaard på Willemoesgade 31, 4. th., 2100 København Ø.\nBliv sundhedscoach på Brændgaard Sundhedsskole\nPrisen inkluderer undervisning, supervision, undervisningsmaterialer, certificering, listning samt kaffe, te og sunde kiks til møderne.\nUddannelsen er privat og udbydes af Brændgaards Sundhedsskole.\nUdfyld denne kontaktformular hvis du vil ansøge om optagelse på hold 1 på Per Brændgaards uddannelse til sundhedscoach. Navn*Adresse*E-mail*\nShare this:Click to share on Facebook(Åbner i et nyt vindue)Klik for at sende som e-mail til en ven(Åbner i et nyt vindue)Klik for at udskrive(Åbner i et nyt vindue) Per Brændgaard, cand.scient. i human ernæring, forfatter og foredragsholder\nTlf. 2625 2010\nBrændgaards Blog\tKosttilskud mod OCD, angst og depression: Let hjernen med vitaminer\nHårkur: Spis dig til sund hårvækst\n“Vær omhyggelig med, hvordan du fortolker verden: den ER sådan.” -- Erich Heller (1911-1990)\n“Sundhed er ikke en sport.” -- Per Brændgaard


Billig parfume UDEN abonnement. Stort udvalg af Billige parfumer\nBillig parfume - stort udvalg og UDEN abonnement.\nDuft Dejligt til skarpe priser\nBillig parfume behøver ikke betyde at det er parfume med dårlig kvalitet eller efterligninger. Hos Duftdejligt.dk mener vi at vi sælger de kendte mærker til en billig pris. Vi har nemlig valgt at gøre det til vores ekspertise at kunne tilbyde alle de kendte parfumer som billig parfume. Vi er tilmed en dansk virksomhed, som gør det ekstra trygt at handle i vores store, varieret sortiment.\nSå når vi siger billig parfume, mener vi alle de mærker du kender fra de populære mode brands i hele verden. Alle nøje udvalgte, for at parfume sortimentet kan dække alle aspekter af dame og herre parfume.\nHvad er det så som gør os bedre?\nVi er gode til at være skarpe. Det betyder at gode indkøbspriser og en skarp strategi, gør at det muligt at tilbyde vores kunder, lækre herre- og dame dufte, samt masser af makeup til en billigere pris. Du kan nemt spare penge, ved at handle hos Duftdejligt, fremfor at handle i en detailbutik. Du tvinges ikke til et medlemskab eller anden form for abonnement. Hos os kan du nemlig handle billige parfume helt uden binding. Uanset om du synes at det generelt er billige parfumer eller vilde tilbud, så er den god nok. Vores priser er nemlig blandt landets billigste, sammenlignet med andre danske virksomheder. Så du finder nemt besparelser på parfume og makeup i shoppen. Vores ønske er at gøre det nemt og billigt for dig som kunde, at handle hos os.\nMest solgte produkter for tiden\nDuft Dejligt - så vælg os\nVores sortiment indeholder mere end 100 forskellige Brands, og du finder både ikoniske parfumer og niche mærker der i gennem tiden har bevist, at de er kommet for at blive.\nIkke bare fordi de er godt markedsført eller de kan købes som billige parfumer, men fordi det er kvalitets mærker med lækre og velduftende parfumer, med en god og holdbar duft, hvor nuancerne er nøje udvalgt til den specifikke duft.\nI vores sortiment finder du billig parfume fra nogle af de mest populære parfume-mærker. Du kan shoppe parfume fra mærker som blandt andre: Abercrombie & Fitch, Burberry, Bvlgari, Calvin Klein, Chanel, Christian Dior, Giorgio Armani, Hugo Boss, Marc Jacobs og mange flere.\nAlle brands med skønne dufte, og som normalt koster mange penge, og alene af den grund at detail forretningerne i mange år, har kunne tjene stort på disse skønne og for mange uundværlige parfume dufte. Men i vores webshop, tilbyder vi alle de kendte, ægte, moderigtige, niche og trendy parfumer til en billig pris.\nKundeservice - vi lever af dig\nDuft Dejligt er skabt med en vision om, at vi skal være der for kunderne, og det skal være nemt og enkelt at handle hos os.\nKan alt være perfekt – hele tiden?\nMåske ikke, men vi har en klar ambition;\nNemlig at vores udfordringer ikke skal blive kundens problem.\nVi erkender der kan opstå fejl, dem lærer vi af og forbedre vores proces. Det afspejler sig i kundernes oplevelse og derfor arbejder vi konstant på, at gøre kunde oplevelsen endnu bedre, sikre de gode priser og et højt service niveau.\nVi er passioneret og stolte – og lytter gerne til vores kunder, så vi kan blive endnu bedre.\nLedelsen bag Duft Dejligt\nDansk firma -\nVi fører trods nøje udvælgelse, et stort sortiment med en lang række parfumer fra verdens mest populære og vellidte brands. Du kan være helt sikker på, at hos duftdejligt, tilbyder vi ikke kun billig parfume, med også parfumer af absolut højeste kvalitet og du skal aldrig være i tvivl om ægteheden, for uanset prisen er vi til at stole på.\nSkulle der være mærker eller varianter som ikke er på hylden, så skriv til kundeservice, vores mærkesag i virksomheden er nemlig at give en god service til vores kunder.\nFor at garantere din sikkerhed og vise troværdighed, er vi certificeret E-mærket webshop. Det betyder at vores vilkår lever op til loven, og at din handel er beskyttet af en købsgaranti på op til kr. 10.000.\nVi er bevidst om et marked med mange aktører og skjulte dagsordener, men ikke hos os, det ønsker vi i hver fald ikke.\nSå snyd ikke dig selv for en billig parfume. Det er nemlig vores strategi der holder omkostningerne nede, så vi kan tilbyde disse billige parfumer til både herre og damer, Vi bruger ikke udenlandske forretnings-finder, der i mod er det dansk købmandsskab vores forretning er bygget på.


Isbjørnens land af Lars Ørlund Læs online på Bookmate\nIsbjørnene har i tusindvis af år levet i fred og ro i Grønland. Efterhånden er der mange ting, der truer deres levevis. Bogen følger en hunisbjørn og hendes to unger og fortæller om de farer, der truer dem.\n«Isbjørnens land» er velegnet til højtlæsning for børn fra femårsalderen.\nLars Ørlund (f. 1948) er en dansk forfatter, biolog, journalist og eventyrer. I perioder af sit liv har Lars Ørlund boet sammen med nogle af de sidste naturfolk på Jorden, hvilket han har lavet både radio— og tv-programmer om. Han har endvidere skrevet en lang række bøger blandt andet om sine mange rejser.


Dinosaur Hunter Survival spil på Desura\nPool 8 Baby Hazel Learns Vehicles Victor & Valentino: Taco Terror\nOm spil «Dinosaur Hunter Survival»\nDinosaur Hunter Survival er en ny fordybende 3D first person shooter med stor ødelæggelsesdetalje og en åben verden! Du har mulighed for at justere grafikkvaliteten, så den passer til din enhed for bedre ydelse. I spillet får du adgang til et stort arsenal af forskellige våbentyper, såsom: hærkniv, pistol, haglgevær, flammekaster, granater, RPG, minigun, angreb og snigskytter med store kalibre. Niveau op og køb kraftfulde nye våben for at jage store rovdyr mere effektivt. Bliv den ultimative dinosaurjæger og topplasser leaderboards i dette utroligt hurtige spil! Oplev en ny uforglemmelig spiloplevelse og adrenalinkick fra ekstrem dinosaurjagt! Hav et dejligt spil, vores kære venner! Vi lover, at du får en utrolig oplevelse af at spille det på vores hjemmeside.\nSkydning Dinosaurier First Person Shooter Jagt\nGlam Dress Up Veggie Patch Smashing Bots - PowerPuff Girls Car Stunt Driver\nBaby Hazel Harvest Festival Tank Stars Horse Jumping Show 3D Driving Service Passenger Bus Transport Barrel Run Halloween Pizzeria Baby Hazel Mother's Day Black Panther: Jungle Pursuit Pool Club Soft Girl Aesthetic Offroad Jeep Simulator T-Rex Runner Angry Fish WorldCraft: 3D Build & Craft Fighter Aircraft Simulator Mao Mao: Jelly of the Beast Tractor Trial Frenzy Chicken Farming Impossible Car Parking Creepy Granny Scream: Scary Freddy Spider-Man Web Shooter Red Ball Forever Shark Bait iO Real City Truck Simulator Unordinary Week - The PowerPuff Girls The Last Ninja Mr BounceMaster Baldi's Basics v1.4.3 Ben 10 Run Bombers.IO Stick Freak Monster Truck Driver Stickman Attack Soccer Skills Runner RedBoy and BlueGirl Princess Cuffing Season Super Mario Run 2 Police Car Chase Crime Racing Realistic Sim Car Park Rocket Racket - Bunnicula Baby Hazel In Preschool Burger Shop Pixel Dino Run


Var ikke klar over at dette var bruger til bruger forum, men det ved jeg så nu. Kan dog fortælle at det hjalp med at deaktivere yousee musik i  det der "smart manager" program, så det ikke længere står til at blive optimeret, når det kommer til...\nHar forsøgt med en ting og skal nok skrive tilbage om det har hjulpet eller ej. I min Alpha er der en indbygget app der hedder "Smart mannager" Der stod Yousee music til at skulle optimeres, for at spare strøm. Dette har jeg nu deaktiveret, så må vi...\nEr det ikke meningen at der er nogle fra Yousse der skal svare på dette? Er selv gået fra en Galaxy S3 hvor den virkede perfekt og over til en Galaxy Alpha, hvor den maks når at spille 3 numre før den crasher. Ret irreterende når man er ude at løbe....


Igår lavede vi Halloween græskar (se her) og havde jo dermed en masse fyld og kerner, som jeg synes det var synd at lade gå til spilde. Derfor er her en opskrift på græskarboller med ristede græskar kerner. De er altså gode :)\n16 stk. 800 gram hvedemel 4 tsk bagepulver 200 gram smør 100 gram sukker 4 æg 2 dl mælk Revet/skåret græskar indmad - ligesom med gulerod eller rosiner tilsætter du den mængde du synes er passende. Vi har brugt rimelig meget, da vi godt kan lide bollerne bliver lidt "svampet". Vær opmærksom på at dejen bliver mere og mere klistret jo mere du tilsætter, så det kan være nødvendigt at tilføje mere mel. Bland mel, sukker og bagepulver. Smør blandes i og æg, mælk og græskar tilsættes. Del i 16 lige store stykker. Formes til boller og lægges på en bageplade. Pensl med æg eller mælk og drys med de ristede græskarkerner. Bages 20 minutter ved 200 grader. Fyldet strakte sig også til en omgang af disse græskar muffins - opskrift her


De første fartøjer har fået kamera - Fiskeri Tidende | Fiskeritidende.dk\nDe første fartøjer har fået kamera\nEfter en knudret start har alle frivillige fartøjer, nu fået udarbejdet fartøjsplan og enkelte skibe har fået kamera ombord\nDer var ikke et øje tørt, da tidligere fiskeriminister Mogens Jensen præsenterede et underskrevet forståelsespapir om frivillig kameraovervågning på danske fiskekuttere i Kattegat. I forståelsespapiret fremgik det bl.a., at de frivillige fiskere fik ekstra årsmængder, primært torsk og tunge, for at gøre det attraktivt at deltage.\nMen siden forståelsespapiret blev underskrevet, har der været stille på kamerafronten. Først spændte nedlukningen af Nordjylland ben for udarbejdelsen af fartøjsplanerne, herefter gav det udfordringer at finde den fiskekvote, som forsøgsfiskerne var blevet stillet i udsigt, og oven i hatten har flere fiskere truet med at trække sig ud af projektet, fordi fiskerne og myndighederne var uenige om, hvorvidt overvågningen skulle foregå nonstop, fra fiskeren satte sit redskab, til han sejlede i havn.\nMen efter lang tids stilstand i projektet, har samtlige fartøjer, der har tilmeldt sig det frivillige forsøg, nu fået udarbejdet en fartøjsplan. Fartøjsplanen beskriver, hvor på fartøjet kameraerne skal monteres. På to af de i alt tolv fartøjer, er man nået så langt, at kameraerne er blevet monteret ombord, mens et enkelt af disse fartøjer faktisk også har testet kameraet i praksis.\nMen selvom rammerne efterhånden er på plads, så har forløbet omkring projektet givet anledning til stor frustration blandt flere af fiskerne.\nJacob Handrup der er konsulent hos Danmarks Fiskeriforening, udtaler om forløbet:\n- Den aftale, der er blevet indgået, er langt fra perfekt, men den er væsentligt bedre end det oprindelige udgangspunkt. Der er ingen tvivl om, at fiskerne har kæmpet hårdt for, at der kunne findes en løsning, hvor man kunne undgå konstant overvågning fra det øjeblik redskabet sættes i vandet. Vi er nået dertil nu, hvor fiskerne kan leve med den aftale, der er blevet udarbejdet for det frivillige projekt. Men det har været meget op ad bakke. Jeg synes også, det er værd at fremhæve, at vi har fået indført nogle vilkår, hvor fiskerne er væsentligt bedre stillet i forhold til vedligehold af kameraudstyret, end det udgangspunkt der oprindeligt var lagt på bordet.


Rejse til udlandet med linjefaget medie på Ølgod efterskole Rejse til udlandet med linjefaget medie på Ølgod efterskole\nÅbent hus d. 28. oktober - Se mere her\nCAMPS + Højskolekurser\nGarnfarvning- og strikkekursus\nRejse med medielinjen på Ølgod Efterskole\n“Kamera klar! Action! Kør!” – medierejse. Tag et kamera på skulderen og kom med på eventyr.\nAlle elever på medie kommer med på vores årlige linjefagstur. Vi vælger en ny destination hvert år, hvor foto er i fokus. Vi vælger en by hvor der er mulighed for at tage flotte billeder. Oftest vælger vi også et sted hvor der evt. har været filmet før - både film og tv-serier.\nVi skal opleve hvordan redigering og effekter kan forvandle en helt almindelig havn til en scene i Game of Thrones. Vi skal tage billeder af de spændende steder vi rejser ud til. Vi fokuserer på det kulturelle og unikke ved netop det sted vi rejser til. Undervejs laver vi også video så vi kan lave en flot linjefagstursfilm når vi kommer hjem. Her vil vi filme både stemning og det lokale bybillede, så forældre, bedsteforældre og de andre elever får en fornemmelse af hvilken awesome linjefagstur vi har været på.\nTuren er specielt designet til de elever, som har valgt medie. Du kan komme som du er, for hurtigt vil du føle dig tilpas med stort, tungt og dyrt udstyr. I kommer til at bruge hinanden som statister, så måske starter din instruktør eller skuespillekarrierer på Ølgod Efterskole\nSkal vi andet end at lege Steven Spielberg\nVi skal opleve de kulturelle steder på destinationen, når vi altså ikke spiser lækker mad og hygger os. Der er både tid til eventyr, hygge, afslapning og nørderi på medieturen.


Danskerne er i stigende grad bange for at miste jobbet, viser ny undersøgelse. Blandt havnearbejdere, sosu-assistenter og håndværkere er knap halvdelen i dag bange for at ende i arbejdsløshed.\n(Foto: Thomas Lekfeldt/Scanpix 2014) Fold sammen\nMandag d. 19. oktober 2015, kl. 06.56\nDanskernes frygt for at havne i arbejdsløshed er steget markant. I 2002 erklærede 18 procent af lønmodtagerne, at de var bange for at blive arbejdsløse. I 2014 var det tal mere end fordoblet, så 37 procent af lønmodtagerne udtrykte frygt for at blive arbejdsløse.\nBlandt havnearbejdere, social- og sundhedsassistenter og håndværkere, der er medlemmer af LO-forbund, er det mere end fire ud af ti, der i dag udtrykker bekymring for at havne i arbejdsløshed. Det viser en ny undersøgelse fra Center for Arbejdsmarkedsforskning på Aalborg Universitet, skriver Ugebrevet A4.\nDen bekymring og utryghed oplever man blandt andet i FOAs afdeling i Aarhus, fortæller formand Kirsten Normann Andersen. Stramme budgetter i kommunerne har betydet sparerunder og fyresedler, der har ramt sosu-assistenter, pædagogmedhjælpere og rengøringsassistenter.\n»Tidligere har folk tænkt, at hvis de bare passede deres arbejde og opførte sig ordentligt, så var de rimeligt sikret i deres job. Det holder ikke mere. Besparelser og afskedigelser har skabt stor utryghed, fordi man simpelt hen ikke ved, hvad morgendagen bringer,« siger Kirsten Normann Andersen til Ugebrevet A4.\nHos sygeplejerskerne og socialrådgiverne i FTF-familien frygter hvert tredje medlem en fyreseddel. Og det er næsten en tredobling, for i 2002 var det kun 12 procent af de offentligt ansatte lærere og pædagoger, der var bekymrede for arbejdsløshed.\nBlandt akademikerne og lederne bekymrer knap hver tredje sig for ledighed. Og selv om de højtuddannede dermed er knap så bange for arbejdsløshed som LO- og FTF-medlemmer, er det stadig en voldsom stigning fra 2003, hvor kun 16 procent af akademikerne udtrykte frygt for arbejdsløshed.\nProfessor og arbejdsmarkedsforsker på Aalborg Universitet Henning Jørgensen, der står bag undersøgelsen, mener, at der er tale om en både markant og alvorlig stigning i frygten for arbejdsløshed fra 2002 til i dag.\n»Lønmodtagernes voksende utryghed handler om, at vi har været igennem en økonomisk krise, hvor der skete et kæmpe fald i beskæftigelsen. Men det handler i lige så høj grad om forringelserne fra dagpengereformen, kontanthjælpsreformen, førtidspensionsreformen, andre reformer og afskaffelsen af efterlønnen. De mange reformer har gjort folk fuldstændig frygtsomme, så de er bange for fremtiden på arbejdsmarkedet,« siger Henning Jørgensen til Ugebrevet A4.\nProfessoren fremhæver, at frygten ikke kun har taget rod hos slagteriarbejderne, der har været udfordret af outsourcing, men også hos offentligt ansatte, der tidligere har været trygge ved at have et job at stå op til i morgen.\n»Fyresedlerne og prikkerunderne spredte sig i kølvandet på krisen også til den offentlige sektor, og i dag er det hver tredje sygeplejerske, pædagog eller lærer i kommunen, der hele tiden er bange for at ryge i næste sparerunde i kommunen, regionen eller staten. Det er nyt, at der er sådan en udtalt utryghed i det offentlige,« fastslår han.\nUndersøgelsen viser også, at lønmodtagernes tillid til, at dagpengesystemet kan hjælpe dem tilstrækkeligt i tilfælde af ledighed, har lidt et knæk. I 2002 var det ikke engang hvert femte LO-medlem, der mente, at det offentlige sikrede en dårligt ved arbejdsløshed. I dag er det tre ud af ti LO-medlemmer, der mener, at det offentlige sikrer dem dårligt eller meget dårligt ved arbejdsløshed.\nBlandt alle lønmodtagere er det godt hver fjerde, eller 26 procent, der finder, at det offentlige sikrer dem for dårligt ved arbejdsløshed.\nArbejdsløshedskøen skrumper igen\nEurozonen: Arbejdsløsheden tager overraskende dyk\nØkonomer: Jobrapport med pæne tal i vente\nPrivat forsikring mod ledighed fordoblet siden 2011\nUnge europæere klar til at flygte fra arbejdsløshed\nKommuner skal få ledige hurtigere i job\nLaveste arbejdsløshed i eurozonen siden oktober 2011


Anja Dalby - MIN OPLEVELSE MED AYAHUASCA (DEL 2)\nMIN OPLEVELSE MED AYAHUASCA (DEL 2)\nMin første kop ayahuasca (jeg var så bange)\nDette er fortsættelsen på min fortælling om mine oplevelser med ayahuasca. Læs del 1 her.\nDa jeg første aften sad i den cirkel, hvor vi skulle holde ayahuasca-ceremonien, da troede jeg nærmest, at jeg ville få en ud-af-kroppen-oplevelse af ren og skær angst. Jeg var så bange. Vi var en stor gruppe på måske 40-50 mennesker, og jeg havde nøje udset mig nogle ældre kvinder som jeg kunne se var erfarne ayahuasca-rejsende, så dem satte jeg mig ved siden af. Jeg bad og bad om healing, og jeg kaldte alle mine hjælpere og kraftdyr ind for at støtte mig og passe på mig under ayahuasca-rejserne.\nDa medicinen begyndte at virke, startede den med at vise mig, hvorfor jeg havde fået kræft. Jeg fik rullet hele mit liv fra start til der, hvor jeg var i det op og fik vist præcis, hvad årsagen var til kræften, og hvorfor den havde siddet i min livmoder. Det var rimelig stærke sager, og der lå jeg allerede ned og hulkede i mit tæppe. Efter en del timer med kræft som tema for min indre rejse, så begyndte jeg at få styrke til at sætte mig op og få lidt luft igen.\nMin anden kop ayahuasca (nu må den healing da komme …)\nJeg havde bedt om at se på kræften, og jeg havde bedt om at lære at elske mig selv. For det var sådan, jeg havde formuleret det. Jeg havde faktisk ikke bedt om at se på mit mindreværd, selvom jeg tror det er sådan, jeg har skrevet det i del 1 om ayahuasca.\nSå ret naivt, tænkte jeg om kop nr 2, at nu kunne jeg så ligge mig ned og blive badet i healende lys og vupti, så ville alle mine mindreværdsproblemer forsvinde. Men det der skete, det var at jeg blev vist alle de måder, hvorpå jeg ikke elskede mig selv. Alle de gange jeg ikke var kærlig eller venlig over for mig på.\nAt møde mit ego (og kvalmen, de mange toiletbesøg og uroen i kroppen)\nJeg fik af vide af en af mine erfarne sidekvinder, at hvis det blev for meget (hun havde godt spottet min hulken i fosterstilling i 8 timer i streg natten inden), så var det en god idé at sætte sig op. Det kan være meget svært og virkelig en kraftanstrengelse at sætte sig op, mens medicinen blæser derud af i kroppen. Men det var et virkelig godt råd, som gjorde at jeg så engang i mellem lige følte, at jeg kunne komme op og få lidt luft, inden jeg dykkede ned i mig selv igen.\nFortsættelse følger i del 3 snarest.


Sende en e-mail-meddelelse baseret på skabelon - Outlook\nSende en e-mail-meddelelse baseret på skabelon\nBruge e-mail-skabeloner til at sende meddelelser, der indeholder oplysninger, som ikke ændres fra meddelelse til meddelelse. Du kan oprette en meddelelse og gemme den som en skabelon og derefter genbruge den, når du vil have det, tilføje nye oplysninger, hvis det er nødvendigt. Disse instruktioner antages det, du allerede har oprettet og gemt en meddelelsesskabelon. Du kan finde vejledning i at oprette en meddelelsesskabelon, Opret en skabelon til e-mails.\nDisse instruktioner forudsætter, at du allerede har oprettet en meddelelsesskabelon. For at oprette en skabelon til e-mails, skal du se oprette en skabelon til e-mails.\nHvis du vil bruge en skabelon til e-mails, skal du følge nedenstående trin:\nVælg nye elementer > flere elementer > Vælg formular.\nKlik på Brugerskabeloner i filsystemet i feltet Søg i i dialogboksen Vælg formular.\nSkabelonmappen standard åbnes. Mappeplacering (i Windows 7 og nyere operativsystemer) er c:\_users\_brugernavn\_appdata\_roaming\_microsoft\_templates. Hvis skabelonen er gemt i en anden mappe, klik på Gennemse, og derefter vælge skabelonen.\nForetag eventuelle tilføjelser eller ændringer til modtagere i felterne til, Cc eller Bcc og eventuelle ændringer af emne og meddelelsesteksten.\nBemærk!: De ændringer, der foretages, gemmes ikke i skabelonen. Hvis du bruger kommandoen Gem, oprettes der en kladde af meddelelsen, men skabelonen opdateres ikke. Du kan opdatere skabelonen ved at følge trinnene for lagring af en ny skabelon i Opret en skabelon.\nOprette en skabelon\nTastaturgenvej Tryk på Ctrl+Skift+M for at oprette en ny mail.\nKlik på Outlook-skabelon på listen Filtype i dialogboksen Gem som.\nSkabeloner gemmes som standard (i Windows Vista og nyere operativsystemer) i c:\_users\_brugernavn\_appdata\_roaming\_microsoft\_templates.\nPeg på Formularer i menuen Værktøjer, og klik derefter på Vælg formular.\nMappen med standardskabeloner åbnes. Mappeplaceringen (i Windows Vista og nyere operativsystemer) er c:\_users\_brugernavn\_appdata\_roaming\_microsoft\_templates. Hvis skabelonen er gemt i en anden mappe, skal du klikke på Gennemse og derefter vælge skabelonen.\n1 Markér den skabelon, du vil bruge.\n2 Klik på Åbn for at fortsætte.\nLav de ønskede tilføjelser eller ændringer i felterne Til, Cc eller Bcc, Emne eller meddelelsesteksten.\nBemærk!: Ændringer gemmes ikke i skabelonen. Hvis du bruger kommandoen Gem, oprettes en kladde af meddelelsen, men skabelonen opdateres ikke. Hvis du vil opdatere skabelonen, skal du følge trinnene i det første afsnit, Opret en skabelon, og begynde med trin 3.


Rapporter en utilsigtet hændelse i pilotprojektet\nDette rapporteringsskema er en del af pilotprojektet ”Utilsigtede hændelser og læring i sundhedsvæsenet”. Derfor ser det lidt anderledes ud, end det plejer. Hvis du ikke er med i pilotprojektet, eller du vil rapportere en hændelse, som er sket et andet sted end din egen enhed, skal du bruge det normale rapporteringsskema. Det tilgår du ved at klikke her.\nSkriv en overskrift, der er dækkende for hændelsen.\n1. Informationer om, hvad der skete før, under og efter hændelsen\n2. Informationer om, hvilke konsekvenser hændelsen havde eller kunne have haft for patienten\n3. Eventuelle forslag til forebyggelse\n4. Eventuelle øvrige kommentarer.\nSkriv ikke navne, CPR-numre eller andre personfølsomme oplysninger i dette felt. Undgå interne forkortelser og begreber.\nEr hændelsen relateret til COVID-19?\nPatientens navn og CPR-nummer er vigtige for at kunne behandle hændelsen bedst muligt.\nOplysningerne bruges i den lokale analyse og slettes automatisk, inden hændelsen sendes til Styrelsen for Patientsikkerhed\nVed faktisk konsekvens skal du vælge, hvor alvorlige konsekvenser hændelsen faktisk havde for patienten.\nKlik på spørgsmålstegnet nedenfor for at få information om alvorlighedskategorierne.\nHvis den faktiske konsekvens er 'ingen' eller 'lettere', skal du vælge, hvor alvorlige konsekvenser, du tror, hændelsen kunne have haft.\nHvis du på nuværende tidspunkt ikke ved, om hændelsen har konsekvenser, skal du vælge, hvor alvorlige konsekvenser, du tror, hændelsen evt. vil kunne få.\nDu skal ikke vælge mulig konsekvens for hændelser med alvorlige eller dødelige konsekvenser.\nNB: Det kan være svært at vælge, hvor alvorlig konsekvens en hændelse havde eller kunne have haft. Vælg blot den alvorlighedskategori, du umiddelbart vurderer er rigtig. Når hændelsen bliver sagsbehandlet, kan sagsbehandler ændre det, hvis det er relevant.\nIngen/ukendt Lettere Alvorlig Dødelig\nHvor skete hændelsen (hvem skal modtage hændelsen til analyse og læring?)Søg...\nErgoterapeut Fodterapeut Fysioterapeut Kiropraktor Osteopat\nAnæstesiologi (Narkose- eller smertelæge) Hudlæge (Dermatologi) Kirurgi Plastikkirurgi Reumatologi\nBørnelæge (Pædiatri) Gynækologi Neurologi Psykiatri Øjenlæge\nBørne- og ungdomspsykiatri Intern medicin Ortopædkirurgi Røntgenspecialet (radiologi) Øre-, næse-, halsspecialet\nBandagister Optikere Praktiserende jordemoder Vaccinationsklinikker\nBlev hændelsen opdaget et andet sted, end den skete, eller var der flere lokationer involveret i forløbet?\nHændelsessted ikke fundet\nHer skal du skrive involverede lokationer eller det specifikke opdagelsessted (fx afdeling, enhed, tilbud), samt hvor det er placeret, fx sygehus eller kommune\nVar der lægemidler involveret i hændelsen?\nHvis der var lægemidler involveret i hændelsen, skal du her registrere det lægemiddel, som du vurderer er mest væsentligt for hændelsen.\nDet kan være en stor hjælp for den ansvarlige sagsbehandler at have mulighed for at kontakte dig for at få flere oplysninger om hændelsen. Derfor vil vi bede dig skrive dine kontaktoplysninger her. Det er ikke sikkert, at du bliver kontaktet, men hændelsen bliver under alle omstændigheder brugt til læring.\nKontaktoplysningerne bruges til lokal analyse og bliver slettet automatisk, inden hændelsen sendes videre til Styrelsen for Patientsikkerhed.\nAdministrativt personale Ambulancebehandler Bioanalytikere Farmaceutisk personale Jordemødre Kliniske diætister Læger Lægesekretær Optikere, kontaktlinseoptikere og optometrister Psykologer og psykoterapeuter Pædagoger og socialt fagligt personale Radiografer Social- og sundhedsassistenter Social- og sundhedshjælpere Sundhedsfaglig visitator Sygeplejersker Tandlæger, tandplejere og tandteknikere Teknisk disponent Terapeuter og kiropraktorer Andet personale\nDu er med i et pilotprojekt\nDin oplevelse af rapporteringsformularen er vigtig for os. Må sagsbehandleren sende et spørgeskema til den mailadresse, du har angivet ovenfor?\nAnonymitet: Den rapporterede UTH vil være anonym, når den indsendes til Styrelsen for Patientsikkerhed.\nVedhæft eventuelt en fil med flere oplysninger


Skrevet 10. dec 2011, 00.54\nNej nej der var en anden, der anbefalede dinfantasi.dk, så den måtte jeg da lige kigge på, og der er en sexdebat derinde\nSkrevet 10. dec 2011, 00.55\nJeg kan kun se noget der hedder sexdebut. Kan du ikke linke til debatten? Er nysgerrig\nSkrevet 10. dec 2011, 01.02\nHmm kan jeg af en eller anden grund ikke .. Men den er under "vi anbefaler" ude i siden.. Du kom lidt for langt ned\nSkrevet 10. dec 2011, 01.06\nNååårh.. Den hedder altså "sex-debat.dk"\nSkrevet 10. dec 2011, 13.12\nDet eneste mælk vi har er sådan noget halv-cremet, halv-syntetisk mælk (jeg bor jo i Frankrig), så det har jeg bare brugt, selvom opskriften sagde kernemælk. Jeg har lige fået en smagsprøve, og de er nu blevet meget gode alligevel\nSkrevet 10. dec 2011, 13.21\nSkrevet 10. dec 2011, 14.20\nSkrevet 10. dec 2011, 15.11\nSidst opdateret 10. dec 2011, 15.12\nHvis du skrev noveller om, at du gerne ville slå en masse mennesker, eller dræbe dem - så ville jeg nok være obs på det.\nBtw synes jeg ikke rigtig, man kan sammenligne pædofilisme med vold. Hvis man først går ind og læser en sexnovelle med en pige på, og bliver tændt af det, tror jeg ikke på, der går længe, før man tyer til seksuellevideoer med børn. Deres fantasier må blive i deres eget hoved.\nSå de folk, der laver computerspil, hvor man skal skyde andre folk skal også lige checkes af politiet? Eller hvad med forfattere, der skriver kriminalromaner? Hvad med alle de piger herinde, der skriver, at dyreplagere/pædofile skal myrders?\nPædofili og vold kommer ud på et - det er ulovligt, og det skader andre mennesker.\nMen fantasi er fantasi, uanset om det er i ens eget hoved, fortalt til en ven eller nedskrevet på papir. Så længe det ikke udleves i virkeligheden, er det blot fantasi.\nTankepoliti - NEJ TAK.\nSkrevet 10. dec 2011, 19.30\nAmaranthine Det jeg mener med, at politiet skal tjekke det, er fordi novellerne sagtens kan være virkelige, da mange af dem skriver, at det er foregået.. Det kan også sagtens være fantasi, men jeg synes personligt, at politiet burde tjekke sådan noget, når der er en novelle om fx "Jeg bollede min 11-årige søster/datter/niece what ever"..\nJeg mener ikke, at de skal tjekke alt i verden, men mange af de noveller er skrevet sådan, at man godt kan komme i tvivl om det er fiktion eller virkelighed\nSkrevet 10. dec 2011, 19.32\nHehe kan godt være.. Jeg fandt den bare inde under dinfantasi.dk .. Men har jeg ikke ret i, at mange af de mænd er MEGET ærlige? Eller er det bare mig? hehe


Mød kvinderne bag retro butikken Mondo Kaos | #1 Online retro butik\nMød kvinderne bag Mondo Kaos\nDitte er indehaver af Mondo Kaos og siden åbningen i 2006 er hun ’chefen for det hele’. Ditte har en forkærlighed for det 'skæve' og alternative, og det uanset om det er inden for tøj, design, boligindretning eller livsstil. Ditte er vild med 40erne, 50erne og 60erne, hvilket selvfølgelig afspejler sig i butikkens æstetik.\nTil daglig bor Ditte i Santa Monica med sin søn Charlie der går i Junior Highshool, og de deler desuden hjem med deres to katte Cornelius & Minnie. I sin fritid elsker hun at gå på loppemarkeder som der er masser af i LA (Tip til Mondo Kunder: Dittes favorit er 'Rose Bowl' i Pasadena), her finder hun lige netop de sjove og unikke ting der passer til hendes stil.\nDitte er vild med musik og elsker at gå til koncerter i både små og store venues, samt 'weekenders' som Viva Las Vegas (læs blogpost om Ditte & Kirstines deltagelse i 2019 HER!) og 'High Rockailly' i Spanien. Og så er hun glad for dyr, og bruger derfor nogle timer om ugen som frivillig på det lokale katte rescue/ dyreværn i Pasadena.\n'Hjertebarnet' er butikken på Nørrebro, og selvom webshoppen også er blevet en stor del af Mondo Kaos er det klart den personlige kontakt til kunderne der altid har været drivkraften for Ditte.\nDerfor er det også af største vigtighed, at vores online kunder får oplevelsen af samme personlige betjening. Når vi håndterer ordrer online tilstræber derfor at give kunderne følelsen af at have været i butikken og shoppe.\nMotivationen for Ditte er ikke blot at sælge tøj, men at få kunderne til at føle sig 'empowered'. Tøjet skal være en måde at udtrykke sig på. Kunderne i Mondo Kaos skal opleve at det ikke er deres kroppe som skal passe ned i tøjet, men tøjet som skal passe kroppen.\nButiks bestyrer Stine.\nStine er butiksbestyrer og daglig leder i Mondo Kaos. Hun kom til butikken i 2014 da hun havde lyst til nye græsgange efter i mange år at have være først salgsleder og siden butikschef i en stor international tøjkæde. I 2016 blev Stine bestyrer af Mondo Kaos.\nStine er vild med tøj og stil, og har både sin helt egen retro stil, samtidig med at hun er inspireret af mange stilarter fra folk og boho til western og punk. Det der er vigtigst for Stine at snittet passer, så tilføjer hun det unikke i detaljen.\nStines anden store passion er musik. Stine er DJ, musikanmelder og influencer i rock og undergrundsmusikscenen. Ligesom med tøj er Stine mest interesseret i ting der ikke er for mainstream. Udover en forkærlighed for rockmusikken fra 1960'erne og 1970'erne dyrker hun stort set al musik, med undtagelse af det der altid spilles i radioen.\nDu kan også finde nogle af Stines playlister specielt lavet til Mondo Kaos på Spotify.\nI butikken lægger Stine vægt på at snittet passer til kunden. Stine siger 'Det er vigtigere at finde snittet der passer, end at du får end en autentisk 50er kjole. Stilen er i detaljen. Se ud som du vil og style det derefter.'\nStine bor i København med sin kæreste, datter og hund, som af og til agerer fotomodel på vores billeder.\nHvem kan du ellers møde i butikken?\nUdover Stine kan du også møde Carina, Jeanette, Nanna, Lærke & Cassandra i butikken. De er selvfølgelig alle vilde med retro og vintage stilen, og alle har de været kunder gennem flere år inden de startede med at arbejde i butikken. Derfor er de Mondo ladies til fingerspidserne og brænder for at give både stil og den personlige kundeservice videre i deres daglige arbejde i butikken.\nAlle fem piger er kreative og arbejder ved siden af Mondo Kaos med deres erhverv som operasangere ( Carina og Cassandra), skuespillere (Jeanette & Nanna) og burlesque danser (Lærke).


Kunstterapi som behandlingsmetode\nEksempel fra kunstterapi\nFor at få mest muligt ud af eksemplet, skal du se grundigt på billedet inden du læser teksten. Genkender du noget i billedet fra din egen fortid eller fra andres du kender. Eller får billedet dig til at tænke på noget. Hvad synes du, billedet forestiller?\nBilledet her er malet af en teenager, som husker en voldsom skilsmisse da hun ikke var så gammel. Den måde hun fortæller om sine følelser på, gør det nemt at forstå, at det ikke har været nemt. Men måske tænkte du på situationer i dit liv, hvor du har skullet vælge fx mellem det du godt ved\ner rigtigt gøre og det, du er fristet til at gøre. Eller måske har du selv været en af de to forældre, som har svært ved at enes om børnene efter de er gået hver for sig. Måske fik billedet dig til at tænke på noget helt andet.\nI kunstterapi er der ingen rigtige eller forkerte fortolkninger.


Produktkendskabsture - Sammenslutningen af Danske Småøer\nMedarbejdere på hoteller, turistbureauer og campingpladser på fastlandet, kan guide deres kunder videre til ø-oplevelser. På den måde yder de en service til deres gæster – og småøernes turisme-virksomheder får flere kunder og mere salg.\nFor at øge denne trafik mellem virksomheder på fastlandet og ø-virksomhederne bør man give frontpersonalet (dem, der møder kunderne på fastlandet) større kendskab til turisternes muligheder på øen. Dette kan man gøre ved at tilbyde en gratis kendskabstur.\nKendskabsturen arrangeres af en eller flere småø-virksomheder, og arrangørerne sender en invitation direkte til virksomheder på det nærmeste fastland (hoteller, vandrehjem, campingpladser, attraktioner, turistbureauer, restauranter, busselskaber osv.)\nPå kendskabsturen får frontpersonalettil en grundig introduktion til mulighederne på øen og en guidet rundtur, som f.eks. også omfatter øens museum og naturoplevelser.\nDer bør også indgå en eller anden form for forplejning i en kendskabstur.\nDet er naturligt, at flere virksomheder går sammen om at arrangere en kendskabstur: Det kan være færgeselskabet, spisestederne, museet, ø-guiden m.fl.\nTuren skal være gratis for gæsterne (frontpersonalet), så arrangørerne skal være parate til at dække omkostningerne. Til gengæld får de en direkte og positiv kontakt med personer, der kan markedsføre deres produktet til turister på fastlandet.\nKendskabsturen kan følges op af telefonisk kontakt elle et brev – for at vedligeholde interessen og styrke loyaliteten mellem virksomhederne.\nSammenslutningen af Danske Småøers ø-turisme-ambassadør har i 2014 holdt kendskabsture sammen med en række virksomheder på Endelave og Mandø.\nEndelave. Produktkendskabstur: Læs mere her (Pdf-fil)\nMandø. Produktkendskabstur: Læs mere her (Pdf-fil)


Medicinhusker i App Store\nNr.36 i Medicinsk\n2.0, 5 vurderinger\nMedicinhusker er en gratis app til dig, der har brug for hjælp til at holde styr på din medicin. Med Medicinhusker kan du også hjælpe familiemedlemmer med deres medicin.\nUanset om du tager en del medicin på forskellige tidspunkter eller blot en enkelt tablet dagligt, kan det være svært at huske.\nNår du har oprettet en bruger, kan du tilføje medicin til medicinlisten. Hvis du indtaster et tidspunkt for, hvornår du skal tage medicinen, vil app’en sende dig en påmindelse, når det er tid til at tage medicinen.\nI kalenderen kan du få et overblik over dit daglige medicinforbrug. Du kan samtidig se, om du har taget din medicin som angivet. Du kan også tilføje dit blodtryk, blodsukker eller din vægt, og du kan skrive en note med en smiley, der angiver, hvordan din dag har været i forhold til f.eks. smerte eller humør.\nDu kan sende indhold fra din kalender til en e-mail og f.eks. tage informationen med til din læge.\nDanmarks Apotekerforening kan ikke holdes ansvarlig for udeblivende, manglende eller forsinkede påmindelser. Indtastning af personfølsomme data sker på brugerens eget ansvar. Danmarks Apotekerforening kan ikke holdes ansvarlig for manglende sikkerhed på den enkelte mobiltelefon, som måtte give adgang til eventuelle personfølsomme oplysninger.\nRettelse af problemer med at oprette ny medicin på medicinlisten.\nOlufsphere , 13. apr. 2019\nF.eks. Hvis man bruger ‘hårdt tryk’ på notificeringerne, så får man en mængde irrelevant information, men ikke information om HVILKEN medicin man er ved at markere om man har taget. Og når først man har markeret er det ikke sådan til at ændre. Ideen er god, men udførelsen er ikke i orden.\nUltraviolet2016 , 31. maj. 2019\nSlutdato virker ikke :-(\nHar sat slutdato på medicin men det vises stadig dagligt længe efter slutdato er passeret :-(\nChren63 , 28. jan. 2019\nRet primitiv app med fejlmuligheder.\nSelvom man har taget medicin og krydset den af, så får man en påmindelse. Derved opstår risiko for overmedicinering!\nEn ret primitiv app der trænger til en del udvikling før der er tale om et brugbart produkt.\n© Copyright 2014 Danmarks Apotekerforening\nDrugStars: Husk medicin & Støt


Din tale skal være ja, ja og nej, nej | Ulla Lauridsens blog\nDin tale skal være ja, ja og nej, nej\nPosted in Uncategorized by Ulla Lauridsen on 4. oktober 2013\nJeg blev som sagt interviewet til Ugeavisen Odense for nylig, i anledning af mit lille arrangement på Centralbiblioteket.\nIntervieweren stillede mange sjove spørgsmål, som jeg aldrig havde tænkt over, herunder om jeg ville sige ja eller nej, hvis jeg blev tilbudt en ‘virkelig højreorienteret bog’. Jeg er bange for, jeg kom til at grine lidt, og så svarede jeg, at ja, det ville jeg helt afgjort. Efter min mening har alle stemmer, alle synspunkter, deres berettigelse i den offentlige debat. Hellere tale om det end ikke (advarsel: ubehageligt billede)\nMen det fik mig også til at fortælle hende, hvilke bøger og almensproglige tekster, jeg faktisk siger nej til. Det kriterium, jeg har udviklet, er, at det skal være i kundens interesse, at jeg oversætter teksten. Dvs. hvis emnet er IT, teknologi, medicin eller andre videnskabsgrene, jeg ikke er fortrolig med, så siger jeg nej. Hvis det er oplagt, at kunden kan finde én, der har bedre forudsætninger, så siger jeg nej. Jeg hjælper dem gerne med at finde en anden, der kan gøre det bedre.\nDet lyder måske som om, jeg pudser glorien, men min politik er udledt af bitre erfaringer og sund fornuft. At oversætte noget, der kræver en masse research, betyder at jeg bruger alt for meget tid – been there, done that, not going to do it again. At det aldrig bliver godt alligevel betyder også, at jeg ødelægger det renommé for kvalitet, jeg har forsøgt at skabe.\nDen bog, jeg lige har afleveret, er et meget godt eksempel. Bogen handlede om alternativ medicin og åndelighed, og jeg er rationalist. Der var masser af ord i den, selv ved et overfladisk kig, som jeg ikke kendte.\nMin mavefornemmelse var, at jeg skulle sige nej, men dels manglede jeg en opgave, dels havde jeg en snigende følelse af, at mavefornemmelsen skyldtes frygt snarere end objektivt gode grunde.\nHvorfor frygt? Der var to ting, som jeg kunne være bange for:\nA) At blive konfronteret med en verden og livsopfattelse, der anfægtede min egen.\nB) At bogen var ‘svær’. At en bog udfordrer mig fagligt er ikke en god grund til at sige nej.\nFagligt gode grunde ville gå på, at jeg ikke kender terminologien inden for fagområdet, men kunden, som virkede meget reel og forstod problematikken, var helt indstillet på at tage et medansvar for terminologien. Og kunne jeg pege på nogen, de ville være bedre tjent med?\nJeg blev enig med mig selv om, at jeg bare havde et anfald af lampefeber, og jeg har for længst truffet en beslutning om at komfortzonen ikke skal være mit eneste revir, så jeg sagde ja tak til opgaven og løste den til kundens tilfredshed.\nOg bogen var faktisk meget tankevækkende, og heller ikke sværere end som så, da jeg først kom ind i dens univers og traf nogle beslutninger om terminologien.\nJeg kunne godt lide at vide, hvilket ja/nej-kriterium, I andre anlægger? Skriv gerne en kommentar :-)\nP. S.: Hvis du ikke forstod det dér om ikke at ville give efter for frygten, kan jeg anbefale The Flinch af Julien Smith. Den er gratis i kindle-version her, og kan formentlig også findes som pdf.\n« Mit liv for tiden\nPer definition »\nAt elske den man får | Ulla Lauridsens blog said, on 13. december 2013 at 08:14\n[…] For eksempel er det sådan, at det er langt, langt nemmere at sælge til en eksisterende eller tidligere kunde end til en ny. Jeg burde vedligeholde mit opsøgende salg i forhold til Gyldendal, men det har jeg droppet pt. Jeg er til gengæld gået tilbage til en kunde, jeg egentlig ikke havde tænkt mig at arbejde for igen – som omtalt her. […]


Unik udstilling: Da paven landede med helikopter ved Øm Kloster tæt på Gl. Rye | ugeavisen.dk\nUnik udstilling: Da paven landede med helikopter ved Øm Kloster tæt på Gl. Rye\nPave Johannes Paul II holdt en friluftsmesse ved Ømborgen, et katolsk lejrcenter, der ligger tæt på det sted, hvor Øm Kloster lå. Foto: Adolf Meister\nUdstilling i Gl. Rye fortæller om det verdenshistoriske pave-besøg ved Ømborgen i 1989.\n29 apr. 2022 kl. 13:49\nGl. Rye: Den 7. juni 1989 fandt der en verdenshistorisk begivenhed sted på Ømborgen, det katolske lejrcenter i nærheden af Gl. Rye. Denne sommerdag i 1989 fik Ømborgen besøg af ingen ringere end den katolske kirkes daværende overhoved, pave Johannes Paul II, som landede med helikopter og holdt en frilufts-messe på stedet.\nDet var historisk af flere årsager. Dels var pave Johannes Paul II den første pave nogensinde, der besøgte Danmark, og dels ligger Ømborgen, der er et populært lejrcenter, kun få hundrede meter fra resterne af Øm Kloster, der engang var et af de mest betydningsfulde klostre i Danmark.\nPavens besøg gik ikke stille af sig. Det gav anledning til en vældig debat og masser af kritik i aviserne, fordi danske kirkeledere og kirkelige foreninger takkede nej til et såkaldt økumenisk (mellemkirkeligt) møde med paven. Mange mente, at de danske kirkeledere burde have sagt ja til pavens invitation.\nImidlertid var de lokale borgere i Gl. Rye og omegn langt mere imødekommende overfor paven end de danske kirkeledere, og blandt andet fik Øm Kloster Museums daværende leder Holger Garner anledning til at hilse på pave Johannes Paul II.\nUdstilling åbner bededag\nPavens besøg på Ømborgen er aldrig blevet glemt i Gl. Rye, og nu er det tid at genopfriske minderne. Den 13. maj - det er Store Bededag - åbner en udstilling med titlen ”Dengang Paven landede i Gl. Ryes baghave ved Ømborgen 1989” i Gl. Rye sognehus Skt. Sørens Hus på Præstegårdsvej 3 i Gl. Rye. Der er denne dag fernisering fra klokken 15 til 17, og når man ikke det, så varer udstillingen helt frem til 13. august.\nI sognehuset kan man studere dette stykke moderne Danmarkshistorie, hvor lokale borgere i Gl. Rye og omegn har bidraget med indtryk og fortællinger om, hvad de har set og oplevet, da paven landede.\nUdstillingens arrangør Trine Hansen fra Kunst- og Kulturgruppen i Gl. Rye har blandt andet interviewet flere af øjenvidnerne til begivenheden, blandt andre redaktør Knud Jakobsen fra Midtjyllands Avis, og de interviews vil man kunne se på plancher.\nKnud Jakobsen var faktisk i audiens hos paven før besøget, så han var briefet godt og grundigt. Han mødte endda paven personligt.\nDer bliver også masser af fotografier, både lokale amatørfotos og pressefotos. Man kan også se malerier og kunst.\nReformationen begyndte i Gl. Rye\nDer er en meget vigtig kirke-historisk krølle på begivenheden. Det var nemlig i Gl. Ryes kirke, at Danmarks daværende magtelite reelt besluttede at skifte fra katolicisme til protestantisme. I 1534 fandt der et kongevalg sted i Gl. Ryes kirke, og det var en skelsættende begivenhed for hele Danmark. Den jyske adel valgte hertug Christian til konge under navnet Christian 3. Og hertug Christian, der havde overværet Martin Luthers optræden på rigsdagen i Worms, var blevet ivrig protestant, så efter 1534 var det reelt slut for katolicismen i Danmark.\nDet fik nogle år senere den kedelige konsekvens, at det store og flotte Øm Kloster blev revet ned, og stenene blev brugt til at bygge Skanderborg Slot med. I dag er der stort set intet tilbage af klostret, men der er et udstillingshus og en række gravpladser på klosterpladsen, der ligger ud mod Mossø.\nUdstillingen i sognehuset handler også om kunst. Man kan nemlig opleve en af Danmarks mest anerkendte kunstnere og modelbyggere indenfor religiøse og kosmiske fortolkninger og symboler. Den katolske pater Adolf Meister viser nogle af sine værker frem i Skt. Sørens Hus og måske på Gl. Rye Mølle. Han var kunstneren og arkitekten bag pave-alteret ved friluftsmessen på Ømborgen i 1989 samt de 10 friser-malerier, der var malet rundt om alterbordet og korset. De kan den dag i dag ses i vinterkirken ved Ømborgen.\nAdolf Meister var kunstneren og arkitekten bag pave-alteret ved friluftsmessen på Ømborgen i 1989. Arkivfoto\nDer vil være mulighed for at møde Adolf Meister til ferniseringen den 13. maj fra kl. 15 til 17.\nDe lokale ”Pave-breve” vil også være at se på udstillingen. De blev lavet i anledning af pave-besøget i 1989.\nUdstillingen vil have åbent for publikum i Skt. Sørens Hus på udvalgte dage sommeren over i maj, juni og juli udenfor de arrangementer, der normalt afholdes i Skt. Sørens Hus.\nDatoerne offentliggøres senere på Gl. Ryes Facebook-side samt i trykte brochurer i maj.


Skjult mappe›Tre stemmer i debatten\nEn svær og omfattende debat om faglighed, dialog og sengepladser er stadig i fuld gang i Region Hovedstadens Psykiatri. Tre speciallæger giver deres syn på sagen.\nTre speciallæger fra RHP giver deres syn på sagen. Fra ventre Gitte Ahle, Thomas Tellier og Louise Behrendt Rasmussen.\nSagen startede tilbage i januar 2015. Her modtog regionsrådet og direktionen i RHP en underskriftsindsamling fra en række speciallæger i psykiatrien. Det handlede om senge. Eller rettere de problemer, som manglende senge efter lægernes opfattelse giver.\nKort tid efter blev det første af to stormøder mellem direktionen og speciallægerne afholdt. Siden fulgte lokale dialogmøder på centrene og et afsluttende stormøde, hvor regionsrådsformand Sophie Hæstorp Andersen også sad med ved bordet.\nGitte Ahle, overlæge på Psykiatrisk Center Glostrup, er en af frontfigurerne i gruppen af speciallæger, som satte deres underskrift på protestpapiret. På det afsluttende møde var det således også hendes lod at fremlægge pointerne i lægernes budskaber til Sophie Hæstorp og resten af forsamlingen. Gitte Ahle viste en række slides med et kontant budskab: Patienterne lider under de manglende sengepladser.\n- Når vi føler, at normen skrider, og vi ikke synes, at vi kan tage ansvar for det arbejde, vi gør, jamen så har vi pligt til at påpege det. Det var det, vi gjorde med underskriftsindsamlingen, siger Gitte Ahle om grunden til protesten.\nDebatten blev mudret\nEfter det første stormøde blev det aftalt, at der skulle arrangeres dialogmøder på centrene, hvor speciallægerne og den respektive kontaktdirektør kunne blive mere konkrete på, hvilke problemer de oplever, og forsøge at finde ud af, hvordan man i fællesskab får løst dem. En svær opgave, som ifølge Gitte Ahle ikke er blevet løst.\n- Debatten er blevet kompliceret, ved at man har lagt det ud på centrene. Det er fint nok, at man får kastet boldene op i luften, men nu har vi jo åbnet op for en masse andre problemer, som jeg synes tager fokus væk fra sagens kerne, som er, at vi ikke lige nu føler, at vi kan behandle vores patienter forsvarligt. Det burde være båret direkte til politikerne allerede efter det første møde, siger Gitte Ahle.\nLæs mere: Leder: I oprørte vande\nKlinikchef på PC Ballerup Louise Behrend Rasmussen kan også genkende billedet af en mere omfattende diskussion, end der først var lagt op til.\n- Debatten er blevet meget mudret. Den vigtige diskussion om kapacitet og kvalitet i behandlingen er jo i hvert fald delvist druknet i en bølge af frustrationer over alt muligt andet. Jeg kan godt frygte, at den måde vi har taget debatten på, har været med til at fastholde en gensidig mistillid. Sandheden er, at vi ikke er blevet færdige med at diskutere problemerne, for det kræver at vi finder hinanden og får en ordentlig dialog. Det sker ikke på sådan et stormøde.\nAndre udfordringer end senge\nDe lokale dialogmøder på centrene viste tydeligt, at de udfordringer, som optager speciallægerne, er mange og forskelligartede. Frustration over for mange registreringer og retningslinjer, klager over usynlig ledelse i hverdagen og manglende forståelse for vilkårene er noget af det, som, ud over sengeproblematikken, har fyldt meget i debatten. En anden velkendt problemstilling, som også er dukket op i løbet af dialogmøderne, er debatten om ydelsesregistrering. Særligt i BUC-regi.\nThomas Tellier, afdelingslæge på det akutte modtageafsnit på BUC Glostrup, var en af de tilstedeværende på stormødet, og her havde han brug for at gribe mikrofonen for at adressere Sophie og direktionen direkte.\n- Vi kan heller ikke forestille os at undvære flere senge i BUC, men vi har også andre udfordringer, som fylder i vores hverdag. Jeg havde brug for at fortælle Sophie, at ydelsesregistreringen, som det er nu, giver dårligere kvalitet i behandlingen i vores regi. Pårørendearbejde er altafgørende hos os, så vi har simpelthen brug for mere fleksibilitet, siger Thomas Tellier.\nDe mange forskelligartede problemer, som er dukket op undervejs, er for de flestes vedkommende ikke nye problemstillinger. Derfor er der også blevet peget på, at dialogen, eller mangel på samme, mellem speciallægerne og direktionen i en vis udstrækning bærer skylden for, at protesterne fra speciallægerne har været så markante.\n- Jeg synes, at vi skal være bedre til at tage imod rådgivning fra hinanden. Direktionen skal forstå os, som står med fødderne dybt forankret i klinikken, og vi skal have en større forståelse for arbejdsgangen og rammerne den anden vej. Jo bedre vores direktion forstår klinikken, og jo bedre vi forstår de politiske intentioner, jo bedre kan vi også rådgive og hjælpe hinanden, siger Thomas Tellier og peger på en oplevelse af, at direktionen mangler forståelse for det kliniske, hvilket er en af grundene til, at dialogen ikke har været god.\nLouise Behrend Rasmussen er enig i, at en mere synlig direktion, særligt lægelig vicedirektør Peter Treufeldt, ville være et godt skridt i arbejdet med at forbedre kommunikationen. Men alle må gribe i egen barm.\n- Vi klinikchefer må altså også se på vores rolle. Jeg oplever, at jeg til enhver tid kan komme igennem til min vicedirektør hvis jeg virkelig har brug for det. Så vi må nok spørge os selv, om vi har været med til at etablere og fastholde en oplevelse af manglende gennemtrængelighed. Det ansvar må vi tage på os, siger Louise Behrend Rasmussen.\nDirektionen i RHP har efter dialogmøderne forpligtet sig til både at arbejde på at forbedre dialogen med speciallægerne og samtidig sætte turbo på arbejdet med at finde løsninger på de udfordringer, som er blevet vendt i løbet af processen. Blandt andet skal der nedsættes et overlægeråd og en arbejdsgruppe, som skal se nærmere på behandling under indlæggelse. Og det er fint, siger Gitte Ahle, men det løser ikke problemerne.\n- Der er ikke lagt op til, at man tager fat i sengeproblematikken. Vi har fået at vide, at det bliver der ikke noget af, og at vi har de pladser, vi har. Vi skal selvfølgelig finde ud af, hvordan vi bedst udnytter den kapacitet, som vi nu engang har, og det gør vi allerede. Det er klart, at hvis vi kan få kommunerne til at hjemtage flere patienter, hvis vi kan få det ambulante opgraderet yderligere, og hvis vi kan få flere speciallæger på afsnittene, så kunne vi behandle patienterne mere forsvarligt, end vi gør nu. Men indtil der er styr på det, så må vi have flere senge, siger Gitte Ahle, som dog samtidig understreger, at hun gerne deltager i de arbejdsgrupper og råd, som nu etableres. \nLæs mere: Speciallægedialog: Interview med Peter Treufeldt\nLouise Behrend Rasmussen hilser også de nye initiativer velkommen, men siger samtidig, at det er vigtigt at holde fokus på det oprindelige problem, som var baggrunden for underskriftsindsamlingen.\n- Det synes jeg måske mangler lidt i de her initiativer. Der er en reel bekymring blandt speciallægerne for, om man kan fastholde den rigtige kvalitet i behandlingen, om vi kan sikre værdi for patienten, sikre fastholdelse af speciallæger og få det til at spille sammen med de rammer, som vi nu engang har. Den diskussion skal vi tilbage til, og have tillid til at der ikke politisk er planer om reduktion af sengepladser.\nMen hvis der skal findes løsninger på problemerne, så må alle se indad, påpeger Louise Behrend Rasmussen.\n- Vi skal turde sige til hinanden, at det her er for vigtigt til at trække alle mulige andre frustrationer ind i diskussionen. Vi risikerer at trække vores fag ned, ved at trække alle de her fronter op. Det er konstruktiv, åben dialog vi har brug for, slutter Louise Behrend Rasmussen.\nSpeciallæge-dialog: RHP får overlægeråd\nInterview med Peter Treufeldt\nFakta om speciallæge-debatten\nKnap 100 speciallæger skrev i januar under på en protesskrivelse vedrørende lukning af senge i psykiatrien. \nTorsdag den 26/2 blev det første af to stormøder afholdt.\nUtilfredsheden blandt speciallægerne bundede primært i utilstrækkelig sengekapacitet, manglende dialog og involvering, samt en faglighed under pres.\nEfter første møde blev en række dialogmøder afholdt lokalt på centrene.\nDen 24. august blev 2. stormøde afholdt med deltagelse af regionsrådsformand Sophie Hæstorp Andersen.


Den Korte Avis | Thorning kritiserer Venstres udgiftsstop – men hun fører selv en politik, som betyder færre offentligt ansatte\nThorning kritiserer Venstres udgiftsstop – men hun fører selv en politik, som betyder færre offentligt ansatte\nMed højest 10 måneder til næste valg er den socialdemokratiske skræmmekampagne i fuld sving. I annoncer fortæller man forskellen på regeringen og Venstres politik, men man glemmer at se på sine egne tal.\nMed Helle Thorning-Schmidts første finanslov for 2012 lagde regeringen op til at øge den offentlige beskæftigelse med samlet 7.000 personer i 2012 og 2013.\nFaktisk var der før valget ingen grænser for, mange penge der skulle postes i den offentlige sektor – flere pædagoger, to-lærerordning osv.\nSandheden er imidlertid, at der er blevet 12.800 færre offentligt ansatte.\nDet kan efterhånden ikke komme bag på nogen, at regeringen bryder sine løfter. Dette løftebrud bliver dog understreget af, at regeringen igen og igen råber op om, at Venstres udgiftsstop i den offentlige sektor vil føre den ringere velfærd.\nJa, inden valget mente S og SF endda, at der ville blive tale om en velfærdsmassakre.\nRegeringen påstår, at Venstres udgiftsstop vil føre til 28.000 færre offentligt ansatte i 2020. Det er ikke rigtigt.\nMed Venstres udgiftsstop vil det offentlige have præcist det samme til rådighed til næste år, som de har i år – reguleret for pris- og lønudviklingen. Der vil med andre ord være plads til at aflønne det samme antal ansatte og købe de samme varer næste år, som det er tilfældet i år.\nUdgiftsstoppet giver ro, fordi man fra år til år vil vide, hvad der er at gøre godt med. Det står i modsætning til S og SF’s løfter før valget om 8 mia. kroner mere til kommunerne – et løfte som er afløst af en regning på 5 mia. kroner.\nJeg vil gerne rose regeringen for at bevise, at der kan være færre offentligt ansatte, uden at velfærdssamfundet dermed går nedenom og hjem. Det er dejligt at se, at den offentlige sektor kan køre længere på literen, selvom det måske ikke er en ros, som regeringen bryder sig om.\nTilbage er kun at ønske, at man ville holde op med at lyve om Venstres politik og i stedet koncentrere sig om det, der kunne gøre en forskel for Danmark: Færre afgifter, flere private arbejdspladser og mindre vækst.\nTorsten Schack Pedersen er skatteordfører for Venstre\nEmner: Blå Offentligt ansatte Rød udgiftsstop


Bedste boligsalg i 13 år | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\n21. oktober 2019 - kl. 8:57 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nSalget af huse, lejligheder og sommerhuse i september er det højeste siden 2006. Sommerhusene ’shiner’ og flere projektsalg hjælper lejlighederne.\nDer er forårsfornemmelser på boligmarkedet lige nu selv om kalenderen siger efterår.\nEjendomsmæglerkæden Home har lige haft den bedste september i 13 år.\nHome-mæglerne solgte i september 1.308 boliger, og det er det bedste salg i en september måned siden helt tilbage i 2006. Samtidig er det den næstbedste salgsmåned i år kun overgået af juli med en enkelt handel.\nSalget i september ligger således også 12 % over samme måned sidste år.\n”Boligsalget anno 2019 bliver ved med at overraske på den gode måde. Økonomisk optimisme blandt danskerne, stigende friværdier, gode beskæftigelsesmuligheder og meget lav rente er med til at give bolighandlen medvind, og det ser ud til, at der også vil være mange bolighandler det næste halve års tid, hvilket kan betyde, at 2019 bliver nyt rekordår for boligsalget efter finanskrisen,” siger Henrik Hauthorn Jensen, boligmarkedsanalytiker i Home.\nDet er et solidt salg af alle boligtyper, der trækker læsset, men huse og rækkehuse fylder som vanligt mest i salgsstatistikken med over 60 % af handlerne i september, oplyser Home.\nDog er salget af fritidshuse i september årets bedste bortset fra juli.\n”Det er lidt atypisk. Juli plejer at være lidt stille, fordi mange sommerhuse er lejet ud, og mange er på ferie. I stedet er det forsommeren, der plejer at sætte salgsrekorder, mens salget normalt aftager lidt i september. Men danskernes glubende appetit på sommerhuse overtrumfer altså de normale sæsonudsving,” siger Henrik Hauthorn Jensen fra Home.\nSalget af lejligheder er i gang med en opretning, ser det ud til.\nI september solgte Home-mæglerne 305 lejligheder, og det er årets næstbedste salg kun overgået af maj.\nEn vigtig faktor bag fremgangen er, at salget af nye projektlejligheder er i bedring. September bød således på flest salg af projektlejligheder i 2019.\nEn af årsagerne til stigningen i salget er, at vi har en række projekter til salg, som står færdige inden udgangen af 2020, og som dermed ikke bliver berørt af den kommende skatteændring, der kan betyde højere ejendomsværdiskat, forklarer Home.\nSamtidig er priserne på projektlejlighederne over de seneste måneder er blevet trimmet til de skærpede kreditkrav, som køberne mødes af, hvilket har gjort det muligt for flere at købe, siger Home-mægler Lone Bøegh Henriksen.\n”Der har været en periode, hvor der er blevet opsparet et behov, og det er nogle af de købere, der er kommet ud af busken nu,” vurderer hun.\nEmail en kopi af 'Bedste boligsalg i 13 år' til en bekendt