Kystturismebranchers indtjening og vækst ERHVERVSØKONOMISK ANALYSE, DEL 1 - PDF\nKystturismebranchers indtjening og vækst ERHVERVSØKONOMISK ANALYSE, DEL 1\nDownload "Kystturismebranchers indtjening og vækst ERHVERVSØKONOMISK ANALYSE, DEL 1"\n1 Kystturismebranchers indtjening og vækst ERHVERVSØKONOMISK ANALYSE, DEL 1\n2 KYSTTURISMEBRANCHERS INDTJENING OG VÆKST - Erhvervsøkonomisk analyse, del 1 Undersøgelsen er del af projekt Oplevelsesbaseret Kystturisme ERDFK Forsidefoto: Henning Stein og Ole Akhøj, VisitDenmark Mediacenter samt VisitNæstved Videncenter for Kystturisme Bredgade 5 DK-6960 Hvide Sande August 2014\n3 FORORD Til brug for arbejdet i projekt Oplevelsesbaseret Kystturisme har Videncenter for Kystturisme bedt NIRAS i samarbejde med KvistgaardConsulting og Hird&Ko om at udarbejde en erhvervsøkonomisk analyse af dansk kystturisme. Kystturismebranchers indtjening og vækst udgør delrapport 1 af den samlede erhvervsøkonomiske analyse. Delrapporten giver et indblik i den generelle økonomiske tilstand blandt danske virksomheder i kystturismeerhvervene. Herefter går delrapport 2, Best practices i kystturismen, i dybden med succesfulde virksomheders strategier og udvikling. Rapporten er udarbejdet af Videncenter for Kystturisme i samarbejde med NIRAS, KvistgaardConsulting og Hird&Ko som led i projekt Oplevelsesbaseret Kystturisme ERDFK Al dataindsamling, interview og analyse er forestået af NIRAS, KvistgaardConsulting og Hird&Ko. Vi vil gerne takke de mange virksomheder og organisationer, der har deltaget i spørgeskemaundersøgelse, metodediskussioner, bidraget til udarbejdelsen af cases og givet interview, råd og sparring. En særlig tak til følgende personer: Direktør Jan Haapanen, Novasol Professor Anne-Mette Hjalager, Center for Turisme, Innovation og Kultur, Syddansk Universitet Bestyrelsesformand Albrecht Kurbjuhn, German Riviera e. V., Ostseebad Kühlungsborn Direktør Helge Søgaard, direktør, VisitAalborg Analysechef Ole Kjær Mansfeldt, Wonderful Copenhagen Direktør Morten Strange, Top Attraktioner Direktør John Heeley, Best Destination Marketing Albrecht Kurbjurn, Deutsche Reviere Turistchef Hans Jørgen Olsen, Odsherred Turistchef Colin Seymour, VisitWestDenmark Bestyrelsesmedlem Bjarne Bøgh Jensen, Dayz Resort Fagleder Sune K. Jensen, DI s Turismeindsats, DI Chefkonsulent Susanne Nordenbæk, Oplevelse & velfærd, Dansk Erhverv Direktør Carlos Villaros Lassen, Feriehusudlejernes brancheforening Direktør Poul Fejer Christiansen, Campingrådet Økonomisk politisk konsulent Kenneth L. Hjorth-Hansen, Campingrådet Økonom Mads Zahle Østergaard, VisitDenmark Økonom Paul Lubson, VisitDenmark 3\n4 INDHOLD Sammenfatning Indledning Fokus på virksomheden Formål Vigtige forbehold Læsevejledning Metode Afgrænsning af kystturisme Registerudtræk Erhvervsøkonomiske nøgletal i kystturismebrancherne Et overblik Soliditet og afkastningsgrad Overskudsgrad Vækstrate Andel vækstvirksomheder i kystturismen Erhvervsøkonomiske nøgletal pr region Et overblik Afkastningsgrad pr region Soliditetsgrad pr region Overskudsgrad pr region Vækstrate pr region og kommune Særanalyse af brancher i detailhandlen Afkast, indtjening og vækst i detailbrancher Nøgletal pr delbranche i detailhandlen Lokale udsving i vækstrate Bilag A. Antal kystturismevirksomheder i analysen Bilag B. Antal detailvirksomheder i analysen\n5 SAMMENFATNING Flest virksomheder har negative bundlinjer - og trenden synes nedadgående Virksomhederne inden for kystturisme har, set som en gennemsnitsbetragtning, negativ afkastningsgrad, overskudsgrad og vækstrate. Alene i 2012 var 25 pct. af virksomhederne teknisk insolvente, dog har størstedelen af virksomhederne tilfredsstillende soliditet. Det er hovedresultatet af analysen baseret på erhvervsøkonomiske nøgletal og regnskaber fra erhvervsdatabasen NN Markedsdata, dækkende perioden Restaurationsvirksomhed er den delbranche, der præsterer dårligst på alle nøgletal. Da delbranchen udgør en stor andel af den undersøgte population, påvirker restauranterne det generelle billede af kystturismen tegnet i denne rapport. Overnatningsfaciliteter synes at præstere bedre på evnen til at skabe overskud, mens delbrancherne kultur, forlystelser og sport samt lystbåde, færger, sø- og kysttransport er kendetegnet ved meget stor polarisering mellem virksomhederne i de opnåede resultater. Rapporten tegner et billede af stor spredning i erhvervet, når det gælder de økonomiske resultater, en spredning, der bl.a. hænger sammen med forskelle i virksomhedsstørrelse. Kun de store virksomheder indenfor kystturismen formår at holde trit med virksomhederne i andre byerhverv på alle parametre. Større omsætning, men lavere indtjening Nærmere analyser af registerudtrækket viser, at mange virksomheder kæmper med at få større omsætning, men at dette sker på bekostning af indtjeningen. Virksomhederne synes i de undersøgte tre år at have haft svært ved at få styr på omkostningerne et billede, som især kendetegner restauranter, grillbarer mm. Her synes omsætningen flere steder generelt at gå i den rigtige retning, mens bundlinjen er blevet dårligere. Inden for et snævrere geografisk kystområde er der dog tegn på, at en større andel af virksomhederne er bedre til at styre omkostninger og præstere positivt overskud. Især væksten er lav Kystvirksomhederne præsterer især dårligt på nøgletal for vækst i den undersøgte periode, som jo også har været kendetegnet ved generel afmatning i økonomien som følge af finanskrisen. I gennemsnit har virksomhederne oplevet negative, årlige vækstrater på 8 pct., og den negative vækst har præget virksomheder i hele landet, med undtagelse af ganske få kommuner. Generelt er der således langt mellem virksomheder, som har oplevet stabil vækst i de 3 år, som undersøgelsen belyser. Selv om ca. en fjerdedel af virksomhederne har haft en gennemsnitlig, årlig vækst på over 5 pct., definerer rapporten andelen af vækstvirksomheder i kystturismen til at udgøre ca. 3 pct. af virksomhederne. Det er virksomheder, 5\n6 der over en årrække lever op til kravet om både høj vækst og tilfredsstillende afkast. Andelen af vækstvirksomheder ligger på niveau med andelen i andre brancher. Mindst ringe resultater i Nordjylland Den geografiske analyse af kystturismesektorens virksomheder afslører, at virksomhederne i Nordjylland klarer sig bedst på alle fire nøgletal. Især synes Nordjyllands kystturismevirksomheder at have været gode til at præstere overskud. Dog præger historien om negativt afkast og vækst virksomhederne inden for alle regioner, også Nordjylland. Virksomhederne i Sjælland præsterer sammen med virksomhederne i Hovedstaden ringest på flere nøgletal. Detailsektoren klarer sig bedre end de øvrige udvalgte kystbrancher Analysen indeholder en særskilt analyse af brancher i detailhandlen, som kan siges at udgøre en del af turismesektoren. De erhvervsøkonomiske nøgletal for detailsektoren er set over en bred kam bedre end nøgletallene for virksomhederne i kystturismebrancherne. Såvel afkastningsgraden, soliditetsgraden samt overskudsgraden og vækstraten er bedre i detailbranchen, og detailbrancherne formår i modsætning til kystbrancherne at præstere positive resultater på afkastnings- og overskudsgrader. Kun den årlige vækstrate er tilnærmelsesvis ens for de to forskellige brancheområder med henholdsvis -8,3 pct. for den gennemsnitlige virksomhed inden for kystturismebrancherne og -6 pct. for den gennemsnitlige detailvirksomhed. Virksomhederne inden for detailbranchen formår herved tilsyneladende at opretholde positive bundlinjetal i modgangsperioder. Samtidig synes de i mindre grad at være villige til at sænke deres bruttoavance, hvilket kan være med til at forklare den negative vækstrate. Specialforretningerne klarer sig særligt godt i destinationskommunerne Der er udarbejdet en særlig analyse for detailsektoren i de 17 udvalgte destinationskommuner, som Videncenter for Kystturisme arbejder med. Her synes detailsektoren at klare sig bedre på alle nøgletal bortset fra overskudsgraden. Det er særligt specialforretningerne i kystturismedestinationsområderne, som skiller sig positivt ud. 6\n7 1 INDLEDNING 1.1 Fokus på virksomheden Dansk turisme har siden 1996 gennemført en række analyser af turisternes direkte og indirekte forbrug og herigennem belyst turismens økonomi og struktur i Danmark. Disse analyser går nu under betegnelsen turismesatellitregnskaber. Der bruges mange ressourcer på at kortlægge turismens økonomiske betydning i Danmark. Til sammenligning bruges der ikke mange ressourcer på at kortlægge danske turismevirksomheders adfærd, økonomiske resultater, indtjening, strategier, forretningsmodeller mv. Årsagen hertil er enkel: Turisme er en aktivitet, og turismesektoren defineres og beskrives derfor mest korrekt med udgangspunkt i turisten selv. Metodemæssigt er det meget vanskeligt at belyse turismen ud fra virksomhedernes perspektiv, fordi turismevirksomheden eller branchen ikke findes slet ikke i gængs erhvervsstatistik. I stedet er virksomhederne registreret under en lang række (andre) brancher, og virksomhederne betjener turister i større eller mindre omfang. Skal man give en komplet redegørelse for turismen, er turismesatellitmetoden derfor den mest korrekte, da der her tages højde for de forskellige andele af turismen, som findes inden for forskellige brancher. En negativ sideeffekt af det gængse fokus på at beskrive turismen, og herunder kystturismen, ud fra en forståelse af turismen som en aktivitet, er, at der generelt hersker begrænset indsigt i turismevirksomheders økonomi, værdiskabelse, forretningsmodeller og strategier. En viden, der imidlertid er yderst relevant for innovation og udvikling af turismen. Derfor igangsatte Videncenter for Kystturisme i efteråret 2013 en erhvervsøkonomisk analyse af dansk kystturisme. 1.2 Formål Analysen har til formål at give indsigt i kystturismevirksomhedens og branchers økonomi og styrke, herunder deres evne til at skabe indtjening og vækst. Som særligt formål skal analysen afklare, om i hvilket omfang der findes vækstvirksomheder i kystturismen og hvilke modeller og strategier, der kendetegner vækstvirksomhederne. Mens nærværende rapport belyser branchens erhvervsøkonomiske formåen, vurderet ud fra økonomiske nøgletal, dykker delrapport 2 ned i virksomhedernes maskinrum for at skabe indsigt i forretningsmodeller og strategier, der kendetegner især succesfulde kystturismevirksomheder. Den samlede erhvervsøkonomiske analyse er udformet på grundlag af følgende kilder: Erhvervsøkonomisk registerudtræk fra primært NN Markedsdata Interview med branchen i ind- og udland 7\n8 Litteratur og rapporter 1.3 Vigtige forbehold At belyse den erhvervsøkonomiske situation blandt kystturismevirksomheder er en meget stor opgave, vanskeliggjort af kendte metodiske udfordringer med at indkredse relevante virksomheder og yderligere begrænset af mangel på aktuelle og præcise data. Analysen bygger derfor på en række valg og fravalg, som har været nødvendige at foretage af tidsmæssige eller metodiske årsager: Analysen omhandler udelukkende afgrænsede erhvervsgrupper: Attraktioner & forlystelser, overnatning, restauration og transport inden for en bred geografisk definition af kystturismen. Derudover belyser rapporten særskilt dele af detailhandelsbranchen. Konsekvensen er, at der i rapporten indgår en lang række virksomheder, som ikke lever af turisme, ligesom væsentlige turismevirksomheder ikke er medtaget. Rapporten fokuserer på fire, udvalgte regnskabsmæssige nøgletal, og resultaterne fremlægges som en gennemsnitsbetragtning uden forsøg på at aggregere resultaterne til eksempelvis et alternativt kystturismeregnskab. Rapporten forholder sig udelukkende til danske forhold. Rapporten skal derfor ses som en begyndelse, som giver et første indtryk af tendenser inden for økonomiske forhold, vækst og værdiskabelse blandt kystturismevirksomhederne, men kan ikke ses som en komplet erhvervsøkonomisk analyse. Rapporten bør følges op af mere omfattende undersøgelser, herunder af de enkelte delbrancher og virksomheder, før der drages endegyldige konklusioner om tilstanden blandt virksomhederne. 1.4 Læsevejledning Rapporten redegør i det følgende kapitel for kilder og metode i undersøgelsen (kapitel 2). Herefter præsenteres resultaterne af undersøgelsen i tre kapitler. Det første kapitel gennemgår de erhvervsøkonomiske nøgletal for de fire brancher, som er defineret som primære kystturismebrancher. Herefter redegør rapporten for regionale udsving (kapitel 4). Til sidst præsenteres analysen af detailsektorens nøgletal (kapitel 5), da denne sektors økonomiske resultater er nært forbundet med den økonomiske præstation hos de traditionelle kystturismevirksomheder. 8\n9 2 METODE 2.1 Afgrænsning af kystturisme Rapporten tager udgangspunkt en bred definition af kystturisme som al turismeaktivitet i hele Danmark uden for de fire store byer. Inden for denne definition dykker rapporten ned i fire udvalgte brancher, som vurderes at være mest turismerelaterede. Disse omfatter overnatningsfaciliteter, attraktion og forlystelser, restauranter og caféer samt transport, og den erhvervsøkonomiske analyse af nøgletal dækker således udelukkende de fire brancher. Derudover belyser rapporten særskilt dele af detailbranchen (se senere). De fire overordnede branchegrupperinger består af i alt 15 delbrancher, jf. tabel 1. Bilag A giver et samlet overblik over de 15 underbrancher i analysen og herunder af, hvor stort et antal virksomheder, der ligger bag hvert enkelt nøgletal. Tabel 1. Fire kystturismebrancher i fokus Branche Underbranche Antal virksomheder Lystbåde, færger, sø- og kysttransport Sø- og kysttransport af passagerer Transport af passagerer af indre vandveje Lystbådehavne 138 Overnatningsfaciliteter Hoteller Konferencecentre og kursusejendomme Ferieboliger o.a. indlogeringsfaciliteter til kortvarige ophold Campingpladser Andre overnatningsfaciliteter 38 Restaurationsvirksomhed Restauranter og levering af mad ud af huset Pizzeriaer, grillbarer, isbarer mv Kultur, forlystelser og sport Museer Historiske monumenter og bygninger o.l. attraktioner Botaniske og zoologiske haver samt naturreservater Forlystelsesparker o.l Andre forlystelser og fritidsaktiviteter 411 I alt Kilde: Danmarks Statistik Valget af de fire brancher som udtryk for kystturismen indebærer metodiske problemer, som kan skævvride resultaterne, og som derfor er vigtige at holde sig for øje i fortolkningen af tallene: For det første ligger et relativt lavt antal virksomheder bag udvalgte nøgletal, hvilket betyder, at der er en vis usikkerhed knyttet til opgørelserne. For det andet udgør restaurationsvirksomhederne en meget stor andel af hele populationen, hele 67 pct., hvilket påvirker resultatet af analyser på tværs af brancher. 9\n10 For det tredje opfanger analysen ikke nogle for kystturismen vigtige kystturismevirksomheder. Det gælder eksempelvis større virksomheder inden for feriehusudlejning, som i statistikken er registreret under andre brancher og andet geografisk område. Det gælder også detailhandelsbutikker, som jf. VisitDenmarks turismeregnskab udgør en stor del af turismeomsætningen nogen steder i landet. Detailbutikker udgør så mange i antal, at det ville skævvride resultaterne yderligere, hvis de var indarbejdet i hovedundersøgelsen. Derfor har vi valgt at gennemføre en helt egen analyse af udvalgte brancher inden for detailsektoren. Geografisk afgrænsning Analysen beskæftiger sig systematisk med to geografiske områder. Det ene område, omtalt som det samlede kystturismeområde, omfatter de udvalgte brancher i alle kommuner uden for de 4 storbyer (kommunerne Aalborg, Odense og Aarhus samt Storkøbenhavn 1 ). Et så bredt geografisk område rummer en stor del virksomheder, som selv inden for de udvalgte brancher kun har meget lidt at gøre med kystturister. Derfor fremlægger analysen systematisk resultater for virksomhederne inden for et mindre område, kaldet de 17 destinationskommuner. Dette område består af 17 kommuner, der har stor kritisk masse af kystturisme. 2 Kommunerne er hjemsted for de 20 særlige feriesteder inkluderet i projektet Oplevelsesbaseret Kystturisme, og blev i 2012 udvalgt af centret ud fra kriterier om at rumme stærk kritisk masse af kystturisme. Tabel 2. Særanalyse af 17 destinationskommuner Særanalyse af kommuner for de 20 særlige feriesteder 813 Frederikshavn 540 Sønderborg 849 Jammerbugt 706 Syddjurs Kommune 760 Ringkøbing-Skjern 479 Svendborg 573 Varde 306 Odsherred 530 Billund 270 Gribskov 400 Bornholm 390 Vordingborg 787 Thisted 376 Guldborgsund 563 Fanø 860 Hjørring 550 Tønder Særanalyse af detailbrancher For at belyse den erhvervsøkonomiske situation i den del af kystturismen, som finder sted i detailhandlen, indeholder rapporten som nævnt en supplerende analyse af dele af detailhandelsbranchen inden for samme to geografiske områder. 1 defineret som gruppe DK012 i DST/Eurostats NUTS. Følgende kommuner indgår således ikke i analysen: København, Frederiksberg, Dragør, Tårnby, Albertslund, Ballerup, Brøndby, Gentofte, Gladsaxe, Glostrup, Herlev, Hvidovre, Høje-Taastrup, Ishøj, Lyngby-Taarbæk, Rødovre, Vallensbæk, Århus, Odense, Aalborg. 2 Jf. Udvælgelse af 20 særlige feriesteder til projekt Oplevelsesbaseret Kystturisme, CKT\n11 l denne analyse indgår i alt 21 udvalgte delbrancher, som efterfølgende er blevet kategoriseret i 6 større branchegrupper. Delbrancherne er udvalgt efter skøn over mulig relevans i forhold til turisme. De 6 hovedbrancher og antallet af virksomheder i hver af disse fremgår af tabel 3. Bilag B viser datagrundlaget i form af antal virksomheder pr nøgletal for alle 21 brancher. Tabel 3. Detailhandelsanalyse: Virksomheders fordeling i seks hovedbrancher Hovedbrancher Antal Procent Detailhandel fra ikke-specialiserede forretninger % Detailhandel med føde-, drikke- og tobaksvarer i specialforretninger % Servicestationer % Detailhandel med husholdningsudstyr i specialforretninger % Detailhandel med varer til kulturelle formål og til fritid % Detailhandel med andre varer i specialforretninger % i alt % Kilde: NN Markedsdata Definition af små, mellemstore og store virksomheder Analysen forholder sig endelig systematisk til forskelle i resultaterne mellem store og små virksomheder. Der findes ikke nogen universel inddeling af virksomheder efter størrelse, hvorfor der til denne analyse er foretaget en inddeling, der er fundet hensigtsmæssig i forhold til formålet med analysen. EU inddeler virksomheder i fire størrelser: Mikro, små, mellemstore og store virksomheder 3. Denne inddeling baseres på såvel antal ansatte som årlig omsætning og balance. Anvendelse af pågældende inddeling ville imidlertid for indeværende analyse betyde, at langt størstedelen af de danske virksomheder klassificeres som enten mikrovirksomheder eller små virksomheder. Vi har derfor i denne rapport valgt at inddele virksomhederne størrelsesmæssigt som angivet i nedenstående tabel: Tabel 4. Inddeling af virksomheder ift. virksomhedsstørrelse Antal ansatte Årlig omsætning Årlig balance Mikrovirksomheder Under 5 Under 7,5 mio. Under 7,5 mio. Små virksomheder Mellem 5 og 19 Mellemstore virksomheder Mellem 20 og 99 Mellem 7,5 mio. og under 30 mio. Mellem 30 mio. og under 150 mio. Mellem 7,5 mio. og under 30 mio. Mellem 30 mio. og under 150 mio. Store virksomheder 100 eller flere Over 150 mio. Over 150 mio. Ud fra denne definition er datamaterialet fortsat meget domineret af mikrovirksomheder. De analyserede kystturismevirksomheder fordeler sig som følger: Mikrovirksomheder (78 pct.), små virksomheder (17 pct.), mellemstore virksomheder (4 pct.) og store 3 EU-kommissionen fremlagde i 2003 deres definition i henstilling 2003/361/EF. 11\n12 virksomheder (0,3 pct.). Af de virksomheder, som er analyseret i detailhandlen, kan 77 pct. klassificeres som mikrovirksomheder, mens yderligere 19 pct. falder under kategorien små virksomheder. De mellemstore virksomheder udgør 3,5 pct. af den samlede gruppe, mens de store virksomheder udgør de resterende 0,5 pct. 2.2 Registerudtræk Analysens hovedkilde er regnskabsdata og nøgletal fra NN Markedsdata, suppleret af udtræk fra Danmarks Statistiks firmastatistik. NN Markedsdata er en erhvervsdatabase, som indeholder opdaterede data fra kilder som Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og CVRregistret. Valget af en erhvervsdatabase (NN Markedsdata) som primær kilde er dels begrundet med, at data er nyere, og dels at de er tilgængelige på virksomhedsniveau. Derudover indeholder databasen oplysninger på de centrale nøgletal, fordelt på alle delbranchegrupper. Som en svaghed skal dog nævnes, at NN Markedsdata dog kun har nøgletal for mellem en tredjedel til halvdelen af virksomhederne. Derfor skal analyseresultaterne ses som udtryk for tendenser blandt et udpluk af virksomhederne og ikke som et resultat af en totalanalyse. Ifølge oplysninger fra Danmarks Statistik er registreret i alt virksomheder under de udvalgte brancher. Analysen har imidlertid ikke haft adgang til regnskabsoplysninger fra alle virksomhederne under hver branche. NN Markedsdata har givet oplysninger for udvalgte nøgletal fra virksomheder inden for kystturismeafgrænsningen, dog har der ikke været adgang til alle nøgletal for alle virksomhederne. Dataudtrækket fra NN Markedsdata består derudover af oplysninger fra virksomheder inden for de 17 destinationskommuner og af virksomheder inden for de udvalgte detailhandelsbrancher. Udtræk fra Danmarks Statistik har den begrænsning, at data først frigives efter to år, dvs. dataudtræk omhandler Fordelen er til gengæld, at der for nogle branchegrupper eksisterer flere regnskabsdata end fra NN Markedsdata. Analysen har forsøgt at kombinere de to kilder, hvor det har været muligt. Analysen er gennemført blandt alle relevante virksomheder med status som private virksomheder, hvad enten de er aktieselskaber, andelsselskaber, enkeltmandsvirksomheder, anparter, interessenter, erhvervsdrivende fonde eller kommanditselskaber. Der er taget udgangspunkt i data fra de enkelte arbejdssteder, hvor disse var tilgængelige. For virksomheder, hvor der kun eksisterer data på CVR-nummer niveau (hvor der kan være flere arbejdssteder spredt over flere kommuner), er disse oplysninger benyttet. Simple gennemsnit Analysen er foretaget på virksomhedsniveau, hvorfor de beregnede nøgletal er almindelige gennemsnit fremfor vægtede gennemsnit. Da hver virksomhed således tæller lige meget i analysen uanset størrelse og omsætning indebærer dette, at beregninger af gennemsnit på tværs af branchegrupper fx er påvirket af de mange, ofte meget små, 12\n13 restaurationsvirksomheder, som tilmed i flere tilfælde kun i mindre omfang betjener turister. Tiden er et gennemsnit af Med mindre andet er angivet, er nøgletallene beregnet som et årligt gennemsnit af perioden Det har været nødvendigt at lægge oplysninger for denne periode sammen som følge af huller i datamaterialet. Samtidig bidrager sammenlægningen til at udjævne markante, årlige fluktuationer. Tiden er kendetegnet ved at være en periode, hvor mange virksomheder (stadig) er påvirket af finanskrisen og den efterfølgende afmatning i økonomien, hvilket er vigtigt at holde for øje i forbindelse med fortolkningen af resultaterne. Det må formodes, at de erhvervsøkonomiske nøgletal frembragt i denne rapport, er påvirket af afmatningen i økonomien i negativ retning. Definition af nøgletal Analysen benytter 4 centrale nøgletal for virksomhedernes præstation: Afkastningsgrad, soliditetsgrad, overskudsgrad og vækstrate (vækst i bruttoavance). Valget af de fire nøgletal giver mulighed for at anskue brancherne fra forskellige vinkler: Forrentes den indskudte kapital (afkastningsgrad)? Er man god til at holde omkostningerne nede (overskudsgrad)? Kan man bære et tab (soliditetsgrad)? Og hvordan er udviklingen (vækstrate)? Nøgletallene er defineret i tabel 5. 13\n14 Tabel 5. Definition af nøgletal Beskrivelse Formel Afkastningsgrad Afkastningsgraden er et nøgletal for udviklingen i en virksomhed. Det viser, hvor meget virksomheden er i stand til at forrente den samlede kapital i firmaet. Almindeligvis vurderes det, at et afkast på over 10 pct. er af tilfredsstillende karakter, og alt under er betragtet som lavt. ( ) Soliditetsgrad Soliditetsgraden er et nøgletal til at vurdere værdien i en virksomhed. Soliditetsgrad viser, hvor stor evnen er til at bære et større tab. Hvis soliditetsgraden er høj, kan virksomheden bedre klare større tab uden at gå konkurs. Hvis en virksomhed har belånt stort set alle sine værdier er soliditetsgraden lav. Almindeligvis vurderes det at en soliditetsgrad på over 15 pct. er af tilfredsstillende karakter. Overskudsgrad/ EBIT-margin Overskudsgraden viser, hvor meget virksomheden tjener per krone og herunder, hvor god virksomheden er til at holde omkostningerne nede. Hvis overskudsgraden eksempelvis er 12 pct. betyder det, at virksomheden tjener 0,12 DKK hver gang de omsætter for 1 DKK. ( 4 ) Vækstrate Vækstraten beskriver stigning i bruttofortjeneste i forhold til året før, dvs. evnen til at generere udvikling i virksomhedens fortjeneste. Bruttofortjeneste svarer til omsætningen ekskl. moms, fratrukket udgifter til varer. Når vækstraten skal belyses, er det mere retvisende at vise udviklingen i bruttofortjeneste i stedet for omsætningen, da bruttofortjenesten tager højde for evt. tilsvarende vækst i udgifter til varen. 4 EBIT kan oversættes til indtjening før renteudgifter og skatter 14\n15 3 ERHVERVSØKONOMISKE NØGLETAL I KYSTTURISMEBRANCHERNE Dette kapitel belyser den overordnede erhvervsøkonomiske situation i kystturismebrancherne inden for de to geografiske områder hhv. det samlede kystturismeområde og det mindre område bestående af 17 kommuner. Kapitlet giver indledningsvis et overblik over branchens samlede resultat på tværs af brancheskel og set i forhold til de fire valgte nøgletal. Herefter går analysen i dybden med resultater for delbrancher, og uddyber resultaterne pr nøgletal. 3.1 Et overblik Brancherne inden for kystturisme har samlet set markant dårligere nøgletal sammenlignet med byerhverv generelt, viser tabel 6. På tværs af de udvalgte brancher viser analysen, at kystturismen i den undersøgte periode generelt set har en negativ afkastningsgrad (-7,8 pct.), overskudsgrad (-2,1 pct.) og vækstrate (-8,3 pct.). Soliditeten, dvs. evnen til at bære et tab, ligger på et lavt, men tilfredsstillende niveau. Anskues virksomhederne inden for de 17 udvalgte kommuner, hvor kystturismen er meget fremherskende, er billedet lidt bedre, dog fortsat kendetegnet ved en del røde tal: Virksomhedernes evne til at forrente den indskudte kapital (afkastningsgrad) samt vækstraten er fortsat negativ på næsten samme niveau. Dog præsterer virksomhederne i området en bedre evne til at holde omkostningerne nede og tjene penge, idet de har en positiv overskudsgrad på +1,0 pct., og derudover har de bedre soliditet. Tabel 6. Gennemsnitlige, årlige nøgletal for perioden Samlet Kystturismeområde 17 Destinationskommuner Byerhverv generelt Afkastningsgrad (%) -7,8-7,7 6,0 Soliditetsgrad (%) 16,2 19,1 42,2 Overskudsgrad (%) -2,1 1,0 5,9 Vækstrate (%) -8,3-7,9 3,0 Anm.: Nøgletallene er indekseret til 2013-tal for at udligne prisforskelle. Kilde: NN Markedsdata, DST samt egne beregninger. Byerhverv generelt er udtryk for Markedsmæssige byerhverv ekskl. boliger og udlejning af erhvervsejendomme og tallet vedrører Næsten alle de interviewede eksperter bekræfter billedet af dårlige økonomiske resultater for mange kystturismevirksomheder i Danmark. Eksperterne peger på stigende omkostninger som årsag det kan omfatte generelt stigende inputpriser, lønninger, stigende udgifter til markedsføring samt udgifter til at drive forretningen i lav- og skuldersæsonen. Som medvirkende årsag fremhæver eksperterne endvidere de særlige rammevilkår, som påvirker mulighederne for vækst i kystturisme, herunder skattetryk, højt betalt arbejdskraft, høje afgifter på fødevarer, dyre byggematerialer og stram regulering i forhold til fx planlovgivning sammenlignet med andre lande. 15\n16 Tabel 7. Store virksomheder klarer sig godt Forskellen mellem kystturismevirksomhederne og virksomhederne i byerhverv generelt kan i vid udstrækning forklares ved forskelle i virksomhedernes størrelse, som det ses af tabel 7. Gennemsnitlige, årlige nøgletal for perioden , fordelt på virksomhedsstørrelse Vækstrate (%) -11,4-4,2-1,5 6,2 Kilde: NN Markedsdata, DST samt egne beregninger. Kategoriseringen i størrelser udelader virksomheder, hvor der manglede data på deres beskæftigelses størrelse. Opdeles virksomhederne i størrelser ses det, at mikrovirksomheder og de små virksomheder generelt præsterer dårligst dog med den afvigelse, at de mellemstore virksomheder har oplevet endnu større negative afkastningsgrader end de små virksomheder. En nærmere gennemgang af virksomhedsdata afslører, at der blandt de mellemstore virksomheder er flere nystartede virksomheder særligt indenfor kategorien overnatningsfaciliteter, hvilket påvirker resultatet. Disse nystartede virksomheder har ofte negative afkastningsgrader i de første drifts år. Overordnet set klarer de store virksomheder sig bedst på alle fire nøgletal og befinder sig på et niveau, der overgår gennemsnittet for byerhverv generelt. Særligt afkastningsgraden for de store virksomheder skiller sig markant ud, hvilket muligvis kan forklares med en mere professionel ledelse i disse virksomheder, som i højere grad formår at generere et afkast af virksomhedens aktiver. Restauranter trækker ned Tabel 8 viser de samme nøgletal fordelt på branchegrupperinger under kystturisme. Nøgletallene er igen udregnet for både det samlede kystturismeområde og for virksomhederne i de 17 destinationskommuner. Tabellen viser, at alle branchegrupperinger er påvirket af de negative fortegn i perioden. Især er vækstraten og afkastningsgraden negativ næsten over hele linjen. En generel tendens er, at branchegruppen Restaurationsvirksomhed på alle parametre har lavere nøgletal end gennemsnittet for kystturismebrancherne. Det er altså i høj grad de mange restauranter, som står bag billedet af en kystturismesektor med lav afkastning, negativt overskud og vækst. En sandsynlig forklaring kunne være, at denne branche består af mange små, relativt unge virksomheder, hvor de lave barrierer for at starte virksomhed op medfører, at mange ikke i tilstrækkelig grad er baseret på en økonomisk levedygtig forretningsplan. Mikro Små Mellemstore Store Afkastningsgrad (%) -10,1-1,3-5,6 7,4 Soliditetsgrad (%) 13,1 22,4 26,9 42,2 Overskudsgrad (%) -1,8-3,2-2,9 5,5 Der er dog enkelte undtagelser fra det negative billede: Overnatningsområdet er den eneste af de fire brancher, som i perioden fra 2009 til 2012 formår at producere en 16\n17 overskudsgrad, som gennemsnitligt er positiv for virksomhederne i det samlede kystturismeområde. En forklaring herpå er, som en ekspert også fremhæver, at virksomheder inden for overnatningsbranchen, særligt campingpladser, har vist sig bedre til at trimme forretningen. Effektivisering er fx fremhævet som årsag til dette, herunder automatisering og indførsel af selvbetjeningssystemer. Der er dog uenighed på området. To eksperter vurderer, at hele overnatningsbranchen synes at være i stagnation og angiver som årsag, at mange campingpladser og hoteller er for små til at kunne skaleres til den nødvendige tiltrækning af turisme. Tabel 8. Gennemsnitlige, årlige nøgletal perioden , fordelt på delbrancher Samlet kystturismeområde cherne overordnet set tilfredsstillende. Figur 1 uddyber, hvordan virksomhederne for- Afkastningsgrad (%) Soliditets grad (%) Overskudsgrad (%) Vækstrate (%) Antal virksomheder i alt Lystbåde, færger, sø- og kysttransport -3,2 36,8-2,5-17,0 236 Overnatningsfaciliteter -6,7 22,2 3,2-5, Restaurationsvirksomhed -9,2 10,5-4,6-8, Kultur, forlystelser og sport -3,4 29,3-5,0-12,3 340 I ALT -7,8 16,2-2,1-8, Destinationskommuner Lystbåde, færger, sø- og kysttransport -7,4 33,1 7,9-21,8 94 Overnatningsfaciliteter -6,8 23,8-4,4-2,0 684 Restaurationsvirksomhed -10,1 10,9 1,4-10, Kultur, forlystelser og sport 2,3 41,8 8,4-10,1 276 I ALT -7,7 19,1 1,0-7, Kilde: NN Markedsdata, DST samt egne beregninger Note: nøgletal baseret på mindre end 5 observationer er ikke medtaget For kystturismevirksomhederne i destinationskommunerne er historien en anden inden for dele af branchen. Her formår flere af brancherne at kontrollere omkostningerne og fremstår med positiv overskudsgrad. Her bør særligt fremhæves virksomheder i kultur, forlystelser og sport, som har positiv afkastnings- og overskudsgrad samt højere soliditet. Det generelle billede er dog fortsat også inden for hver delbranche at der er meget lave eller ligefrem negative afkastningsgrader og negativ vækst. I det følgende gås i dybden med hvert af de fire nøgletal. Denne del af analysen omhandler udelukkende det brede kystturismeområde. 3.2 Soliditet og afkastningsgrad Soliditetsgraden er et af de mest benyttede nøgletal til at vurdere en virksomheds modstandsdygtighed i forhold til uforudsete tab. Den måles i procent og beregnes som egenkapitalen divideret med de samlede aktiver. Jo mere en virksomhed har belånt sine værdier, des lavere vil soliditetsgraden være. Afkastningsgraden er et udtryk for en virksomheds evne til at generere overskud af de indsatte ressourcer. Som det fremgik tidligere er en gennemsnitlig soliditet på 16,2 pct. for kystturismebran- 17\n18 deler sig i forhold til soliditetsgraden. Her fremgår det, at 27 pct. af virksomhederne er teknisk insolvente, en mindre andel sårbare, og at over halvdelen har en tilfredsstillende soliditet. Figuren bekræfter også sammenhængen mellem soliditet og virksomhedsstørrelse, og viser, at hele 31 pct. af de mange mikrovirksomheder i analysen men ingen store virksomheder - fremstår som teknisk insolvente. Figur 1. Fordeling af virksomheder i kystturismeområdet i forhold til gennemsnitlig, årlig soliditetsgrad for perioden 2009 til 2012 set i forhold til virksomhedsstørrelse Kilde: NN Markedsdata, beregnede data Figur 2 illustrerer, hvordan virksomhederne fordeler sig i forhold til afkastningsgraden. Her ses det, at der er en relativt stor spredning mellem kystturismevirksomhederne, når det gælder afkastning. Knap halvdelen af virksomhederne har en negativ afkastningsgrad, men den resterende halvdel giver positivt afkast. Mellem pct. af virksomhederne har en flot afkastningsgrad på over 10 pct., og det er uanset om der er tale om en stor eller lille virksomhed. Igen ses dog, at andelen af virksomheder med negativ afkastningsgrad er størst blandt mikrovirksomhederne. Figur 2. Fordeling af virksomheder i kystturismeområdet i forhold til gennemsnitlig, årlig afkastningsgrad for perioden 2009 til 2012 set i forhold til virksomhedsstørrelse Kilde: NN Markedsdata, beregnede data 18\n19 Soliditetetsgrad De to nøgletal hænger tæt sammen, idet et tilfredsstillende afkast på sigt forbedrer soliditeten, mens et negativt afkast forværrer den. Derfor har det værdi at se, hvordan virksomhederne er placeret i forhold til begge. Figur 3 indplacerer virksomhederne i forhold til de to nøgletal. Figur 3. Fordeling af virksomheder i forhold til gennemsnitlig, årlig soliditetsgrad og afkastningsgrad for perioden 2009 til 2012 Afkastningsgrad Antal Lavere en 0 % Mellem 0 og 10 % Højere end 10 % Højere end 15 % 16% 17% 13% 45% Mellem 0 og 15 % 3% 23% 1% 28% Lavere end 0 % Kilde: NN Markedsdata, egne beregninger 19% 6% 3% 27% 37% 46% 17% 100% Matricen viser, at kun 13 pct. har opnået både meget tilfredsstillende afkast og soliditet i perioden 2009 til 2012, mens yderligere 18 pct. har positive nøgletal. De øvrige virksomheder har i perioden haft et gennemsnitligt niveau på de to nøgletal, der gør dem mere eller mindre skrøbelige. 28 pct. af branchens virksomheder er i en situation med alvorlige faresignaler. Det er dog værd at bemærke, at der er forskelle i situationens alvor, afhængig af i hvilket af de orange felter, man er placeret. Er man placeret i den nederste højre kvadrant, er situationen fortrøstningsfuld. På trods af at man er teknisk insolvent, præsterer man positive afkast, som på sigt kan forbedre ens soliditetsposition. Hvis man omvendt befinder sig i den øverste venstre kvadrant, vil man opleve en fortsat forværring af ens soliditet, såfremt man ikke formår at vende den negative afkastningsgrad. Et eksempel på en virksomhed, som netop har formået at vende en situation med teknisk insolvens ved hjælp af en vedvarende positiv afkastningsgrad, beskrives i delrapport 2 i casen om Hotel Faaborg. 3.3 Overskudsgrad Virksomhedens indtjeningsevne måles ved hjælp af overskudsgraden, som angiver, hvor meget af virksomhedernes omsætning, der reelt bliver til overskud. Overskudsgraden kaldes også EBIT-marginen (hvor EBIT er "Earnings before interest and tax"). I gennemsnit for perioden var overskudsgraden for hele kystturismeområdet jf. ovenfor -2,1 pct., dog + 1 pct. for virksomhederne i de 17 kystturismekommuner. 19\n20 Som det fremgår af figur 4 er der imidlertid også stor spredning mellem virksomhederne, når det gælder overskudsgraden. En stor andel af virksomhederne 27 pct. skaber et højt overskud på over 10 pct. årligt, mens næsten samme andel 25 pct. af virksomhederne har en markant negativ overskudsgrad lavere end -10 pct. Igen har en større andel (58 pct.) af de største virksomheder positive overskudsgrader, dog er der ikke her en entydig sammenhæng mellem virksomhedsstørrelse og overskudsgrad. Den generelle tendens er, at der er flere ekstremer og større spredning i virksomhedernes resultat mht. overskudsgrad, jo mindre virksomhederne er. Figur 4. Fordeling af virksomheder i kystturismeområdet i forhold til årlig, gennemsnitlig overskudsgrad for perioden 2009 til 2012, fordelt på virksomhedsstørrelse Kilde: NN Markedsdata, beregnede data Af Figur 5 ses, at den store spredning blandt virksomhederne i forhold til indtjening i høj grad hænger sammen med, hvilken delbranche, man tilhører. Overnatningsbranchen synes at have færrest meget underskudsgivende virksomheder, men til gengæld stor spredning mellem virksomheder i begge ender. Restaurantbranchen har en stor mellemgruppe på 40 pct. af virksomhederne med lav, dog ikke negativ overskudsgrad. Lystbåde/færgebranchen og kultur/forlystelsesbranchen har en stor andel virksomheder med negativ indtjening. 20\n21 Figur 5. Fordeling af virksomheder i kystturismeområdet i forhold til gennemsnitlig, årlig overskudsgrad for perioden 2009 til 2012, fordelt på branche Kilde: NN Markedsdata, beregnede data 3.4 Vækstrate Vækstraten er et udtryk for virksomhedernes årlige vækst i bruttofortjenesten. En positiv vækstrate kan enten frembringes gennem et øget salg ved en tilsvarende avance eller ved en større avance på den eksisterende omsætning. Kystturismevirksomhederne har i den undersøgte periode haft en i gennemsnit negativ vækstrate på ca. -8 pct. Analysen når frem til, at kystturismebrancherne synes at være fragmenteret nærmest polariseret når det gælder vækstrate, hvilket er illustreret i figur 6 og 7. Her fremgår det, at knap en tredjedel af virksomhederne har oplevet positiv vækstrate på over 5 pct. årligt, mens 45 pct. har meget negative vækstrater. Analysen bekræfter, at virksomhedsstørrelse er afgørende for vækst. Mens 52 pct. af mikrovirksomhederne oplever en negativ vækst på mere end -5 %, er det tilsvarende kun tilfældet for 20 pct. af de store virksomheder. Omvendt har kun 29 pct. af mikrovirksomhederne oplevet vækst på mere end 5 pct., mens det tilsvarende er tilfældet for 60 % af de store virksomheder. Også inden for hver delbranche spreder virksomhederne i forhold til vækstraten, jf. figur 7. Heraf bekræftes det, at billedet af et fragmenteret erhverv i forhold til økonomiske nøgletal også gør sig gældende inden for hver branche, i særlig grad inden for branchen Kultur, forlystelser og sport. 21\n22 Figur 6. Fordeling af virksomheder på gennemsnitlig, årlig vækstrate for perioden 2010 til 2012 i kystturismeområdet set i forhold til virksomhedsstørrelse Kilde: NN Markedsdata, beregnede data Figur 7. Fordeling af virksomheder i forhold til gennemsnitlig, årlig vækstrate for perioden 2010 til 2012 set i forhold til på delbrancher Kilde: NN Markedsdata, beregnede data 3.5 Andel vækstvirksomheder i kystturismen Et formål med undersøgelsen har været at identificere vækstvirksomheder i kystturismen og pege på, hvorvidt kystturisme har en større eller mindre andel vækstvirksomheder end andre erhverv. 22\n23 Vækstrate I denne analyse har vi derfor valgt at fortolke begrebet vækstvirksomheder bredt med udgangspunkt i følgende definition: 5 Virksomheden har haft vækst bruttofortjenesten i 2012 og mindst tre års vækst i bruttofortjenesten på i gennemsnit 5 pct. årligt. Virksomheden skal have en gennemsnitlig afkastningsgrad, der er større end 10 pct. årligt i den undersøgte årrække. Alle selskabskonstruktioner samt virksomheder på fem ansatte eller derover. Ud fra denne definition kan 3 pct. af kystturismevirksomhederne kategoriseres som vækstvirksomheder, jf. det grønne felt i figur 8. Det svarer til 54 virksomheder ud af den undersøgte population. Blandt de identificerede vækstvirksomhed synes at være en overvægt af antal restauranter (som modsvarer det store antal i totalpopulationen), dog ikke fra underbranchen pizzeriaer, grillbarer og isbarer. Til sammenligning blev 2,5 pct. af alle danske virksomheder med over 10 ansatte kategoriseret som vækstvirksomheder ud fra Erhvervs- og Vækstministeriets lidt mere snævre definition af vækstvirksomhed. Andelen af vækstvirksomheder i kystturismen svarer således med udgangspunkt i disse til kystturismen tilpassede definitioner nogenlunde til andelen i andre brancher. Figur 8. Fordeling af virksomheder i kystturismeområdet i forhold til gennemsnitlig, årlig vækstrate og afkastningsgrad for perioden 2010 til 2012 Afkastningsgrad Lavere en 0 % Mellem 0 og 10 % Højere end 10 % Mindst 5 % 3% 6% 3% 12% Mellem -5 og 5 % Lavere end -5 % 4% 53% 18% 75% 6% 5% 2% 13% 13% 64% 23% 100% Kilde: NN Markedsdata, egne beregninger 5 Der eksisterer ikke en entydig definition på vækstvirksomheder: Se fx og:http://www.evm.dk/resources/oem/publications/f10c134d b41bcdaf2d5698b8/ker_2010/kap 02.html. De gængse definitioner vedrører typisk aktie- eller anpartsvirksomheder og knyttes til vækst i omsætning eller antal medarbejdere, og benyttes oftest til at beskrive sektorer, der har et forholdsvis stort antal mellemstore og store virksomheder som fx den industrielle eller finansielle sektor. 23\n24 4 ERHVERVSØKONOMISKE NØGLETAL PR REGION Dette kapitel beskriver, hvordan brancherne inden for hver region klarer sig i forhold til de fire nøgletal. Kapitlet indleder med et overblik over nøgletallene pr region, hvorefter der gås i dybden inden for delbrancher pr region for hvert enkelt nøgletal. 4.1 Et overblik Overordnet set er forskellene mellem de regionale nøgletal for kystturismebrancherne små. Dog er der tendens til bedre resultater på alle parametre i Nordjylland. Virksomhederne i kystområderne i Hovedstaden har i gennemsnit en noget lavere overskudsgrad og vækstrate end gennemsnittet for hele landet. Det samme gør sig gældende for kystvirksomhederne i Sjælland. Til gengæld er soliditeten især i Hovedstadsområdet relativt høj, hvilket tyder på en vis modstandsdygtighed i forhold til fortsat tab. Virksomhederne i Midtjylland synes at klare sig som landsgennemsnittet med negativ afkastningsgrad, overskudsgrad og vækstrate. I såvel Nordjylland og Syddanmark er de gennemsnitlige overskudsgrader derimod positive hhv. 10,6 pct. og 2,4 pct. Den stærkt positive overskudsgrad i Nordjylland smitter af på virksomhedernes afkastningsgrad, som ligeledes er den bedste i landet med et beskedent negativt gennemsnitligt resultat på -5,6 %. Til gengæld har virksomhederne i Syddanmark oplevet langt lavere vækstrater end landsgennemsnittet. Tabel 9. Gennemsnitlige, årlige nøgletal pr virksomhed for perioden , fordelt på regioner Alle Kommuner Hovedstaden Midtjylland Nordjylland Sjælland Syddanmark 17 destinationskommuner Afkastningsgrad (%) -7,8-8,0-8,2-5,6-8,9-7,5-7,7 Soliditetsgrad (%) 16,2 18,7 16,8 19,9 15,0 14,0 19,1 Overskudsgrad (%) -2,1-8,1-2,4 10,6-6,5 2,4 1,0 Vækstrate (%) -8,3-9,3-6,3-6,4-8,6-9,8-7,9 Kilde: NN Markedsdata, egne beregninger 4.2 Afkastningsgrad pr region Tabel 10 viser forskellene i afkastningsgraden fordelt på henholdsvis de forskellige underbrancher inden for kystturismesektoren og de 5 danske regioner samt de 17 destinationskommuner. Herved belyses kilder til hver regions evt. dårligere eller bedre resultat. Den gennemsnitlige afkastningsgrad svinger fra + 1,5 pct. i kultur, forlystelser og sportsbranchen i Nordjylland og helt ned til -12 pct. for lystbåde, færger, sø og kysttransport i Syddanmark samt omkring -10 pct. i restaurationsbranchen i 24\n25 Nordjylland og Sjælland. Variationen i afkastningsgrad er større mellem de enkelte brancher end mellem regioner. Grundet det store antal restaurationsvirksomheder i populationen er hver regions resultat meget påvirket af resultatet for denne delbranche. Således hænger de lavere afkastningsgrader i Hovedstaden, Midtjylland og Sjælland sammen med netop mere negative afkastningsgrader for restaurationsvirksomheder. Til gengæld har restaurationsbranchen mindre negative resultater i Nordjylland og Syddanmark, hvilket er en medvirkende årsag til bedre gennemsnitlig afkastningsgrad i de to regioner. Tabel 10. Gennemsnitlig, årlig afkastningsgrad pr virksomhed for perioden , fordelt på brancher og regioner Afkastningsgrad (%) Alle Kommuner Hovedstaden Kilde: NN Markedsdata, egne beregninger Midtjylland Nordjylland Sjælland Syddanmark 17 destinationskommuner Lystbåde, færger, sø- og kysttransport -3,2-2,4-1,3 4,7 3,1-12,0-7,4 Overnatningsfaciliteter -6,7-6,9-5,7-7,6-9,5-5,5-6,8 Restaurationsvirksomhed -9,2-9,4-9,8-6,8-9,7-8,8-10,1 Kultur, forlystelser og sport -3,4-1,7-6,9 1,5-4,7-1,9 2,3 I ALT -7,8-8,0-8,2-5,6-8,9-7,5-7,7 4.3 Soliditetsgrad pr region Det billede, som virksomhedernes afkastningsgrad tegnede ovenfor, bekræftes af resultater for virksomhedernes soliditet pr branche pr region i Tabel 11. Soliditeten varierer fra ca. 9 pct. for restaurationsbranchen i Syddanmark til pct. for lystbåde, færger, sø- og kysttransport i Sjælland og Midtjylland. Igen er forskellene i større omfang knyttet til branche- end regionsgrænser, og den enkelte regions opnåede gennemsnitlige soliditetsgrad er stærkt påvirket af den store restaurationssektor, som har lav soliditet i alle regioner. Værd at fremhæve er dog, at overnatningsfaciliteter og virksomheder inden for kultur, forlystelser og sport synes at have højere soliditet i Hovedstaden. Virksomhederne i Sjælland har lavere soliditet inden for alle branchegrupper, undtagen færgedrift. Tabel 11. Gennemsnitlig, årlig soliditetsgrad pr virksomhed for perioden , fordelt på brancher og regioner Soliditetsgrad (%) Alle Kommuner Hovedstaden Midtjylland Nordjylland Sjælland Syddanmark 17 destinationskommuner Lystbåde, færger, sø- og kysttransport 36,8 41,8 50,4 39,2 48,5 20,2 33,1 Overnatningsfaciliteter 22,2 28,6 23,6 22,5 22,1 19,1 23,8 Restaurationsvirksomhed 10,5 11,1 11,4 13,2 10,0 8,9 10,9 Kultur, forlystelser og sport 29,3 42,8 22,4 30,7 25,3 31,2 41,8 I ALT 16,2 18,7 16,8 19,9 15,0 14,0 19,1 Kilde: NN Markedsdata, egne beregninger 4.4 Overskudsgrad pr region Overskudsgraden er det nøgletal med mest markante forskelle mellem de geografiske områder. 25\n26 Særligt inden for kategorierne Overnatningsfaciliteter og Kultur, forlystelser og sport er der store forskelle i virksomhedernes overskudsgrad afhængig af deres geografiske placering. Fx har den gennemsnitlige virksomhed indenfor kategorien Overnatningsfaciliteter i Sjælland en overskudsgrad på -15,1 pct., mens den tilsvarende værdi for Nordjylland er 18,8 pct. Også for kategorien Restaurationsvirksomhed, som indeholder omtrent 70 pct. af kystturismesektorens virksomheder, er der stor forskel på overskudsgraden imellem de forskellige områder. Specielt Nordjylland skiller sig ud ved at have en overskudsgrad på hele 8,7 pct., mens restaurationsvirksomhederne i alle øvrige regioner gennemsnitligt har en negativ overskudsgrad. Tabel 12. Gennemsnitlig, årlig overskudsgrad pr virksomhed for perioden , fordelt på brancher og regioner Overskudsgrad (%) Alle Kommuner Hovedstaden Midtjylland Nordjylland Sjælland Syddanmark 17 destinationskommuner Lystbåde, færger, sø- og kysttransport -2,5-13,6 2,7-0,6 7,4-3,5 7,9 Overnatningsfaciliteter 3,2 5,7 6,4 18,8-15,1 8,9-4,4 Restaurationsvirksomhed -4,6-8,1-9,6 8,7-4,6-1,3 1,4 Kultur, forlystelser og sport -5,0-29,8-6,7 11,3-4,4 11,7 8,4 I ALT -2,1-8,1-2,4 10,6-6,5 2,4 1,0 Kilde: NN Markedsdata, egne beregninger 4.5 Vækstrate pr region og kommune Billedet for virksomhedernes gennemsnitlige, årlige vækstrater for perioden 2010 til 2012 er mere dystert, i følge tabel 13. For samtlige geografiske områder er den overordnede gennemsnitlige vækstrate negativ, og særligt Hovedstaden, Sjælland og Syddanmark har stærkt negative gennemsnitlige vækstrater på mellem -9 pct. og -10 pct. I Midtjylland og Nordjylland er den årlige, gennemsnitlige, negative vækst mere moderat med henholdsvis -6,3 pct. og -6,4 pct. Imellem de specifikke brancher er det især kategorien Lystbåde, færger, sø- og kysttransport, som trækker gennemsnittet ned. I denne kategori klarer særligt virksomhederne fra Sjælland sig dårligt, mens den negative vækst er væsentlig mere moderat for Nordjylland. Kategorien Overnatningsfaciliteter er den eneste kategori, hvor et af de 6 geografiske områder kan fremvise positiv vækst, hvilket er tilfældet for Nordjylland, om end der er tale om en meget beskeden vækstrate. For kategorien Overnatningsfaciliteter er det særligt virksomhederne i Sjælland og Syddanmark, som trækker gennemsnittet ned. 26\nErhvervsøkonomiske nøgletal i dansk kystturisme\nErhvervsøkonomiske nøgletal i dansk kystturisme ERHVERVSØKONOMISKE NØGLETAL I DANSK KYSTTURISME Undersøgelsen er del af projekt Oplevelsesbaseret Kystturisme ERDFK-12-0030. Forsidefoto: Henning Stein,


Nyheder - Side 2 af 3 - FILMMASKINENFILMMASKINEN\nJoanna har været en meget entusiastisk og lærenem elev her på FilmMaskinen. Hun har suget viden til sig og virkelig fået optimalt ud af lærernes kompetencer. Hun er en elev som man lægger mærke til, fordi hun skaber en god stemning og fordi hun er så videbegærlig. Vi har spurgt hende hvad hendes forventninger er […]\nEn af FilmMaskinens elever – Kristian Pedersen er kommet ind på filmuddannelsen Super 8 i Aarhus. Kristian Pedersen har gennem talentforløbet vist at han er en ung mand, som har noget på hjertet. Han har været en inspirationskilde for de andre elevere og har med sit store engagement været med til at højne niveauet generelt. […]


Shopping på nettet vækster voldsomt - Cykeludstyr - køb det her\nEn masse shops på nettet udlover nu til dags diverse forskellige muligheder for fragt. En der er meget anvendt er for øjeblikket at afsende til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente produkterne når der er mulighed for det. Løsningen er nemlig usædvanlig nem, og i mange tilfælde tillige den mest betalelige leveringstype.\nLeveringstidspunktet er særdeles aktuel forudsat vi behøver ordren lige om lidt, og med det formål er det bestemt afgørende at du efterser leveringstiden ved det aktuelle produkt.\nDe fleste internet webshops giver 1 dags levering på adskillige varer, hvilket dog tager udgangspunkt i at bestillingen placeres forud for et nøjagtigt tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt afsendt forinden medarbejderne tager hjem.\nNogle enkelte shops på nettet byder på fragt uden beregning, men for det meste er det forbeholdt når der handles for en fastsat pris. Desuden skulle du udvælge den prisbilligste fragtløsning, som gerne – uanset om du er tæt på Fredericia, Skive eller Lystrup – er at få fragtmanden til at bringe din bestilling til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden meget praktisk for almindelige dødelige at sammenholde priser på flere internet foretagender og derfor har massevis af internet firmaer fundet det uundgåeligt at sænke salgspriserne på deres varer – til børn og babyer, men også til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange garantere portofri fragt.\nDet kan trods alt være lønsomt at eftergå nogle e-handler efter rabatkoder forinden du placerer ordren, så du er skudsikker på at skaffe sig den laveste pris.\nInden nogen shopper på en shop på nettet bør man altid betragte butikkens regler, men det er i mange tilfælde ikke super spændende.\nEt andet forslag kan derfor være at tjekke hvorvidt online virksomheden er e-mærke godkendt, eftersom det typisk er en antydning af at online forretningen forstår de danske retningslinjer, tillige med at netbutikken undertiden tilses af specialister der har meget erfaring med retningslinjerne. Dette er desuden en god genvej til hjælpende service, såfremt du bliver udsat for dilemmaer som følge af din ordre. Find mere information her.\nYdermere tilrådes det at du er hensynstagende til de væsentligste retningslinjer der influerer på transaktionen, fx den ombytningsret e-butikken lover. I relation til det er det tillige relevant, at man permanent beholder ens faktura e-mail, således man en anden gang kan eftervise sin shopping, hvad end man er på shopping til en dame eller herre.\nEt sympol på at internet butikken understøtter de gældende danske regler\nTrustpilot frembyder uden sammenligning gode løsninger til at betragte diverse eksisterende kunders anmeldelser og af den grund slår vi et slag for, at du evaluerer internet forretningens vurderinger forud for at du placerer din ordre.\nFacebook fremskaffer lige så vel rigtig hensigtsmæssige løsninger til at få indtryk af online butikkens popularitet. I øvrigt ser vi mange firmaer på nettet hvor det er muligt at formulere en vurdering af købsoplevelsen, hvilket ydermere kan benyttes til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nVejledning omkring tilbud og internet handler vedligeholdes ofte, men vi tager forbehold for ændringer der måtte være udført efter at vi sidste gang opdaterede de viste informationer.


Umiddelbart: Alting er pænere på afstand\nAlting er pænere på afstand\nDen 25. maj skrev jeg det her i en kladde, jeg aldrig udgav:\nJeg har lige haft en tuder. Egentlig ikke fordi der er noget galt. Men det hele er for voldsomt. Jeg er ikke som en pose malaco slik, der per definition synes, at forandring fryder.\nEt uforventet slag i ansigtet på jobfronten.\nEt speciale, der skal afleveres om en uge. Jeg kan ikke.\nLængere nåede jeg ikke, og jeg husker det så klarere end bøhmiske krytalglas. Jeg løb en tur med øreskadende høj rock i ørene, fordi jeg ikke kunne være i mig selv. Så jeg forsøgte bogstaveligt talt at løbe væk fra det. Og jeg løb og løb og løb, indtil jeg fik sidestik og helt dramatisk måtte stoppe, tage mig selv til knæene og gispe-græde på et lukket stisystem i Odense. Jeg gik hjem. Og det hjalp lidt. Luften, skridtene der tog hinanden. Men jeg var grædefærdig, helt utrøstelig og følte mig uendeligt ensom.\nNu er det godt tre måneder siden, og det virker latterligt. At et speciale og en fattig mediebranche i kombination med en mand, der nu forekommer mig som en vatarm af format, som var så uendeligt forkert for mig, kunne gøre mig så ked af det. Et speciale, som både blev afleveret og bestod. Som jeg står her på den anden side, sikkert i havn, er det så nemt at pege fingre. Det er nemt at negligere mit hysteriske anfald, mine dramatiske tendenser, at sige, at jeg skulle tage mig sammen, at jeg da vist nok var lidt vel meget i mine følelsers vold. Men det er man jo for helvede. Man er jo altid i sit eget centrum. Når man falder ned i et hul, kigger man altid op, og for mit vedkommende konkluderer jeg, at jeg slet ikke kan kravle helt derop til toppen, at det er uoverskueligt, og jeg tror ikke på, at det lykkes. Jeg er i for dårlig form, jeg har højdeskræk, og alle mine kræfter er opbrugt. Men fremskridtet er i det små. Og lige pludselig har en masse små skridt, som givetvis er pissehårde- og ubehageligt, tilbagelagt uendeligt mange mentale kilometer, og man når toppen. Jeg har nået toppen, men nu er der andre ting, der fylder, andre ting, der gør, at jeg mister min nattesøvn og appetit. Jeg står på en klippekant, og det vil vise sig, om der bliver bygget bro, eller om jeg falder ned i en afgrund med syleskarpe sten, der potentielt kan gennembore mit hjerte.\nMen konklusionen, kære venner, er, at alting er pænere på afstand. Fordi man ikke kan se vejhullerne og facadens puds der er ved at krakelere og alle hundelortene på græsset. Det betyder ikke, at det ikke findes. Men det bliver afløst af noget andet. Men selvom det ser pænere ud nu, var det hundrede procent ægte, mine følelser var ægte, og jeg vil ikke skælde mig selv ud over, at det var sådan, jeg havde det. Jeg vil dog gøre mit ypperste for at minde mig selv om, at tiden er min bedste ven. For uanset hvad man går igennem, læger tiden. Ikke på en måde, hvor smerten nødvendigvis forsvinder, men den læger. Den gør det udholdeligt. Det er da en trøst, ik?\nIndsendt af Isabella Tvede kl. 15.00


Fyldepennen - Dagbog - Pesten\nBare en drøm ... Desværre\nNeons første sygedag. Vågnede op og var helt hævet og gopleagtig i ansigtet. Har spist mange antihistaminer for at slå symptomerne ned, men de virker nærmest bare som sovepiller. Jeg er helt energiforladt og flad. En sygedag, som nærmest bare er en hjemmearbejdsdag. Meldte mig egentlig, i første omgang, mest syg, for at 1. få tid til at arbejde, 2. for at undgå at gå udenfor og få det endnu ringere.\nDenne sygedag er den største fejl jeg har begået i nyere tid. Den føles som et fængsel inde i et fængsel. Det ene fængsel er det faktum, at jeg er allergisk over for udenfor. Jeg kan ikke tåle luften med alt det parringsivrige træpollen. Men nu har jeg tilmed meldt mig syg, hvilket gør det tvingende at være indenfor - altså et fængsel inde i et fængsel inde i et fængsel. Det sidste fængsel er mine tanker, som jeg ikke kan få fred for her i den stille stue. Det kører bare rundt og rundt. Nu har jeg mere end noget lyst til alligevel gå ud og lade den forrædderiske lune brise strejfe mit ansigt. Jeg har også lyst til at arbejde og få styr på en masse ting, og det har jeg tildels også gjort, men fængslet er hæmmende for min produktivitet. Jeg må give den gas i morgen i stedet. Jeg glæder mig sjovt nok mere end nogensinde til at komme på arbejde. For den stille stue og den varme dyne er i sidste ende tortur.\nJeg gav mig til at læse Pesten, lånt af Bob, en bog så fyldt med mikroskopiske pinke post-its at bogen selv er befængt med pinke bylder - og nu har jeg selv fået pest. Eller i hvert fald en grum kombination af pollenallergi og influenza som i bedste fald får mig til at føle mig som en død rotte. Jeg har feber og pisfryser. I morgen skal jeg præsenterer for 50 mennesker på engelsk, og jeg har overhovedet ikke haft hoved til at forberede mig. Fuck.\nDagbogsindlægget Pesten er publiceret 07/05-2013 00:21 af Tine Sønder (neon).


Første tests: Apples A11 processor er for vild | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Første tests: Apples A11 processor er for vild\nFørste tests: Apples A11 processor er for vild\nNiels de Boissezon 12. sep 2017 kl. 19:10\nDe første tests fra en formodet Apple iPhone X giver de vildeste testresultater til dato i en smartphone.\nStår de første tal fra en lækket iPhone X benchmark til troende vil Apple sætte konkurrenterne eftertrykkeligt til vægs med deres nye iPhone 8 og iPhone X.\nLækkede tests foretaget med testapplikationen Geekbench 4 og en formodet iPhone X eller iPhone 8 tyder nemlig på, at Apple når helt nye højder med den kommende A11-processor.\nEr testens resultater fra Twitter-tipsteren Steve T-S til troende, opnår iPhone 8 en score på 4.061 points i testen for enkelkernet ydelse, mens multi-core performance stryger op til 9.959 points.\nFoto: twitter (@steve T-S)\nTil sammenligning scorer den nuværende iPhone 7 omkring 3.400 points i single-core disciplinen - omkring en femtedel lavere. I multi-core testen sakker iPhone 7 yderlige agterud med et resultat på ca. 5600 points - næsten 50 procent lavere end den formodede iPhone 8/X.\nI sidstnævnte test kan den kommende iPhone 8/’Xs fordel skyldes at den opererer med en hexa-core mod forgængeren 2+2 løsning, hvor to af kernerne er mindre, strømbesparende processorkerner. Samtidig kan iPhone 8/X udnytte samtlige seks-kerner samtidigt, hvor forgængeren udelukkende benytter to kerner når det tunge læs skal løftes.\nSe også: Første iPhone 8 benchmarks tyder på formidabel ydelse


18. april 2020 18. april 2020 smaabaadsnyt\t2480 Læsninger 0 Kommentarer\nDer er nok ikke mange, der får mulighed for at rejse sydpå i dette års sommerferie. Vi har derfor set på hvilke muligheder der er, for at få sig en fantastisk sommerferie herhjemme sammen med sin familie og sin båd. Mange har forskellige både og bådstørrelser og det giver selvfølgelig både begrænsninger og muligheder. Men vi giver her forslag til 10 aktiviteter, der bredt appelerer til os med småbåde og som vil glæde hele familien\n1 – endags fisketur med børnene\nSommerferie er lig med masser af tid til familiens yngste og de vil elske en tur med fiskestangen, hvor det hele foregår på deres præmisser med fiskeri efter de “drabelige” hornfisk, vandplaskeri og en god madpakke og en is når man kommer i havn igen. Husk mulighed for skygge ombord og vælg påklædning efter vejret\nEn fisketur med børnene er altid populært og i sommerferien er der god mulig for at få blandt andet en hornfisk på krogen\n2 – sjov på vandet med de unge\nDet kan være svært at finde på noget, der kan rykke teenagerne op af sofaen og væk fra mobiltelefonen. Men en tur med dem, og måske et par venner, efter båden i en tube/badering eller på de udfordrende vandski, skal nok få stillet deres lyst til action. Find eventuelt en lille bugt eller kyst med læ, hvor der kan ankres op imens der solbades, springes i fra båden med musik i baggrunden gør denne dagstur til en succes og en god oplevelse\nEn vild tur i baderingen eller på vandskiene kan være en populær aktivitet for de unge. Her er det Frederik og Valdemar der får lidt adrenalin-rus med en tur efter båden i en sofa-tube\n3 – romantisk sejlads i det skønne Lillebælt\nIntet er smukkere og mere romantisk end en aftentur i det skønne Lillebælt med din partner ved din side. Pak en taske med lidt lækre snacks, en flaske god vin og sæt båden i vandet i en af de omkringliggende havne og nyd en tur i de lyse sommernætter. Har du en mindre båd eller jolle kan du med fordel medbringe et par gode puder og et par tæpper til at give maksimal komfort\nEn romantisk stund kræver ikke altid store lystyachter. Tag et glas vin og nogle tæpper med i den lille båd eller jolle og nyd de varme sommernætter i Danmark\n4 – se Danmarks broer fra vandsiden\nDanmark rummer en lang række broer som bare bliver skønnere at opleve fra vandsiden. Udsigten fra vandet er mindst ligeså betagende som at se det hele oppefra. Læs her om de enkelte broer og underhold familien med din kulturelle viden om byggeår, længde, højde bredde og så videre\nDet er altid en stor oplevelse at se de imponerende broer. Brug sommerferien på at se bygningsværkerne fra vandsiden og få en oplevelse udover det sædvanlige\n5 – Møns og Stevns Klint fra vandet\nMange trollingfiskere har set det smukke syn af Møns Klint fra vandsiden og ved hvor betagende dette kan være. Giv familien mulighed for samme gode oplevelse på en dag med svag vind. Båden kan sættes i fra Klintholm Havn eller Rødvig. Eventuelt kan båden sejles op på kysten eller ankres op og man kan gå i land og finde fossiler\nSådan har mange set Danmarks klinter. Tag småbåden med og se de flotte natur-monumenter fra vandsiden og brug også dagen på badning og fossiljagt\n6 – Sejl til Himmelbjerget\nSkønne Silkeborg-søer kan besejles næsten uanset vejr og vind. Sæt eventuelt båden i ved Indelukket og sejl igennem Gudenåen, Brassø, Borre Sø og Julsø og gå i land ved Himmelbjerget. Husk madpakken og rigeligt med drikkevarer til vandreturen\n7 – Bytur fra vandsiden\nNyd Danmarks mange kystbyer og tag på byvandring imens båden ligger solidt fortøjret i havnen. Alt efter bådstørrelse kan der sejles langs kysten eller på tværs af bælterne. Har man mulighed for det kan man måske arrangere at en anden person tager trailer med og henter båd i en anden havn\n8 – tag på egen havnerundfart\nTag på en kulturel rejse i Københavns havn og se de smukke bygninger, oplev stemningen i Nyhavn og føl den intense stemning med unge mennesker der bader og hygger sig langs de mange kanaler. Glem ikke turen til Den Lille Havfrue og få lejlighed til at få et billede af hende fra båden.\nOplev det pulserende liv i København fra vandsiden og lav din egen kanal-rundfart\n9 – badning og sol\nIntet er bedre end varme sommerdage med en dukkert fra båden. Spænd båden efter bilen og tag en tur på vandet og nyd en badetur – eventuelt i jomfruelige områder ved de mange små-øer eller ved de pulserende og populære badestrande. Tag eventuelt dykkerbriller og snorkel med og oplev det rige rig under overfladen\n10 – tur med overnatning\nSommernætterne i Danmark er fantastiske og man behøver ikke en større lystyacht for at overnatte i båden eller jollen. Anret dig med en plade der lægges over midtertoften, medbring en presenning der kan fungere som telt og find en bugt, der er placeret i læ for vinden. Ankrer op for natten og fald i søvn til vandets klukken imens stjernerne funkler fra oven.\nDanmarks sommernætter er enestående – Tag tæpper og sovepose med og få en overnatning under åben himmel og nyd stjernenatten\n← Chatterbaits til aborrerne\nBliv klar til geddepremieren – Rapalas nye endeagn →


Indstilling af effekt - Side 2 - Stoker Pro\nIndlæg af jensolav » 26 feb 2014 08:09\nUndskyld men jeg har sat nogle svar ind i dit indlæg, ingen grund til at blive "frk. fornærmet" nogen af os har bare ikke ligeså meget erfaring som andre.\nIndlæg af jensolav » 26 feb 2014 08:12\npaw skrev: hej, måske er din snegl for stejl, hov det rimede desuden er din brænder ALT for stor.\nDet med at sneglen er for stejl, det har jeg ikke tænk på, det er da klart at det har indflydelse på fremdriften af piller, nå men det vil jeg kigge på\nps hvad står din kedeltemperatur til i gr.\nIndlæg af Hjemme teori » 26 feb 2014 09:15\njensolav skrev: Undskyld men jeg har sat nogle svar ind i dit indlæg, ingen grund til at blive "frk. fornærmet" nogen af os har bare ikke ligeså meget erfaring som andre.\nHar lige læst dit svar igen. Og nej du har ikke skrevet nogle svar, men bare citeret mit indlæg. Så hvis du har skrevet noget er det ikke kommet med!\nIndlæg af jensolav » 26 feb 2014 10:10\nxkfc skrev: Hej jensolav.\nJeg har selvfølgelig Blæser rens indstillet men derudover har jeg rens via døgnur, renset sidder bagerst i kedel og var helt ny ting på kedlen da jeg fik den monteret i 2012 og ja selvfølgelig skal man rense sit fyr manuelt. Piller mener jeg at have godt styr på, jeg har kørt med Samba i fyrets levetid og før det i min stoker, men sidst fik jeg at vide, at de nu blev produceret i Sverige og at kvalitet skulle være den sammen. Jeg har skrevet til firmaet i Silkeborg at der efter min mening var for store udsving ved afvejning, de har så valgt at sylte sagen, jeg har forud for disse piller ikke rigtigt haft problemer. Profil og oplysninger se bunden, er det sådan du tænkte\nIndlæg af jensolav » 26 feb 2014 10:27\n1. Med en sænkning af effekt var det mit håb at fyret bedre ville kunne lave den mængde varme vi bruger ved normaldrift kører den mange piller frem og forbrændingen er ikke optimal\n2. Du kan have ret i det med luft, men det er min montør der har stillet det ind og jeg har for lidt forstand på det\n3. Smuld er der ikke meget af, jeg bruger lidt olie til den smule der er men hældning på snegl er indstillet af montør men derfor vil jeg da lige checke\n4. Jeg afvejer regelmæssigt mindst 1 gang om ugen pga pillerne, før var dette ikke nødvendigt, og jeg snyder faktisk lidt på vægten som du skriver og det hjælper i perioder\n5. Kedlen er normalt kaffegrumset indeni men når den stopper til bliver den selvfølgelig sort\nHåber du kan bruge oplysningerne, nu går jeg i fyrrummet- God dag\nIndlæg af Hjemme teori » 26 feb 2014 11:47\njensolav skrev: 1. Med en sænkning af effekt var det mit håb at fyret bedre ville kunne lave den mængde varme vi bruger ved normaldrift kører den mange piller frem og forbrændingen er ikke optimal\nMed mindre noget er helt galt, feks autoberegning sat på OFF kører fyret ikke for mange piller frem (som du beskriver det), men får derimod for lidt luft.\nSå derfor skal fyret justeres, men først skal du prøve at få afvejningen mere stabil. Som feks. vinklen på sneglen skal gerne være maks 45grader.\nHvis jeg skulle beskrive for mange piller ville det være ubrændte piller i asken, sort kedel eller kedlen "helt" fuld af Ild. Er det det du oplever med "for mange piller", ellers beskriv det.\nOlie er godt til at fjerne smuld, man kan også give en meget ujævn afvejning. Så hvordan oplever du at afvejningen svinger.\nEr det 3 afvejninger lige efter hinanden der svinger?\nEller er det fra gang til gang det svinger?\nHvis det er det sidste, skal du overveje at ændre strategi. Enten meget små skvæt olie 3-6 gange per silo fuld. Eller brug Olie når fyret kører ujævnt og så lav afvejning 2-3 gange på den silo hvor du renser med Olie.\nSidste år kørte jeg 10 tons igennem uden olie, men må i år bruge lidt (1dl / 700-800kilo) så svinger min afvejning 100-150 gram.\nIndlæg af jensolav » 26 feb 2014 13:21\nNu har jeg lavet en frisk vejning, helt præcist 2 og de var meget ens som de plejer at være lige efter hinanden, vinkelen på snegl er 45 gr\nEn beskrivelse af for mange piller kunne være at risten fyldes op og derfor brændes pillerne ikke helt og nogle er blevet sorte.\nMed hensyn til olie så kørte jeg også i sidste sæson uden olie men i år har jeg brugt en dl ca pr 4-500 kg.\nDet jeg nu har ændret på fyret er luften, jeg har sat den op med 2 dvs at 10% er hævet fra 19-21 50% fra 28-30 og 100% fra 34-36\nNu vil jeg lade fyret køre et par timer og se hvad der sker\nIndlæg af Hjemme teori » 26 feb 2014 13:35\njensolav skrev: Nu har jeg lavet en frisk vejning, helt præcist 2 og de var meget ens som de plejer at være lige efter hinanden, vinkelen på snegl er 45 gr\nSå læser jeg at du har ens afvejninger, når du har flere efter hinanden, men at det varierer meget over tid.\nSå vil jeg sige at du skal gøre som jeg skrev. Brug så lidt olie så muligt og giv det af mange gange mens du fylder.\nVedr. justering af luften, synes jeg du skal læse beskrivelsen fra NBE om justering af denne, så du ikke behøves satse på at montøren har gjort det rigtig og det ikke ændrer sig fremover. Beskrivelsen gør det ikke alene, men over tid når man har fulgt resultat i form af aske og farve inde i kedlen får men en god ide om justeringen.\nSorte piller på herden behøver ikke være et problem, hvis ikke de falder i askeskuffen. Den kan jo opstå, hvis du kører med lige lidt for lidt luft og fyret skruer hurtigt op, så når bålet ikke at vokse i samme takt. Her vil det hjælpe at du har skruet op for luften.\nLige til sidst, 10% indstillingen er jo den mest følsomme over for den gennerelle opskruning af luften du nu har lavet. Procentvis er den størst her og hvis den nu kørte OK på 10%, risikere du nu at den når at brænde pillerne af, inden der kommer nye og så går fyret ud nogen gange. Så hvis den har kørt stabilt her, skal du være opmærksom på dette og varsom med "bare" at skrue op, for så kan du få det problem.\nDin luft er sat sådan at din kurve (10-50-100) "knækker" meget og det er jo lavet så den kan knække" ellers kunne man nøjes med 10 og 100%. Men når jeg ser tallene tænker jeg at 50% måske er for høj eller 100% for lav. Så med det problem du har ville jeg skrue på 100% først. Men stadig, du er nødt til at få sat dig ind i justeringen for ikke bare at gætte. Det tager simpelthen for langt tid og bliver måske aldrig godt.\nIndlæg af jensolav » 26 feb 2014 14:21\nNu prøver jeg lige og ser men kurven knækker vel ikke mere end før jeg satte den op men du mener måske at jeg skal holde øje med 50%\nIndlæg af Smut 25 » 26 feb 2014 15:30\nHar du overvejet et 20 mm elektriker rør i din snegl.\nSamba piller er ikke altid fra samme fabrikant.\nDin kedel tempratur er for lav iflg. Nbe de anbefaler 70 gr


▷ Køb Fleecetrøje – Køb online i dag – Se udvalget her\nCykelpartner.dk er pt. imellem de bedste online virksomheder der sælger cykler og tilbehør. Netshoppens sortiment består af omkring 11000 varer fra diverse producenter. Forretningens Trustpilot-vurdering på 9,6 ud af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 24460 ratings, hvoraf 22028 af disse giver topkarakter. På Facebook er 41558 brugere tilhængere af Cykelpartner.dk, og her har firmaet modtaget 396 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket lige så vel er særdeles overlegent.\nCykler.dk er i dag imellem de bedste e-handler med cykler og tilbehør. Deres sortiment udgøres af mere end 3000 varer fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-score på 9,3 af 10 bevidner en høj grad af kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 2505 ratings, hvoraf 1901 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2863 personer tilhængere af Cykler.dk, og her har forhandleren modtaget 49 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,7 ud af 5, som tillige er temmelig beundringsværdig.\nPedalatleten.dk er pt. iblandt de mest benyttede internet handler der sælger cykler og tilbehør. Webshoppens sortiment spænder over omkring 2000 produkter fra forskellige brands. Firmaets Trustpilot-vurdering på 8,1 af 10 er et udtryk for stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 175 bedømmelser, hvoraf 114 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 392 mennesker tilhængere af Pedalatleten.dk, og herpå har forretningen modtaget 12 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,5 af 5, hvilket ligeledes er virkelig beundringsværdig.\nCykelexperten.dk er i dag en af de største online virksomheder der sælger cykler og tilbehør. Firmaets udvalg indeholder i omegn af 4000 produkter fra diverse brands. Netshoppens Trustpilot-rating på 9,1 ud af 10 demonstrerer stærk kundeloyalitet. Tallet er baseret på 1560 ratings, hvoraf 1174 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 14379 brugere tilhængere af Cykelexperten.dk, og her har firmaet modtaget 100 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 af 5, hvilket ligeså er utrolig godt.\nFribikeshop.dk er pt. iblandt de største internet handler der sælger cykler og tilbehør. Netshoppens sortiment indbefatter flere end 5000 produkter fra en række producenter. Webbutikkens Trustpilot-score på 8 af 10 manifesterer stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 1740 anmeldelser, hvoraf 1184 af dem giver topkarakter. På Facebook er 35097 mennesker tilhængere af Fribikeshop.dk, og herpå har forhandleren modtaget 72 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,2 af 5, hvilket også er yderst godt.\nFleecetrøje købes over nettet\nEn række online outlets foreslår nu et bredt udvalg af leveringsløsninger. En af dem der er mest anvendt er på nuværende tidspunkt at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv kan hente de nyindkøbte varer på et valgfrit tidspunkt. Løsningen er nemlig særdeles let gængelig, og desuden ligeledes den mest letkøbte løsning til levering.\nDu kunne på samme måde planlægge at bestille pakken til levering til din lejlighed eller ud på dit arbejde. Leveringsformen er beklageligvis en tand mere bekostelig, men tillige særligt ukompliceret. Den billigste fragtløsning af fleecetrøje kan ikke benægtes at være at du selv henter produkterne, som dog stiller krav om at du har bopæl tæt på fleecetrøje webshoppens lager.\nLeveringsdygtigheden er selvfølgelig ualmindeligt essentiel såfremt du mangler dine nye varer øjeblikkeligt, og derfor er det rimelig passende at vi besigtiger den estimerede leveringsdato for det respektive produkt.\nEn stor portion fleecetrøje butikker på nettet annoncerer 1 hverdags levering på de fleste produkter, men som ikke desto mindre er betinget af at bestillingen indsendes før et besluttet tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få fleecetrøje afsendt inden medarbejderne tager hjem.\nIndtil flere online shops yder fragt uden beregning, men undertiden under forudsætning af at der shoppes for et fastslået beløb. Derudover kunne man tage den mindst kostelige leveringsmetode, som oftest – uden hensyn til om du bor nær Aalborg, Frederikshavn eller Hundested – vil være at få fragtmanden til at bringe din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo særligt nemt for folk at søge sig frem til priser på fleecetrøje hos diverse internet outlets, og så har de fleste internet handler i Danmark fundet det nødvendigt at trykke salgspriserne på varerne – til børn og babyer, og desuden også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange yde fragt uden betaling.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig nyttigt at besigtige nogle enkelte online shops efter fleecetrøje rabatkoder forud for at du placerer ordren, således at du er usvigeligt sikker på at indhente den bedste pris.\nDu skal trods alt ikke undervurdere, at i tilfælde af at en internet virksomhed afsætter fleecetrøje til en salgspris der kan ses som helt ekstremt lav, så kunne det i nogle tilfælde være et bevis på en svindel webshop. Køb med gængse betalingskort er heldigvis omfavnet af et reglement, hvilket skærmer os overfor uoprigtige e-shops.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du bruge et tilbud fra fx ViaBill, hvis du gerne vil afdrage pengene over en længere periode.\nForud for at nogen køber fleecetrøje på en online forretning burde man faktisk læse virksomhedens handelsvilkår, det er dog bare ikke videre spændende.\nEt andet alternativ kan derfor være at kigge hvorvidt internet forretningen er medlem af e-mærket, siden det ofte er en antydning af at netbutikken forsvarer den officielle danske lovgivning, samt at internet shoppen undertiden overværes af specialister der forstår de gældende vilkår. Det er en rigtig god mulighed for support, for så vidt du møder besvær i forbindelse med din shopping.\nDerudover er det godt at du er vidende om de mest vitale reglementer der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen, f.eks. hvilken ombytningspolitik på fleecetrøje e-shoppen kører med. Derfor er det i øvrigt relevant, at man stadigvæk opbevarer sin kvittering, således man i fremtiden kan dokumentere bestillingen, uanset om du leder efter en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig stort set fine chancer for at verificere forskellige aktuelle køberes kritik og af den grund tilrådes det, at du verificerer e-shoppens fleecetrøje bedømmelser inden du placerer din ordre.\nFacebook fremskaffer ydermere en række gunstige løsninger til at få indsigt i netbutikkens kundetilfredshed. I øvrigt møder vi en del netshops som tilbyder folk at sammensætte en vurdering af virksomhedens service, som desuden bør anvendes til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er reklamefinansieret. Vi hjælper en hel del e-butikker hvor vi promoverer butikkernes produkter, og tjener honorar om vores besøgende udfører en transaktion.\nOrientering omkring fleecetrøje og online varehuse vedligeholdes løbende, men vi påtager os intet ansvar for forandringer der potentielt er realiseret efter sidste opdatering af vores data.


Vi har snestorm, vintertøj på indenfor & te ❄ – jeg flyttede\nVi har snestorm, vintertøj på indenfor & te ❄\nGodmorgen, hvordan er vejret i Danmark?\nSiden i aftes, har vi haft en gevaldig snestorm efter en ellers mild vinter.. det med klima-forandringer, som jeg har skrevet om.. at det går den vej, at der ikke længere er sne i Estland, men lige nu har vi det stadig noget, her i 2018 ❄\nSå jeg har fundet granatæble-te frem, og Teivi fandt halstørklæder frem til os begge to, for vi har jo også ligget syge omkring nytår.. så skal lige drage omsorg for os selv.\nSveske finder sig også hele tiden gode steder 🦁\nDet her er på vores tur i går. Der er Så meget vand i floden lige nu, så træerne var helt oversvømmede, selv om de normalt står på breden.\nKulden i Estland er sådan virkelig bidende, selv når det kun er minus nogle grader, så vi skulle vænne os til det, når det ellers har været omkring frysepunktet (hvilket er varmt her)..\nså kaffe var meget nødvendigt, da vi kom hjem & Sveske miavede rigtig meget, for hun var så glad for at se os ☀\nNu i dag tager vi en indendørs dag, når det alligevel er snestorm, så kan vi gå ud de andre dage, nu når der er begyndt at være mere sol her på den anden side af nytår.\nSe min vlog fra i går 😊 og hav den skønneste dag.\nTags:afslapning december gå hygge indenfor januar kærlighed klima langsom natur rolig sammen slappe af sne stille syg te tur vejr vinter\n← Sådan her vil (vælger) jeg at huske mit 2017 💖


Donationer fra partnere: hjælpe IFIA med at påvirke verden\nTak for dine donationer og partnerskab i at hjælpe med at inspirere til innovation i verden!\nDonationer fra filantropiske partnere som dig hjælper os med at fremme opfindelsens og innovationskulturen, engagere kvinder i innovative aktiviteter, sprede kreativitet og innovation i Afrika, påvirke børn, studerende, iværksættere og håbefulde opfindere i verden.\nDit bidrag understøtter IFIA og hjælper med at sikre fremtiden for innovativ kultur for alle. Din donation understøtter oprettelse og deling af innovativ viden på reelle, praktiske måder. IFIA er mulig på grund af en magtfuld idé: at mennesker som dig og jeg kan deltage i opbygningen af verdens innovative viden.\nIFIA vil fortsætte med at udvikle sig, vokse og imødegå nye udfordringer. Vi er spændte og ivrige efter at møde disse og mere. Din donation vil hjælpe os med at komme dertil. Vi kan ikke takke dig nok for din støtte. På vegne af IFIA tak, fordi du investerer i vores fremtid og tager denne rejse med os.\nFysiske personer og juridiske enheder, der yder en donation til International Federation of Inventors 'Associations, der har hovedkvarter i Genève, Schweiz og er fritaget for skattemæssigt formål eller mål for public service, fratrækker donationens størrelse fra deres egen skatteangivelse. Fysiske personer kan trække op til 20% af deres samlede skattepligtige nettoindkomst. Juridiske enheder kan trække op til 20% af deres skattepligtige nettovinst.\nDonationer i kontanter eller aktiver (aktier, udstyr eller fast ejendom, gæld, immaterielle rettigheder) kan fratrækkes.\nIFIA-SKATTE UNDTAGET DOKUMENT: Fransk\nIFIA-SKATTE UNDTAGET DOKUMENT: Engelsk


Gratis foredrag om ayurveda\nForedrag * Ayurveda\n25 Feb. kl. 19:30 til kl. 21:00\nSted: Kvarterhuset, Junghansvej 121, 6000 Kolding\nKom og oplev et inspirerende foredrag, hvor du hører om sundhedssystemet ayurveda og får en masse gode råd til at forøge din vitalitet, sundhed og velvære. Du får bl.a. et indblik i din egen kropstype (vata, pitta og kapha), så du kan se, hvilken kost og daglige rutiner, som passer bedst til netop dig.\nForedraget giver dig også et overblik over dette tusinder af år gamle sundhedssystem, hvis viden stadig er aktuel og særdeles brugbar for alle, der interesserer sig for sundhed.\nAyurveda beskriver fordøjelsen som et af de centrale fokuspunkter for sundhed. Når fordøjelsen fungerer optimalt, er kroppen sund og føles let og i balance. Fungerer fordøjelsen derimod ikke optimalt, dannes der affaldsstoffer, som sætter sig i kroppens kanaler og hæmmer kommunikationen mellem de forskellige dele. Det siges, at affaldsstoffer er skyld i mindst halvdelen af alle sygdomme, og derfor lægger ayurveda stor vægt på dette område. Affaldsstoffer kan fx. vise sig som stivhed i kroppen, dårlig smag i munden, hæmmet vejrtrækning og mangel på energi. Sker der en ophobning af affaldsstoffer over længere tid, resulterer det ofte i sygdom. Der findes en masse gode råd om kost og sunde daglige rutiner, som kan reducere affaldsstofferne i kroppen og derved også reducere sygdomme og ubehag som hudproblemer, forstoppelse, depression, hedeture og søvnproblemer.\nForedraget afholdes af Nicolay Marcus Zederlinn, der er forfatter til flere bøger om mad, sundhed og ayurveda. Han har arbejdet med ayurveda i snart 30 år og leder Flowfood´s ayurveda-uddannelse. Nicolay giver også kostvejledning og er desuden uddannet ayurveda-terapeut. Tilmelding på flowfood.dk


Asylansøgere snyder sig kristne for at opnå asyl – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 29. sep. 2015 - kl. 00:51 0\nKonversion til kristendom er ikke nogen garanti for at få asyl, viser flere afgørelser fra Flygtningenævnet\nFlygtningenævnet giver jævnligt afslag til asylansøgere, som har konverteret fra islam til kristendom i håb om, at den religiøse omvendelse vil øge muligheden for at blive godkendt.\nSom eksempel nævner avisen en sunnimuslimsk asylsøger, der modtog afslag i Danmark efter at være konverteret til kristendommen.\nHun deltog i dåbsforberedelse, i kirkelige handlinger og blev døbt i sommeren 2013.\nMen der var ikke tale om en reel konversion, mente et flertal i Flygtningenævnet.\nKvindens interesse for kristendommen opstod nemlig først efter det første afslag om asyl, og desuden fremstod hendes forklaring om hendes kristne overbevisning som udenadslære, bemærker nævnet i sin afgørelse fra august i år.\nEftersom kristne er forfulgte i mange muslimske lande, kan det være en grund til asyl, at en person er kristen.\nMen indimellem afslår Flygtningenævnet asylsøgere med begrundelsen, at en omvendelse til kristendommen ikke virker ægte.\nDer findes ingen samlet opgørelse over fænomenet, men ud over ovennævnte eksempel har nævnet haft fem lignende sager alene i juni og juli, hvor konversionen "må anses for at være konstrueret til lejligheden," som Flygtningenævnet skriver i en afgørelse.\n- At vurdere en ansøgers troværdighed er ikke en eksakt videnskab, men hvis konversionen kommer lige efter et afslag og uden forudgående interesse for kristendommen, så virker det lidt påfaldende, siger han.\nFormand for Flygtningenævnet, landsdommer Henrik Bloch Andersen, fortæller, at man i nævnet møder stadig flere asylsøgere, som bruger en konversion til kristendommen som asylmotiv. Hans oplevelse er dog ikke, at konversionerne generelt er utroværdige.\n- Det sker, at vi vurderer, at konversionen ikke er reel, men jeg er overbevist om, at vi oftere giver tilladelse end afslag, siger Henrik Bloch Andersen til Kristeligt Dagblad.


Forhandler af Varmepumper i Ringsted | Gelcom Vedvarende Energi\n+45 35142161 info@gelcom.dk\nSpar penge med et energitilskud til din varmepumpe - Læs mere her\nDin specialist i montering af varmepumper fra\nLad os installere din nye varmepumpe – så får du et kvalitetsprodukt, der virker optimalt.\nELEKTRIKER OG VVS\nVedvarendeenergi.dk er en del af elektriker og VVS firmaet Gelcom.dk. Vi har mange års erfaring som el-installatører og VVS’er og kan hjælpe dig med alle slags opgaver indenfor disse fag. Besøg vores hovedside og kontakt os for et uforpligtende tilbud.\nBesøg vores hovedside Gelcom.dk\nForhandler af Bosch varmepumper\nFor at sikre dig en kvalitetsløsning fører vi et bredt udvalg af varmepumper fra Bosch. Udover at forhandle og montere produkterne tilbyder vi også vores kunder en certificeret service. Får du os til at varetage installation af din Bosch varmepumpe og udføre service på den, tør vi og Bosch godt at give dig 5 års garanti på produktet.\nVi er blevet kvalitetsstemplet som Bosch Climate Partner. Det er din garanti for, at er vi veluddannedet inden for montering af varmepumper, og at vi yder den bedste rådgivning og service til vores kunder. Vi er ikke bare specialister i Bosch varmepumper, men vi følger også med i den nyeste udvikling på området.\nVarmepumpe til dit sommerhus\nVarmepumper er blevet en meget populær løsning til mindre huse som eksempelvis sommerhuse. Den er et udmærket alternativ til elradiatorer og brændeovne, som også er at finde i en stor andel af sommerhuse. Der er i det fleste tilfælde ikke behov for en varmekilde, som kan varme sommerhuset op hele året, men kun i de perioder, hvor huset er beboet.\nEn varmepumpe er først og fremmest relativt billig i indkøbspris i forhold til en brændeovn. Anskaffer du dig en brændeovn, er der desuden en del arbejde forbundet med at anvende den. Du skal have fat i brænde, og du skal selv tænde op i den og holde varmeniveauet stabil. Det er ikke tilfældet, hvis du vælger at få installeret en varmepumpe. En elradiator er også nem at anvende og installere, men den er dyr i drift. Den bruger over dobbelt så meget strøm på at opvarme dit sommerhus, som en varmepumpe gør.\nTilbud på montering af varmepumpe\nDu er velkommen til at kontakte os, hvis du er interesseret i at høre mere om vores ydelser og produkter, eller hvis du gerne vil have os til at udarbejde et tilbud til dig. Henvend dig på telefon 35 14 21 61 eller send os en e-mail på info@gelcom.dk.\nSe hvordan du kan spare penge her\nFå hjælp til finansieringen.\nVi samarbejder med Resurs Bank. Prøv låneberegneren nedenunder.\nCertificeret montering af Bosch varmepumper\nVi kører og monterer på hele Sjælland.\nHar du spørgsmål eller ønsker du et tilbud, kontakt os på 35 14 21 61 eller info@gelcom.dk og få en uforpligtende snak om din elektrikeropgave.\nCopyright © 2018 Gelcom Vedvarende Energi