Vejledning om ind- og fraflytningssyn, istandsættelse og vedligeholdelse i private udlejningsejendomme - retsinformation.dk\nVEJ nr 10936 af 21/10/2015 Gældende\nUdlændinge-, Integrations- og Boligmin., j.nr. 2015-1756\nBilag 1 Eksempel på indflytningsrapport\nBilag 2 Eksempel på fraflytningsrapport\n2. Obligatoriske indflytningssyn\n2.2. Hvem har pligt til at afholde indflytningssyn?\n2.3. Hvilke pligter omfatter det obligatoriske indflytningssyn?\n2.3.4. Udlevering af indflytningsrapporten\n2.4. Manglende afholdelse af det pligtmæssige indflytningssyn\n2.5. Lejerens reklamation over mangler ved indflytning\n2.6. Huslejenævnets behandling af mangler ved lejeforholdets begyndelse\n2.7. Udgifter for afholdelse af syn m.v.\n3. Obligatoriske fraflytningssyn\n3.2. Hvem har pligt til at afholde fraflytningssyn?\n3.3. Hvilke pligter omfatter det obligatoriske fraflytningssyn?\n3.3.4. Udlevering af fraflytningsrapporten\n3.4. Manglende afholdelse af det pligtmæssige fraflytningssyn\n3.5. Fremsættelse af krav om istandsættelse ved fraflytning\n3.5.1. Udlejere, der har pligt til at afholde fraflytningssyn\n3.5.2. Udlejere, der ikke har pligt til at afholde fraflytningssyn\n3.6. Udgifter for afholdelse af fraflytningssyn mv.\n4. Afskaffelse af muligheden for at aftale nyistandsættelse\n4.2. Hvad er normal istandsættelse?\n4.4.3. Aftaler om vedligeholdelsespligten\n4.5. Lejemålets stand ved indflytning\n4.6. Den konkrete vurdering af lejerens pligt til istandsættelse ved fraflytning\n4.7. Ikke bedre stand end ved indflytning\nBilag 1. Eksempel på indflytningsrapport\nBilag 2. Eksempel på fraflytningsrapport\nLov om leje (lejeloven) og lov om midlertidig regulering af boligforholdene (boligreguleringsloven) m.fl. blev ændret ved lov nr. 310 af 30. marts 2015 (herefter ændringsloven).\nI denne vejledningen redegøres for ændringerne i lejeloven vedrørende obligatoriske ind- og fraflytningssyn, afskaffelsen af muligheden for at aftale nyistandsættelse ved fraflytning (normal istandsættelse), samt ændringerne i vedligeholdelsesreglerne.\nÆndringslovens bestemmelser om ind- og fraflytningssyn og normal istandsættelse trådte i kraft den 1. juli 2015. Der er under de enkelte afsnit redegjort nærmere for forholdene vedrørende de nye reglers ikrafttrædelse.\nDet er vigtigt at få fastlagt og dokumenteret lejemålets stand på indflytningstidspunktet, så det ikke på et senere tidspunkt, der kan ligge mange år efter, bliver op til parterne at skulle bevise standen. Dokumentationen giver parterne bedre mulighed for at afstemme forventningerne til istandsættelsen ved fraflytning. Indflytningssyn giver parterne mulighed for en dialog om standen ved lejeforholdets begyndelse og sikrer dokumentation herfor ved fraflytning. Det kan hindre misforståelser om lejemålets fysiske stand og medvirke til at nedbringe antallet af konflikter ved fraflytning.\nFor at sikre dokumentation for det lejedes stand ved indflytning skal udlejeren efter de nye regler i lejelovens § 9 afholde indflytningssyn og udarbejde indflytningsrapport i lejeforhold om beboelseslejligheder. Udarbejdelsen skal ske i samarbejde med lejeren, som efter nærmere regler indkaldes til deltagelse i et indflytningssyn.\nUdlejere af beboelseslejligheder har efter lejelovens § 9, stk. 2, pligt til at udarbejde en indflytningsrapport ved lejeforholdets begyndelse. Ved beboelseslejligheder forstås alle private udlejningsboliger, hvor lejeren har selvstændig køkkenadgang. Udlejere af enkeltværelser har således ikke pligt til at afholde indflytningssyn.\nUdlejere, der kun udlejer én beboelseslejlighed, herunder ejere af en enkelt ejer- eller andelsbolig, har dog ikke pligt til at afholde indflytningssyn. Det samme gælder en lejer, der fremlejer sin beboelseslejlighed og ikke udlejer andre beboelseslejligheder. Derimod vil en lejer af en hel ejendom med henblik på udlejning af flere beboelseslejligheder være omfattet af pligten. Udlejere af to eller flere beboelseslejligheder er omfattet af pligten til at afholde indflytningssyn, uanset om lejlighederne er beliggende i samme eller i forskellige ejendomme. Det er antallet af beboelseslejligheder, som udlejes af udlejeren ved lejeaftalens indgåelse, der er afgørende for, om udlejeren har pligt til at afholde syn. Ønsker lejeren dokumentation for, at udlejeren kun udlejer én beboelseslejlighed, kan dette ske ved, at udlejeren afgiver en tro og love-erklæring herom. I forbindelse med en eventuel huslejenævnssag, kan nævnet, hvis der er usikkerhed om antallet, foretage en nærmere undersøgelse af, om den pågældende udlejer flere beboelseslejligheder end én.\nLejelovens regler om beboelseslejligheder, og dermed også reglerne om obligatorisk indflytningssyn, gælder også blandede lejemål (leje af beboelseslejligheder, hvori der indgår erhvervslokaler under samme kontraktforhold).\nSelvom der ikke er pligt til at afholde indflytningssyn i alle lejeforhold, anbefaler Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, at udlejeren og lejeren i alle lejeforhold gennemgår lejemålet sammen, og registrerer fejl og mangler i lejemålet, inden lejeren flytter ind.\nÆndringslovens bestemmelser om indflytningssyn har virkning for lejeaftaler, der indgås efter lovens ikrafttræden den 1. juli 2015.\nUdlejere, som er omfattet af ordningen om obligatorisk indflytningssyn, skal efter lejelovens § 9, stk. 2, indkalde lejeren til deltagelse i indflytningssynet. Der gælder ikke særlige regler for, hvornår og hvordan lejeren skal indkaldes, men det forudsættes, at lejeren indkaldes med så tilpas lang frist, at lejeren har mulighed for at indrette sig på at kunne være til stede. Da der ikke er krav om skriftlighed, bestemmer udlejeren selv, hvordan lejeren indkaldes. Det kan fx ske på e-mail, uden at der behøver at foreligge nogen aftale om digital kommunikation. Udlejeren bør sikre sig det fornødne bevis for, at lejeren er indkaldt til synet.\nDer gælder ikke særlige regler for, hvornår synet skal afholdes. Formuleringen i loven om, at synet skal afholdes ”i forbindelse med indflytningen” skal dog forstås sådan, at indflytningssynet skal afholdes så tæt på indflytningstidspunktet som praktisk muligt.\nSynet skal fastslå boligens tilstand og give mulighed for opdagelse af eventuelle mangler. Jo længere tid, der går fra indflytningen, jo sværere bliver det at afgøre, om eventuelle mangler også var til stede ved indflytningen. Det er derfor i alles interesse, at indflytningssynet afholdes så tæt på indflytningstidspunktet som muligt.\nDet er formålet med synet at konstatere det lejedes tilstand. Dette gælder ikke alene den indvendige vedligeholdelsesstand (maling, hvidtning, tapetsering og lakering af gulve). Også tilstanden af bygningsdele og indretninger i det lejede, som er omfattet af den udvendige vedligeholdelse, skal registreres under synet.\nVed indflytningssynet kan man konstatere såvel forhold, som skal udbedres af udlejeren, som forhold, der blot skal noteres, så lejeren ikke senere hæfter for dem ved fraflytning.\nLejeren vil på eget initiativ kunne inddrage beboerrepræsentationen i indflytningssynet og på den måde drage fordel af beboerrepræsentationens kendskab til ejendommen og dens drift.\nAlt væsentligt ved lejemålet, som konstateres på synet, skal registreres i en indflytningsrapport. Rapporten får dermed væsentlig betydning ved en senere dokumentation af lejemålets oprindelige tilstand, når omfanget af lejerens istandsættelsespligt ved fraflytning skal afgøres.\nDet er således vigtigt at få fastlagt og dokumenteret lejemålets stand, så parterne kan afstemme forventningerne til eventuelle istandsættelseskrav ved fraflytning. Dette gælder uanset den konkrete stand ved indflytning. Parterne har mulighed for at inddrage fotodokumentation i forbindelse med synet og udarbejdelse af indflytningsrapporten.\nEr lejemålet fx nymalet overalt ved indflytning, er det vigtigt at konstatere det ved et syn og få det dokumenteret i indflytningsrapporten. Hvorvidt en lejlighed ved indflytning var nymalet, herunder om den var nymalet på alle flader, er et forhold, som i vidt omfang kan give anledning til konflikter ved fraflytning. Det er derfor vigtigt, at indflytningsrapporten får den fornødne detaljeringsgrad. Som led i huslejenævnets oplysning af sagen i forbindelse med tvister ved fraflytning, indhenter nævnet indflytningsrapporten og en eventuel mangelliste.\nDer stilles ikke formkrav til indflytningsrapporten. Rapporten kan således opstilles på den måde, som udlejeren finder hensigtsmæssig. Som bilag 1 til denne vejledning er udarbejdet et eksempel på en indflytningsrapport, som kan anvendes direkte eller bruges som inspiration ved udarbejdelse af en indflytningsrapport.\nI det omfang lejemålet ikke er nyistandsat ved lejerens indflytning, kan det være hensigtsmæssigt, at udlejeren i indflytningsrapporten angiver, hvornår der sidst er foretaget vedligeholdelse i det lejede, fx hvornår lejemålets vægge og lofter sidst er malet. Sådanne oplysninger kan have væsentlig betydning ved fastlæggelsen af lejerens pligt til istandsættelse ved fraflytning, da lejeren ved fraflytning ikke kan tilpligtes at sætte det lejede i bedre stand end ved indflytning, jf. vejledningens pkt. 4.7.\nHvis lejeren deltager i synet, skal en fysisk kopi af indflytningsrapporten udleveres til lejeren på synet. Hvis synet udføres ved afkrydsning og notering i et skema, skal lejeren således have en kopi fx ved gennemslag. Gennemfører udlejeren synet ved elektronisk registrering, skal lejeren have udleveret en udskrift af rapporten på synet.\nReglen i lejelovens § 9, stk. 3, om, at rapporten skal udleveres på synet, kan dog fraviges ved aftale mellem parterne, hvis aftalen ikke er til skade for lejeren. Det vil som udgangspunkt ikke være til skade for lejeren, hvis udlejeren og lejeren efter lejeaftalens indgåelse, men før eller under synet aftaler, at udlejeren på synet sender rapporten på en e-mail til lejeren, der på synet kvitterer for modtagelsen fx på mobiltelefon.\nDet bemærkes, at digital kommunikation mellem lejeren og udlejeren, hvor der i lejelovgivningen er krav om skriftlighed, kræver en aftale efter lejelovens § 4, stk. 2. En sådan aftale kan være en generel aftale, som omfatter alle meddelelser mellem parterne, eller en del af en aftale, hvor det samtidig aftales at fravige kravet om udlevering af en fysisk kopi af rapporten på synet. Udlejeren kan således ikke ensidigt beslutte at fremsende rapporten på e-mail til lejeren.\nFremgangsmåde, hvis udlejeren ønsker at sende indflytningsrapporten på e-mail til lejeren:\nEfter lejeaftalens indgåelse kan udlejeren og lejeren aftale, at udlejeren kan fremsende indflytningsrapporten til lejeren på e-mail på synet. Aftalen kan indgås både før og under synet. Udlejeren bør sikre sig bevis for aftalen.\nPå synet sender udlejeren en kopi af indflytningsrapporten til lejeren på e-mail.\nPå synet kvitterer lejeren for modtagelse af e-mailen, så udlejeren har bevis for, at lejeren har modtaget rapporten. Det kan fx ske ved at lejeren kvitterer for modtagelsen via mobiltelefon el. lign.\nUdlejeren bør sørge for, at der på synet er mulighed for at udlevere en fysisk kopi af indflytningsrapporten, hvis lejeren ikke ønsker at kvittere elektronisk, eller der opstår andre hindringer.\nHvis lejeren ikke møder op på synet, eller lejeren ikke vil kvittere for modtagelsen af rapporten, skal udlejeren sende rapporten til lejeren senest 2 uger efter synet. Udlejeren kan sende rapporten til lejeren på e-mail, hvis parterne har indgået en aftale om digital kommunikation, jf. ovenstående.\nNår lejeren skriver under på indflytningsrapporten ved indflytningssynet, indgår parterne ikke en bindende aftale om lejemålets stand ved indflytning, hvorved lejeren afskriver sig retten til at gøre krav om afhjælpning af mangler gældende. Sådanne krav om afhjælpning af mangler skal lejeren som hidtil gøre gældende inden 2 uger efter lejeforholdets begyndelse, jf. lejelovens § 14. Det er ikke et krav, at parterne bliver enige om indflytningsrapportens indhold. Pligten til at udarbejde rapporten påhviler udlejeren, og rapporten er således som udgangspunkt udlejerens forslag til, hvordan lejemålet så ud ved indflytningen. Lejeren skriver derfor alene under på at have modtaget rapporten. Hvis lejeren ikke er enig i indholdet i indflytningsrapporten, må lejeren gøre mangler gældende og efter omstændighederne indbringe sag for huslejenævnet.\nFor at sikre, at reglerne overholdes, er disse sanktioneret. Udlejeren mister efter lejelovens § 9, stk. 4, sin ret til efter lejelovens § 98, stk. 1, til at fremsætte krav om almindelig istandsættelse ved fraflytning, hvis udlejeren ikke har afholdt indflytningssyn, indkaldt den indflyttende lejer hertil, udarbejdet indflytningsrapport og udleveret denne til lejeren jf. lejelovens § 9, stk. 2 og 3.\nUdlejeren bør sikre sig det fornødne bevis for, at kravene i § 9, stk. 2 og 3 er opfyldt.\nUdlejerens manglende overholdelse af lejelovens § 9, stk. 2 og 3 medfører dog ikke, at lejeren omkostningsfrit kan forvolde skade på det lejede. Krav, som udspringer af lejerens misligholdelse, hvorved det lejede er forringet eller skadet som følge af fejlagtig brug, fejlagtig vedligeholdelse eller uforsvarlig adfærd, fortabes derfor ikke som følge af udlejerens manglende iagttagelse af reglerne om indflytningssyn.\nMisligholdelse skal ses i modsætning til almindelig slid og ælde, som lejeren kan hæfte for som følge af lejerens vedligeholdelsespligt.\nI modsætning til misligholdelse skyldes almindelig slid og ælde ikke lejerens ansvarspådragende handlinger, men derimod hændelige begivenheder ved normal brug.\nUdlejeren vil herefter alene kunne fortabe krav om almindelig istandsættelse i henhold til lejelovgivningens regler og parternes aftale herom. Det vil sige krav om at fjerne sporene efter slid og ælde, der enten følger af den pligt, lejeren efter lejeaftalen har til at vedligeholde dele af det lejede eller krav, der følger af lejerens pligt efter loven til at vedligeholde låse og nøgler.\nBegreberne misligholdelse og vedligeholdelse er nærmere beskrevet under pkt. 4.3 og 4.4.\nLejelovens regler om indflytningssyn kan ikke fraviges ved aftale til skade for lejeren.\nEfter lejelovens § 14 skal lejeren for ikke at miste retten til at påberåbe sig en oprindelig mangel senest 2 uger efter lejeforholdets begyndelse meddele udlejeren, at han vil gøre manglen gældende. Angivelse af mangler ved lejemålet i en indflytningsrapport må anses som en reklamation efter lejelovens § 14.\nIndflytningssynet skal afholdes i forbindelse med indflytningen, mens fristen efter lejelovens § 14 løber fra lejeforholdets begyndelse. Fristen efter lejelovens § 14 kan således starte på et andet tidspunkt end tidspunktet for indflytningssynet.\nLejeren har bevisbyrden for, at der er fremsat krav om udbedring af mangler efter lejelovens § 14. Det er derfor hensigtsmæssigt, at lejeren fremsætter sine krav overfor udlejeren skriftligt og sikrer sig bevis for, at det er sket rettidigt. Har parterne anvendt ministeriets typeformular til at indgå lejeaftalen, er det et krav, at lejerens reklamation efter lejelovens § 14 sker skriftligt.\nFristen på 2 uger gælder dog ikke, hvis manglen ikke kan erkendes ved anvendelse af sædvanlig agtpågivenhed, eller udlejeren har handlet svigagtigt. Sådanne mangler skal lejeren gøre udlejer opmærksom på, så snart lejeren opdager de pågældende mangler.\nLejeren vil også efter, at lejeren har underskrevet lejekontrakten, og der er afholdt syn, indenfor 2-ugers fristen kunne fremsende en mangelliste ved indflytning for at fastslå lejemålets stand. Er manglen ikke angivet i indflytningsrapporten, vil der dog efter omstændighederne kunne være en formodning for, at manglen ikke var til stede ved indflytningen. Det vil herefter være op til lejeren at bevise, at manglerne var til stede ved lejemålets start. Reagerer udlejeren ikke på lejerens mangelliste, vil udlejeren efter omstændighederne blive bundet af sin passivitet, og lejerens mangelliste må helt eller delvist lægges til grund.\nEfter lejelovens § 106, stk. 1, nr. 11, kan huslejenævnet tage stilling til tvister om, hvorvidt det lejede er mangelfuldt ved lejeforholdets begyndelse.\nHvis parterne ikke kan blive enige om lejemålets stand ved indflytning, kan lejeren eller udlejeren indbringe sagen for huslejenævnet. Nævnets afgørelse vil dermed i realiteten kunne medføre en ændring af indflytningsrapporten.\nNævnet vil ad den vej også kunne tage stilling til standen ved indflytning, herunder om lejemålet er overtaget, fx nyistandsat eller med et behov for vedligeholdelse. Huslejenævnets afgørelse vil på den måde kunne få betydning for fastlæggelsen af lejemålets stand i en indflytningsrapport. Huslejenævnet vil i den forbindelse kunne konstatere eventuelle mangler ved en besigtigelse af lejemålet.\nUdgifter til afholdelse af ind- og fraflytningssyn og udfærdigelse af ind- og fraflytningsrapporter må anses som en del af udlejerens driftsudgifter. Den rimelige og nødvendige udgift hertil kan derfor indgå i grundlaget for beregning af den omkostningsbestemte leje som en del af udgiften til administration og vicevært.\nFormålet med at indføre obligatoriske regler om afholdelse af fraflytningssyn er at sikre, at der foreligger dokumentation for lejemålets stand ved fraflytning, som kan sammenholdes med standen på indflytningstidspunktet med henblik på at kunne fastslå lejerens istandsættelsespligt. Standen ved indflytning fremgår af indflytningsrapporten. Der henvises til pkt. 2.1.\nPligten til at afholde fraflytningssyn gælder efter de nye regler i lejelovens § 98, stk. 3 og 4, for udlejere, som udlejer mere en end én beboelseslejlighed på det tidspunkt, hvor fraflytningssynet afholdes. Dette indebærer, at ændringer i antallet af beboelseslejligheder, som udlejes af udlejeren, kan medføre, at pligten til at afholde fraflytningssyn opstår hhv. bortfalder. Pligten til at afholde fraflytningssyn er dermed ikke knyttet til pligten til at afholde indflytningssyn, og der vil derfor kunne opstå tilfælde, hvor der er afholdt pligtmæssigt indflytningssyn, men hvor udlejeren på fraflytningstidspunktet kun udlejer én beboelseslejlighed og dermed ikke har pligt til at afholde fraflytningssyn. Modsat kan der være tale om, at udlejeren ikke havde pligt til at udføre indflytningssyn, men på tidspunktet for fraflytning udlejer mere end én beboelseslejlighed og derfor får pligt til at udføre fraflytningssyn.\nSom altovervejende hovedregel vil der dog i sædvanlige lejeforhold af mere professionel karakter, hvor der er udført pligtmæssigt indflytningssyn, tilsvarende være pligt til at afholde fraflytningssyn ved fraflytning.\nÆndringslovens bestemmelser om fraflytningssyn har virkning for fraflytninger, som sker efter lovens ikrafttræden den 1. juli 2015, og gælder således også lejeaftaler indgået før 1. juli 2015.\nSelvom der ikke er pligt til at afholde fraflytningssyn i alle lejeforhold, anbefaler Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, at udlejeren og lejeren i alle lejemål gennemgår lejemålet sammen og registrerer, hvilke istandsættelsesarbejder lejeren skal foretage.\nUdlejeren skal efter de nye regler i lejelovens § 98, stk. 3, indkalde den fraflyttende lejer til deltagelse i et fraflytningssyn. Indkaldelsen skal ske skriftligt med mindst 1 uges varsel.\nUdlejeren og lejeren kan dog aftale et kortere varsel, når lejeforholdet er ophævet eller opsagt. Aftaler om et kortere varsel kan fx være relevant, hvis lejeren allerede er flyttet på det fastsatte tidspunkt for fraflytningssynet. Af bevismæssige grunde bør udlejeren sikre sig skriftlig dokumentation for sådan en aftale.\nDet er udlejerens pligt at sørge for, at synet indkaldes og afholdes. Ved udlejeren med sikkerhed, at der ikke kan rejses krav mod lejeren, kan udlejeren dog undlade at afholde syn. Det kan f.eks. være tilfældet, hvis lejeren ikke når at flytte ind i boligen.\nUdlejeren skal syne beboelseslejligheden senest 2 uger efter, at udlejeren er blevet bekendt med, at fraflytning har fundet sted. Dette tidspunkt vil typisk være, når lejeren afleverer nøglerne, og lejemålet er ryddet, og lejeren dermed ikke længere kan disponere over lejemålet. Det kan dog også være på andre tidspunkter, hvis det på anden måde må være klart for udlejeren, at lejeren har opgivet at disponere over lejemålet. Hvis lejeren ikke har afleveret nøglerne til lejemålet, må udlejeren som udgangspunkt regne med, at lejeren ikke er fraflyttet. Uanset om nøglen er afleveret, skal fristen regnes fra lejeperiodens udløb, medmindre lejeren forsat disponerer over lejemålet i strid med lejeaftalen. Er lejeren udsat med fogedens hjælp, løber fristen fra udsættelsestidspunktet.\nEr lejeren behørigt indkaldt til synet, jf. pkt. 3.3.1, men møder lejeren ikke frem, kan udlejeren gennemføre synet uden lejerens medvirken. Vælger udlejeren i stedet at indkalde lejeren til et nyt syn, skal synet forsat være afholdt inden 2 uger efter, at udlejeren er blevet bekendt med, at fraflytning er fundet sted.\nHar lejeren ikke oplyst sin nye adresse, og har udlejer udfoldet fornødne bestræbelser på at finde lejerens adresse for at indkalde lejeren til fraflytningssynet, kan udlejeren gennemføre synet uden lejerens deltagelse. Der henvises til bemærkningerne om lejerens adresseoplysninger under pkt. 3.3.4.\nFraflytningssynet foregår ved, at udlejeren sammen med den fraflyttende lejer, hvis lejeren vælger at være til stede, gennemgår lejemålet og registrerer, om der er mangler som følge af hhv. manglende udførelse af vedligeholdelse eller misligholdelse, der skal udbedres enten for udlejerens eller lejerens regning. Det er lejlighedens samlede stand, som skal registreres. Synet bør først gennemføres, når lejemålet er ryddet, for at fastlægge lejemålets stand bedst muligt.\nLejeren vil som hidtil kunne inddrage beboerrepræsentationen på eget initiativ og på den måde drage fordel af beboerrepræsentationens kendskab til ejendommen og dens drift.\nAlt væsentligt ved lejemålet, som konstateres på fraflytningssynet, skal registreres i en fraflytningsrapport. Der stilles ikke formkrav til fraflytningsrapporten. Rapporten kan således udarbejdes på den måde, som udlejeren finder mest hensigtsmæssig og bedst egner sig til den pågældende ejendom. Møder lejeren frem til fraflytningssynet, og vil lejeren kvittere for modtagelse af rapporten, er det imidlertid et krav, at rapporten foreligger i skriftlig form. Dette kan ske enten ved, at rapporten udskrives på stedet eller ved, at rapporten udfyldes på en blanket med gennemslag. Reglerne kan dog fraviges ved aftale, jf. pkt. 3.3.4. I bilag 2 til denne vejledning er udarbejdet et eksempel på en fraflytningsrapport.\nRapporten bør på klar og utvetydig måde bibringe lejeren en forståelse af, hvilke istandsættelseskrav udlejeren påtænker at rejse krav om, herunder arten af arbejder og hvor i det lejede de pågældende arbejder skal udføres.\nUdlejeren kan således ikke nøjes med at angive, at lejemålet fremtræder misligholdt, og at det skal udbedres for lejerens regning. Er fraflytningsrapporten ikke tilstrækkelig klar, risikerer udlejeren at miste sine krav på istandsættelse ved fraflytning, da udlejer dermed ikke lever op til kravene til behørig reklamation indenfor de angivne frister.\nHvis lejeren deltager i synet, skal en fysisk kopi af fraflytningsrapporten udleveres til lejeren på synet. Hvis synet udføres ved afkrydsning og notering i et skema, skal lejeren således have en kopi fx ved gennemslag. Gennemfører udlejeren synet ved elektronisk registrering, skal lejeren have udleveret en udskrift af rapporten på synet.\nReglen i lejelovens § 98, stk. 4, om, at rapporten skal udleveres på synet, kan dog fraviges ved aftale mellem parterne, hvis aftalen ikke er til skade for lejeren. Det vil ikke være til skade for lejeren, hvis udlejeren og lejeren efter lejeaftalens indgåelse, men før eller under synet aftaler, at udlejeren på synet sender rapporten på en e-mail til lejeren, der på synet kvitterer for modtagelsen fx på mobiltelefon.\nDer henvises i øvrigt til bemærkningerne under pkt. 2.3.4 om, hvad udlejeren skal være opmærksom på, hvis udlejeren ønsker at fremsende rapporten på e-mail til lejeren.\nFristen på 2 uger løber fra synet og skal i øvrigt fortolkes på samme måde som fristen i lejelovens § 98, stk. 2, 1. pkt., som bestemmelsen var gældende, før ændringsloven trådte i kraft.\nFristen i § 98, stk. 2, 1. pkt., anses efter retspraksis for overholdt, når brevet er afsendt så betids, at brevet under normale omstændigheder vil nå frem til lejeren senest 2 uger efter fristens start.\nLejeren skal senest 8 dage før fraflytning opgive den adresse, som udlejeren skal benytte til meddelelser, herunder krav om istandsættelse, jf. lejelovens § 97, stk. 2. Selvom det ikke fremgår af loven, kan lejeren ikke påberåbe sig for sen reklamation fra udlejerens side, og at udlejerens krav om istandsættelse er bortfaldet, hvis årsagen hertil er, at lejeren ikke har givet besked om sin nye adresse. Udlejeren kan dog på den anden side ikke forholde sig passivt og undlade at fremsende sit krav i denne situation. Udlejeren må forsøge at finde frem til lejerens adresse. Har lejeren ikke opgivet en ny adresse ved fraflytning, har udlejeren ifølge retspraksis efter omstændighederne pligt til at indhente oplysninger om lejerens nye adresse via folkeregisteret. De samme betingelser må antages at være gældende i forhold til udlejerens indkaldelse af lejeren til fraflytningssyn, og udlejerens fremsendelse af fraflytningsrapport.\nLykkes det ikke at få kontakt til lejeren, suspenderes fristen, indtil udlejeren på anden måde får eller burde have fået kendskab til lejerens nye opholdssted.\nDet er i lejelovens § 98, stk. 5, fastsat, at udlejerens krav om istandsættelse ved fraflytning bortfalder, hvis udlejeren ikke har overholdt kravet om at afholde fraflytningssyn senest 2 uger efter, at udlejeren er blevet bekendt med at lejeren er fraflyttet, med behørig indkaldelse af lejeren, jf. lejelovens § 98, stk. 3, samt udleveret en fraflytningsrapport til lejeren, jf. lejelovens § 98, stk. 4. Udlejeren bør sikre sig det fornødne bevis for, at de nævnte krav er opfyldt.\nHvis udlejeren er forhindret i at afholde fraflytningssyn indenfor fristen på 2 uger fra, at udlejeren er blevet bekendt med, at lejeren er fraflyttet, og skyldes det forhold, som lejeren må holdes ansvarlig for, fx som følge af manglende adgang til lejemålet, suspenderes fristen, indtil udlejeren får adgang til lejemålet.\nNår lejemålet fraflyttes, skal det afleveres i kontraktmæssig stand, herunder i en vedligeholdelsesstand, der opfylder den aftale, som parterne har indgået. Er dette ikke tilfældet, kan udlejeren fremsætte krav om istandsættelse overfor den fraflyttede lejer efter reglerne i lejelovens § 98, stk. 2-5.\nKravene til udlejerens fremsættelse af krav om istandsættelse afhænger af, om udlejeren har pligt til at afholde fraflytningssyn eller ej.\nUnder pkt. 3.5.1 gennemgås reglerne, når udlejeren har pligt til at afholde fraflytningssyn. Under pkt. 3.5.2 gennemgås reglerne, når udlejeren ikke har pligt til at afholde fraflytningssyn.\nEfter lejelovens § 98, stk. 2, skal udlejeren fremsætte krav om istandsættelse indenfor nærmere angivne frister. Hvis udlejeren ikke fremsender kravene rettidigt, mister udlejeren retten til at fremsætte de pågældende krav. Fristerne gælder alene udlejerens krav på de istandsættelsesarbejder, lejeren hæfter for, og ikke krav om lejerestancer, varmebidrag og lign. Der er ikke krav om, at udlejeren samtidig prissætter arbejderne.\nReglerne om lejemålets stand ved fraflytning er gennemgået i pkt. 4 nedenfor.\nHar udlejeren pligt til at afholde fraflytningssyn, jf. pkt. 3.2, skal udlejeren fremsætte krav om istandsættelse på fraflytningssynet. Det gælder dog ikke, hvis lejeren ikke møder op på synet eller ikke vil kvittere for modtagelsen af rapporten på synet, jf. nedenfor.\nFormålet med fraflytningssynet er at fastlægge lejemålets stand ved lejemålets ophør. Det er derfor uhensigtsmæssigt, hvis der efter udarbejdelsen af synsrapporten på synet kan komme yderligere krav om istandsættelse vedrørende mangler, der kunne konstateres på synet. Udgifter til istandsættelse, der ikke er medtaget i fraflytningsrapporten, er derfor lejeren uvedkommende, medmindre der er tale om skjulte fejl og mangler eller lejerens svig. Udlejeren skal derfor fremsætte sine krav om istandsættelse på fraflytningssynet, hvis lejeren møder frem til synet. Når lejeren skriver under på at have modtaget rapporten, har udlejeren det fornødne bevis for, at der rettidigt er fremsat krav om istandsættelse overfor lejeren.\nMøder lejeren ikke frem til synet, eller vil lejeren ikke kvittere for at have modtaget rapporten på synet, skal udlejeren fremsætte krav om istandsættelse overfor lejeren senest 2 uger efter synet ved at fremsende fraflytningssynsrapporten til lejeren. Udgifter til istandsættelse, der ikke er angivet i fraflytningsrapport, kan dog ikke gøres gældende over for lejeren, medmindre der er tale om skjulte fejl og mangler eller lejerens svig. Krav vedrørende skjulte fejl og mangler, og krav der skyldes lejerens svig, må udlejeren fremsætte hurtigst muligt efter at have konstateret forholdene.\nUdlejere, der har pligt til at afholde fraflytningssyn, har efter lovændringen ikke mulighed for at fravige 2-ugers fristen for fremsættelse af istandsættelseskrav ved aftale. Udlejeren har ligesom lejeren mulighed for at lade sig repræsentere ved en stedfortræder.\nEfter de tidligere gældende regler kunne udlejeren ved aftale fravige (forlænge) fristen på 2 uger for at fremsætte krav om istandsættelse. Er der indgået en sådan aftale før ændringens ikrafttræden den 1. juli 2015, er det den frist, der gælder. I sådanne tilfælde vil reklamationsfristen kunne udløbe på et tidspunkt, der ligger efter synets afholdelse, og udlejeren vil derfor kunne rejse krav om istandsættelse efter fraflytningssynet og frem til fristens udløb.\nPligten til at afholde fraflytningssyn efter lejelovens § 98 kan ikke fraviges ved aftale. Synet skal således afholdes uanset oplysninger i lejeaftalen om, at der ikke vil blive foretaget en fælles besigtigelse ved lejemålets ophør.\nUdlejere, der ikke er omfattet af pligten til at afholde fraflytningssyn, jf. pkt. 3.2, skal fremsætte krav om istandsættelse inden 2 uger efter fraflytningsdagen, medmindre der er tale om skjulte fejl og mangler eller lejerens svig. For disse udlejere er der stadig mulighed for at forlænge fristen ved aftale. Det gælder uanset, om udlejerne frivilligt afholder fraflytningssyn efter reglerne om obligatorisk fraflytningssyn. Lovændringen medfører således ikke ændringer for disse udlejere på dette område.\nDen rimelige og nødvendige udgift kan indgå i grundlaget for beregning af den omkostningsbestemte husleje. Der henvises til pkt. 2.7 ovenfor.\nFormålet med ændringen er at sikre lejere imod urimeligt høje flytteudgifter, som følger af en aftale om, at lejeren skal aflevere det lejede nyistandsat. Den hidtidige praksis, hvorefter det kunne aftales, at lejeren skulle nyistandsætte det lejede ved fraflytning, hvis det var overtaget nyistandsat, indebar efter gældende retspraksis, at lejeren selv efter en kort lejeperiode skulle bekoste en fuldstændig nyistandsættelse ved fraflytning, herunder nyistandsættelse af dele af det lejede, som lejeren ikke under lejeforholdet havde vedligeholdelsespligten for. Denne praksis er fundet urimelig byrdefuld for lejeren og uhensigtsmæssig i relation til ressourceudnyttelsen i samfundet. Efter lovændringen er det ikke længere muligt at aftale vilkår om, at lejeren skal nyistandsætte det lejede ved fraflytning, hvis ikke der kan konstateres et egentligt vedligeholdelsesbehov efter lejelovens almindelige regler herom.\nDet følger således af ændringsloven, at parterne ikke længere kan aftale at fravige lejelovens § 19, stk. 2, om at vedligeholdelse kun skal foretages så ofte, det er påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter. Ændringen indebærer, at istandsættelse kun kan forlanges, når der kan konstateres vedligeholdelsesbehov i lejelovgivningens sædvanlige forstand. Denne ordning omtales i ændringsloven og i denne vejledning som normal istandsættelse.\nÆndringen har virkning for aftaler, der indgås efter lovens ikrafttræden, og griber derfor ikke ind i eksisterende aftaler om pligt til nyistandsættelse ved fraflytning.\nHensigten med at benytte begrebet "normal istandsættelse" i lovforslagets motiver er at beskrive lovens udgangspunkt som modstykket til en særlig aftale om "nyistandsættelse", der er en fravigelse fra lejelovens almindelige udgangspunkt.\nMed lovændringen afskaffes muligheden for at fravige lejelovgivningens almindelige udgangspunkt, hvorefter lejerens vedligeholdelsespligt i lejeperioden og lejerens istandsættelsespligt ved fraflytning følges ad. Det er således efter de nye regler lejerens manglende vedligeholdelse i lejeperioden, som udløser en istandsættelsespligt ved fraflytning. Istandsættelse er dermed lejerens opfyldelse af den vedligeholdelsespligt, som lejeren ikke har opfyldt i lejeperioden.\nDer kan derfor ikke længere indgås aftaler om "automatisk" istandsættelse, idet dette indebærer, at lejeren skal istandsætte, uanset om der er behov herfor. Istandsættelsen er hermed alene udtryk for, at lejeren ved fraflytning skal indhente den vedligeholdelse, som lejeren ikke fik udført i lejeperioden.\nNormal istandsættelse indebærer, at lejeren skal aflevere det lejede i den stand, det blev overtaget, og lejeren kan ikke tilpligtes at aflevere det lejede i bedre stand end ved indflytningen. Lejerens pligt til at foretage istandsættelse (vedligeholdelse) ved fraflytning afhænger således dels af parternes aftale om vedligeholdelsesfordelingen, dels af om der konkret er behov for istandsættelse.\nLejelovens § 19, stk. 2, angiver, hvor ofte der skal udføres vedligeholdelse (istandsættelse). Bestemmelsen er derfor afgørende ved vurderingen af, om der konkret er behov for istandsættelse. I følge bestemmelse skal vedligeholdelse som følge af slid og ælde foretages så ofte, det er påkrævet under hensyn til ejendommen og det lejedes karakter.\nÆndringerne griber ikke ind i de almindelige hovedprincipper for lejerens fraflytning, herunder at lejeren skal betale for skader, som lejeren er ansvarlig for (misligholdelse), at lejeren skal betale for forringelser, der følge af slid og ælde, som lejeren skal udbedre som en del af lejerens istandsættelsespligt (vedligeholdelse), og at lejeren ikke kan tilpligtes at sætte det lejede i bedre stand end ved indflytning.\nKonkret medfører ændringen, at der ved fraflytning i alle lejemål, hvor lejeren har en del af vedligeholdelsespligten, fx den indvendige vedligeholdelse, skal tages stilling til lejerens istandsættelse på samme måde, som det efter de gældende regler sker for lejemål, hvor der ikke er aftalt vilkår om nyistandsættelse. Dette indebærer, at lejemålet skal gennemgås med henblik på at fastslå, hvilke dele af det lejede, der ikke fremstår i samme vedligeholdelsesstand som ved overtagelsen, samt om istandsættelse som følge heraf er påkrævet.\nVurderingen kan i sagens natur især være vanskelig i kortere lejeforhold, hvor lejemålet har været taget i brug i sædvanligt omfang uden, at det dog fremstår med nogen videre vedligeholdelsesmangler i forhold til den oprindelige stand. I så fald må der foretages en vurdering af den indvendige vedligeholdelsesstand for alle dele af det lejede med henblik på at fastslå, hvor i det lejede indvendig vedligeholdelse er påkrævet.\nI længerevarende lejeforhold vil der, især hvis lejemålet er overtaget nyistandsat, være en formodning for, at lejeren vil skulle udføre indvendig vedligeholdelse over alt i det lejede, medmindre lejeren løbende har udført vedligeholdelse, når det har været påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter. Selv om lejeren tilstræber ikke som sådan at slide på det lejede, vil tiden og dermed almindelig ælde med tiden medføre, at istandsættelse bliver påkrævet, herunder fx som følge af, at nymalede vægge falmer og synliggør, hvad der har været ophængt på eller placeret ved væggen.\nGenerelt må det lægges til grund, at vurderingen af lejerens istandsættelsespligt ved fraflytning må bero på en helhedsbetragtning af vedligeholdelsesstanden for de dele af det lejede, som lejeren har vedligeholdelsespligten for. I den forbindelse vil det skulle indgå i vurderingen, hvis dele af det lejede afleveres i bedre stand end ved overtagelsen. Dette forhold vil kunne begrunde, at andre dele af det lejede afleveres i ringere stand end ved overtagelsen forudsat, at lejemålets vedligeholdelsesstand samlet set ikke fremstår ringere end ved overtagelsen.\nUdlejerens krav mod lejeren om istandsættelse ved fraflytning kan overordnet inddeles i 2 typer:\nKrav om udbedring af misligholdelse\nKrav om udførelse af vedligeholdelse\nVed krav om udbedring af misligholdelse forstås i vejledningen, at kravet er en følge af lejerens uforsvarlige adfærd, jf. pkt. 4.3 nedenfor. Ved krav om udførelse af vedligeholdelse forstås, at kravet ikke er en følge af lejerens uforsvarlige adfærd, men derimod en følge af almindelig brug, som lejeren hæfter for som følge af lejerens vedligeholdelsespligt. jf. pkt. 4.4 nedenfor.\nVed misligholdelse forstås i denne vejledning, at det lejede er forringet eller skadet som følge af fejlagtig brug, fejlagtig vedligeholdelse eller uforsvarlig og skadefremkaldende adfærd. Det er en forudsætning for, at udlejerne kan gøre krav om udbedring af misligholdelse gældende, at lejeren ved uagtsomhed eller forsæt har forvoldt skade på det lejede. Misligholdelse skal dermed ses i modsætning til almindelig slid og ælde, der er den naturlige virkning af lejerens almindelige brug af det lejede, som lejeren hæfter for i henhold til lejerens vedligeholdelsespligt, jf. nedenfor.\nMisligholdelse kan fx være hundekrads på karmene, brandmærker på køkkenbordpladen eller ridser eller andre skader på gulvene, der ikke kan betragtes som forringelser som følge af almindelig slid og ælde.\nGrænsen mellem almindelig slid og ælde og misligholdelse beror på de konkrete forhold og kan i nogle tilfælde være vanskelig at fastsætte. Dette kan illustreres ved et eksempel, hvor lakken på et lakeret trægulv er gennemslidt, så træet har taget skade og derfor må afslibes. Selvom sliddet skyldes almindelig brug, er der tale om misligholdelse, fordi lejeren ikke tilstrækkeligt effektivt har afværget skaden. Har lejeren vedligeholdelsespligten, burde lejeren have vedligeholdt gulvet med lak. Hvis pligten hviler på udlejeren, burde lejeren have gjort udlejeren opmærksom på vedligeholdelsesbehovet, inden skaden opstod. Den omstændighed, at lejeren ikke i tilstrækkeligt omfang har søgt at afværge skaden, bevirker, at skaden må anses at være en følge af lejerens misligholdelse af vedligeholdelsespligten.\nEn part hæfter altid for skader, der er en følge af partens misligholdelse. Det gælder uanset, om der er tale om skader på de dele af det lejede, der er omfattet af den anden parts vedligeholdelsespligt. Lejeren skal fx betale for udskiftning af en ødelagt rude, selvom vedligeholdelsespligten for ruden påhviler udlejeren, hvis ruden er ødelagt som følge af lejerens misligholdelse.\nVed vedligeholdelse forstås i lejeretlig sammenhæng de arbejder, som udføres med henblik på at opretholde den tilstand, som parterne efter lejeaftalen og lovgivningen har krav på. Vedligeholdelse i lejeretlig forstand kan således udtrykkes som de arbejder, der sletter sporene efter slid og ælde samt skader, som følge af misligholdelse. I modsætning hertil er forbedringer de foranstaltninger, som øger brugsværdien af det lejede.\nUdlejerens krav om udbedring af sporene efter almindelig slid og ælde forudsætter ikke, at lejeren ved uagtsomhed eller forsæt har forvoldt skade på det lejede. Lejeren hæfter også for hændelige skader på de dele af det lejede, der er omfattet af lejerens vedligeholdelsespligt.\nVedligeholdelsen sigter således på at genetablere brugsværdien, af det, der vedligeholdes. Vedligeholdelse omfatter således såvel den løbende vedligeholdelse, som består i udbedring af skader, som følge af misligholdelse, slid og ælde, efterhånden som de opstår, som den udskiftning og fornyelse af nedslidte eller beskadigede bygningsdele og indretninger m.v. der bliver nødvendig, når disse er udtjente og ikke længere kan repareres.\nOgså i forhold til begrebet "renholdelse" må der sondres. Vedligeholdelse omfatter ikke de arbejder, som har til formål at renholde ejendommen. Typiske eksempler herpå er den løbende trappevask og fejning af adgangsarealer, som skal holdes udenfor vedligeholdelsesbegrebet. Overgangen er dog ikke skarp, idet renholdelse i visse sammenhænge har virkning som vedligeholdelse. Samtidig kan renholdelse være et nødvendigt element i et vedligeholdelsesarbejde, hvor oprydning og rengøring nødvendiggøres af de udførte arbejder.\nSom udgangspunkt vil renholdelse ikke være en del af vedligeholdelsesarbejderne på ejendommen. Da der imidlertid kan forekomme renholdelsesarbejder, der indgår som et led i et vedligeholdelsesarbejde, vil der være nødvendigt at vurdere karakteren af det enkelte renholdelsesarbejde for at kunne tage stilling til, om det indgår som et naturligt led i et samlet vedligeholdelsesarbejde.\nEfter lejelovens § 19 har udlejeren, medmindre andet er aftalt, pligt til at holde ejendommen og det lejede forsvarligt vedlige indvendigt og udvendigt. Lejeren skal dog, medmindre andet er aftalt, foretage vedligeholdelse og fornøden fornyelse af låse og nøgler.\nDet fremgår nu som følge af ændringen udtrykkeligt af lejelovens § 21, at der ved indvendig vedligeholdelse forstås vedligeholdelse af lejligheden med hvidtning, maling, tapetsering og lakering af gulve. Ligesom for anden overfladebehandlings vedkommende omfatter lakering af gulve tillige den mellemslibning, som er en nødvendig del af korrekt udført gulvlakering. Egentlig gulvafslibning, der udføres som et led i en renovering af gulvet, er ikke omfattet af den indvendige vedligeholdelse. Udvendig vedligeholdelse omfatter al anden vedligeholdelse, uanset om det foregår i eller uden for lejligheden.\nHar udlejeren den indvendige vedligeholdelsespligt, skal udlejeren på en konto for lejligheden afsætte et fast årligt beløb til lejlighedens indvendige vedligeholdelse. Beløbet opkræves over huslejen.\nEjendommen skal vedligeholdes såvel indvendigt som udvendigt så ofte, det er påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter. Det gælder uanset, om pligten til vedligeholdelse påhviler lejeren eller udlejeren, jf. lejelovens § 19, stk. 2.\nUdlejeren og lejeren kan fravige vedligeholdelsesfordelingen i lejelovens § 19, jf. § 24. Fravigelserne sker typisk ved aftaler om, at lejeren overtager dele af udlejerens vedligeholdelsespligt. Det er en almindeligt brugt fravigelse at aftale, at lejeren overtager udlejerens pligt til indvendig vedligeholdelse, men det ses også i praksis, at lejeren ved aftale overtager bestemte dele af udlejerens udvendige vedligeholdelsespligt. Det er ofte vedligeholdelse af bestemte indretninger inde i lejemålet så som vand- og gashaner og elafbrydere og lignende, som ved aftale overføres til lejerens vedligeholdelsespligt.\nMed lovændringen er muligheden for at fravige lovens fordeling af vedligeholdelsespligten dog blevet begrænset. Det følger således af lejelovens § 24, stk. 2, at fravigelse af lovens regler ikke kan ske til skade for lejeren for så vidt angår lejerens overtagelse af dele af pligten til udvendig vedligeholdelse i ejendomme omfattet af boligreguleringslovens kapitel II-IV (reglerne om omkostningsbestemt leje mv.). Dog kan det fortsat aftales, at lejeren af lejemål, hvortil der hører brugsret til en have, ved aftale kan påtage sig pligten til at vedligeholde haven.\nEfter ændringsloven kan det endvidere ikke længere aftales, at lejeren skal vedligeholde oftere, end det er påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter. Parterne kan således ikke længere aftale, at det lejede skal nyistandsættes, når dette ikke kan anses at være påkrævet.\nOvertager lejeren lejemålet nymalet, kan lejeren dog efter ændringen fortsat komme til at skulle aflevere det lejede nymalet. Det vil være tilfældet, hvis lejeren har overtaget pligten til indvendig vedligeholdelse, og lejeren ikke løbende i lejeperioden har udført den fornødne indvendige vedligeholdelse. I så fald afleverer lejeren det lejede i en stand, hvor vedligeholdelse er påkrævet, hvorfor der påhviler lejeren en pligt til at istandsætte lejemålet ved fraflytning.\nAt det lejede skal vedligeholdes så ofte, det er påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter, indebærer en retlig standard for, hvornår en part i lejeforholdet kan forlange, at den anden part udfører vedligeholdelse. Standarden indebærer, at krav om vedligeholdelse først kan rejses, når de forhold, som kravet støttes på, ikke er af et uvæsentligt omfang. Der skal således være tale om vedligeholdelsesbehov af et vist omfang, før der kan kræves udført vedligeholdelse. Den samme vurdering skal anlægges, når det skal vurderes, om lejeren har pligt til at istandsætte ved fraflytning.\nAftaler om vedligeholdelsespligtens fordeling er udgangspunktet for vurderingen af istandsættelsen ved fraflytning, da aftalerne er afgørende for, om der kun hæftes for skader, som følge af misligholdelse, eller om der også hæftes for vedligeholdelsesmangler, der er en følge af almindelig brug. Afgørelsen af, hvorvidt der er tale om almindelig slid og ælde, som lejeren skal istandsætte ved fraflytning som følge af lejerens vedligeholdelsespligt, beror på en konkret vurdering. Der må således i det konkrete tilfælde foretages en vurdering af, om der er tale om en vedligeholdelsesmangel eller en skade, som følge af misligholdelse, for at kunne afgøre, hvem istandsættelsen påhviler.\nSkjolder efter billeder, huller efter skruer, mærker efter sko på paneler og afskallede døre vil som udgangspunkt være omfattet af begrebet slid og ælde, som lejeren kan komme til at hæfte for ved fraflytning, hvis lejeren har overtaget pligten til indvendig vedligeholdelse. Vurderingen må dog tage udgangspunkt i, om forholdene er opstået som følge af sædvanlig brug af det lejede. Er der fx tale om et usædvanlig omfattende antal huller i væggene, vil forholdet efter omstændighederne kunne henføres under misligholdelse.\nHar lejeren overtaget lejemålet nymalet, kan lejeren som efter de gældende regler komme til at skulle nymale lejemålet ved fraflytning. Som en helt generel tommelfingerregel må lejeren forvente at skulle nymale lejemålet efter 5 år ved sædvanligt brug. Efter omstændighederne kan pligten til nymaling dog indtræde på et andet tidspunkt.\nUdlejeren bestemmer selv som udgangspunkt, om lejemålet skal udlejes nyistandsat, eller som det forefindes. Som andre vilkår i lejeforholdet beror dette forhold på, hvad parterne kan opnå enighed om ved indgåelse af lejekontrakten.\nForudsætningen for, at udlejeren kan rejse krav om istandsættelse, er, at udlejeren har iagttaget reglerne om ind- og fraflytningssyn og om rettidig fremsættelse af krav om istandsættelse.\nDet fremgår nærmere ovenfor, at lejerens pligt til istandsættelse ved fraflytning efter lovændringerne afhænger af parternes aftale om fordelingen af vedligeholdelsespligten, jf. pkt. 4.3. For at fastlægge istandsættelsespligten er det derfor nødvendigt først at afgrænse lejerens vedligeholdelsespligt ifølge lejeaftalen, idet det nu følger af lejelovens § 24, at lejeren ikke kan tilpligtes at istandsætte andet end de dele af det lejede, som er omfattet af lejerens vedligeholdelsespligt.\nIstandsættelsesbehovet ved fraflytning må dernæst opgøres på grundlag af en konkret vurdering. Det betyder, at behovet for vedligeholdelse principielt må vurderes rum for rum og flade for flade for de dele af det lejede, der er omfattet af lejerens vedligeholdelsespligt. Samtidig må der skeles til, hvor lang tid lejeren har boet i lejemålet.\nHar lejeren overtaget pligten til at foretage indvendig vedligeholdelse, skal lejeren vedligeholde lejemålet med maling, hvidtning, tapetsering og lakering af gulve i lejeperioden, så ofte, det er påkrævet under hensyn til ejendommens og det lejedes karakter.\nVedligeholdelsespligten afhænger ikke af, om vedligeholdelsesbehovet konstateres under lejemålets beståen eller ved fraflytning. Dette indebærer, at lejerens almindelige vedligeholdelsespligt efter en konkret vurdering kan medføre, at der ved fraflytning skal udføres istandsættelsesarbejder, som i begrænset omfang bringer lejemålet i en bedre stand end den stand, hvori lejeren overtog det. Dette svarer til, når lejeren udfører vedligeholdelse i lejeperioden ved at male væggene. Hvis ikke væggene var nymalede ved overtagelsen, medfører vedligeholdelsen, at det lejede nu er i bedre stand end ved overtagelsen. I modsat fald ville udlejeren ikke kunne få udført den vedligeholdelse, som udlejeren har krav på, da dette bl.a. sker ved, at lejemålet nymales.\nDa lejeren imidlertid ikke kan tilpligtes at sætte det lejede i bedre stand end ved overtagelsen, jf. lejelovens § 98, stk. 1, 3. pkt., må udlejerens krav på istandsættelse dog reduceres skønsmæssigt, så lejeren efter en samlet helhedsvurdering af de dele, som lejeren har vedligeholdelsespligten for, ikke kommer til at hæfte for istandsættelse, som bringer det lejede i bedre stand end ved overtagelsen.\nI praksis vil der være en margin for det skøn, der kan indebære, at lejeren efter omstændighederne i begrænset omfang kommer til at sætte det lejede i bedre stand end ved overtagelsen.\nLejerens istandsættelsespligt beror altid på en vurdering af de faktiske forhold med henblik på at fastslå istandsættelsesbehovet.\nFor lejemål, som overtages nyistandsat, vil lejeren efter omstændighederne kunne være forpligtet til at aflevere det lejede nyistandsat. Har lejeren ikke opfyldt sin vedligeholdelsespligt, og er der tale om en lejeperiode af sædvanlig længde, må lejeren som hovedregel skulle påregne at aflevere det lejede nyistandsat.\nEn lejer, der har overtaget et lejemål pænt og velholdt, kan godt tilpligtes at istandsætte lejemålet ved fraflytning, hvis lejemålet trænger til vedligeholdelse jf. lejelovens § 19, stk. 2, og lejeren har den indvendige vedligeholdelse i lejeperioden forudsat, at lejeren ikke herved samlet set afleverer det lejede i en bedre vedligeholdelsesstand end ved overtagelsen.\nLejeren kan ikke tilpligtes at aflevere det lejede i bedre stand end den stand, hvori lejeren overtog det lejede, jf. lejelovens § 98, stk. 1, 3. pkt. Reglen kan ikke fraviges til skade for lejeren.\nVed fraflytning må man ved en konkret vurdering søge at fastlægge omfanget af lejers pligt til istandsættelse. Denne fastlæggelse vil kunne resultere i, at lejeren forpligtes til at sætte en del af det lejede i bedre stand end ved indflytning, når blot lejemålet ikke herved i sin helhed kommer til at fremtræde i bedre stand end ved indflytning.\nDe udgifter til istandsættelse, som lejeren er ansvarlig for, må ikke overstige, hvad der er rimeligt og sædvanligt.\nHvis lejeren ikke opfylder pligten ifølge kontrakten til at vedligeholde eller behandle det lejede forsvarligt i lejeperioden, kan det betyde, at udlejeren må udskifte bygningsdele eller inventar. Lejeren vil ofte skulle betale hele udgiften hertil. Skal gamle bygningsdele eller lignende skiftes, vil udlejeren dog kunne opnå en gevinst ved at erstatte dem med nye. Kravet mod lejeren må i den situation efter omstændighederne reduceres skønsmæssigt. Begrænses udlejerens krav ikke i den situation, vil konsekvensen tillige være, at lejeren i strid med lejelovens § 98, stk. 1, 3. pkt., tilpligtes at sætte det lejede i bedre stand end ved overtagelsen.\nUdlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, den 21. oktober 2015\nEksempel på fraflytningsrapport


Sådan Sammenlign gødning gødning til haver / Shareoflancaster.com\nSådan Fix pibende luftkanaler i gulve\nKomposteret husdyrgødning anvendes til jord frigiver næringsstoffer over en lang periode. Kunstgødning er umiddelbart tilgængelige for planter. Når man sammenligner typer gødning, skal du finde en kilde, der vil fortælle dig den gennemsnitlige gødning ratio for hver tilgængelig. For eksempel er en gødning, der har en gødning ratio på 3-1-2 3 procent kvælstof, 1% fosfor og 2 procent kalium pr pund. De mest almindelige gødning til din have er kylling, ko og hestegødning. De nedbrydes hurtigt og er lettest at få.\n•Tag jord test til at bestemme hvad næringsstoffer der mangler i din jord. Din lokale county udvidelse office kan forsyne dig med sække til indsamling og instruktioner for at tage en jordprøve. Og det vil fortælle dig, hvor tol sende prøven analyseres. Når du har jord prøveresultater, skal du beslutte, hvor meget gødning skal anvendes til at opfylde de foreslåede gødning. Jord test vil fortælle dig, hvor meget kvælstof, fosfor og kalium gælde.\n•Look på kvælstof tilgængeligt i hver type gødning du overvejer. Disse tal er omtrentlige. Komposteret slagtekyllingegødning er 1,3 procent kvælstof pr. pund. Det tilsvarende tal for kogødning er 2 procent og hestegødning, 6 procent. Kvælstof er vigtigt for blad vækst. Det hjælper også generere gavnlige mikrobielle handling i jorden.\n•Sammenligning omtrentlige fosfor niveauer i de tre typer af gylle. Fosfor er vigtigt for blade og rod vækst. Komposteret slagtekyllingegødning er 4 procent fosfor pr. pund sammenlignet med 2 procent til kogødning og omkring 2 procent for hestegødning.\n•Note kalium niveauer i gyllen. Kalium hjælper planterne overleve varme og kolde stress. Kalium niveau i komposteret kogødning er 2,5 procent per pund, 3 procent i slagtekyllingegødning og 4 procent i hestegødning.\nHvis du vil vide det nøjagtige beløb af kvælstof, fosfor og kalium i en gødning prøve, har et kvalificeret laboratorium teste det.\nBrug kun godt komposteret gødning, fordi frisk gylle kan beskadige planter, medmindre det er spredt i din have i efteråret til foråret plantning.\nHvis din jord test viser du har for meget fosfor i din jord, bruge en anden gødning. For meget fosfor kan skade den langsigtede sundhed af din jord og du kan nemt adskille en visse næringsstoffer fra gyllen.\nFriske gødning kan indeholde patogener, der kan gøre dig syg, hvis de får på grøntsager, som du senere spiser.\nAldrig brug gødning i din have, der kom fra alle dyr, som spiser kød, herunder mennesker.\nSådan Sammenlign gødning gødning\nHvordan man kan købe flydende gødning til store græsplæner


Mjølnerparkens beboerformand vil af ghettolisten - men ikke ved at sælge boliger | TV 2 Lorry\nSelvom boligselskabet Bo-Vita, som ejer Mjølnerparken, længe har talt om salg, ryster de fremskredne planer alligevel beboerformanden, som står uforstående tilbage.\nBo-Vitas formand Jan Hyttel og Mjølnerparkens beboerformand Mohammed Aslam under et møde i december 2019.\n11. feb 2020, kl. 14:00\nI løbet af de kommende måneder vil det almene boligselskab Bo-Vita, der administrerer Mjølnerparken på Nørrebro i København, sælge halvdelen af boligerne i de i alt fire boligkarréer.\nTo af karréerne bliver med andre ord solgt til en investor udvalgt af Bo-Vita\nMålet med salget er at fjerne Mjølnerparkens statslige stempel som ”hård ghetto” – et stempel området har fået efter mere end fire år på ghettolisten – ved at opfylde ghettolovens krav om at fjerne 60 procent af de almene familieboliger.\nMen ifølge Mohammed Aslam, der er beboerformand i Mjølnerparken, er salget ikke en nødvendighed for at opfylde ghettoloven.\nSelvom loven rigtigt nok fastslår, at man i hårde ghettoer skal reducere familieboligerne med 60 procent, er frasalg af boliger ikke den eneste mulighed.\nGhettoloven beskriver nemlig at en sådan reduktion kan ske ved enten at nedrive, frasælge eller omdanne familieboligerne til studieboliger for at nå målet.\n- Og i og med at loven er trådt i kraft, skal den selvfølgelig overholdes. Det er klart. Vi har foreslået, at det bliver omdannet til studieboliger, så de fortsat er billige. Og så er det inden for reglerne, siger Mohammed Aslam til TV 2 Lorry.\nMen Mohammed Aslam oplever, at Bo-Vita overhører forslaget om at ommærke boligerne til studieboliger og stedet har sat sig for at sælge.\nDen udlægning er dog ikke retvisende, mener formanden for Bo-Vita, Jan Hyttel, der samtidig peger på, at Mohammed Aslams forslag ikke realistisk – og det er der flere årsager til.\n- Hele Mjølnerparken skal renoveres, og hvis vi skal omdanne en del af familieboligerne til studieboliger, skal hele udbudsprojektet gå om igen. Det vil tage op til fire år, før vi kan gå i gang. Desuden vil det betyde, at der skal opføres 50 procent flere badeværelser og køkkener, og det vil koste et trecifret millionbeløb at gennemføre, siger Jan Hyttel til TV 2 Lorry.\nBeboerformand: Planer om salg splitter området\nDet er de to midterste karréer i boligområdet, som skal sælges til fra den almene boligmasse, og ifølge den fremlagte plan skal en kommende investor forpligte sig til at udleje boligerne 10 år ud i fremtiden.\nTo karréer skal sælges fra i Mjølnerparken.\nMen selvom boligerne fortsat vil være lejeboliger, frygter Mohammed Aslam, at de nye privatudlejede lejligheder vil slå en voldsom kile ned mellem beboerne i Mjølnerparken – både fordi der er tale om de to midterste bygninger, og fordi beboersegmentet til de privatudlejede lejligheder er et ganske andet end dem, der bor i alment boligbyggeri.\n- Man vil lave to enklaver midt i bebyggelsen. I renoveringsplanen, som man har lavet, er det beskrevet, at man skal have lukkede gårdmiljøer og ikke åbne som i dag.\nPå den måde mener Mohammed Aslam, at Mjølnerparken ikke længere vil opleves som en samlet helhed for beboerne, når man ikke længere kan gå gennem de fire karréer. Hverken for dem, der bor i almennyttig bolig eller i privat lejebolig.\n- Hvis det er studieboliger, vil det være meget anderledes. Det er for det første billige boliger. Og så vil det være en samlet plan, som vil fungere for at skabe et samlet boligområde, siger beboerformanden i Mjølnerparken.\nKøbenhavns Kommune har udvalgt de karréer, som skal sælges\nJan Hyttel påpeger derimod, at det er Københavns Kommune, som har besluttet, at det skal være de to midterste karréer, der skal sælges.\nÅrsagen er, at man på den måde sikrede, at Bo-Vita ikke fik solgt unødigt mange almene familieboliger.\n- Når det præcis er karré to og tre, der skal sælges, er det fordi Teknik- og Miljøforvaltningen er meget optaget af, at man ikke solgte for mange familielejligheder, siger Jan Hyttel fra Bo-Vita.\nSamtidig pointerer han, at der i forvejen er mange studie- og ungdomsboliger i området, og at Bo-Vita har fokus på at skabe en blandet by.\n- Vi har talt meget med kommunen om studieboliger i Mjølnerparken, men med Nordbro (højhus på Nørrebro, red.) og andre studieboliger er der er næsten 1.200 studie- og ungdomsboliger i og omkring Mjølnerparken, siger han og tilføjer:\n- Derfor vil det nok nærmere blive Campus Nørrebro, hvis alle de boliger, vi nu sælger, bliver til studieboliger – men vi ønsker faktisk en blandet by.\nBo-Vita: Ingen bliver tvangsflyttet\nEndelig bunder en stor del af Mohammed Aslams frygt i, at mange beboere ifølge ham ikke ved, om de er købt eller solgt – om de bliver tvangsflyttet eller ej.\n- Jeg er også ked af, at der skal flytte familier ud. Men vi har garanteret dem, der skal flytte, at de alle får en lejlighed i en af vores andre afdelinger.\n- Vi har allerede fysisk flyttet beboere fra mere end 30 boliger, og vi har over stadigvæk beboere i over 100 lejemål tilbage på venteliste, som gerne vil flytte. Så der kommer ikke til at blive tvangsflyttet nogen, lyder det fra Jan Hyttel.


Fix Intet batteri registreres fejl på Windows 10-pc - Windows 10\nMens mit system er gammelt, fungerede dets batteri godt. Efter at have ladet det fungere i batteritilstand, indtil det tørrede ud, efter genstart af systemet, viste det imidlertid fejlen:\nIntet batteri registreres\nDet andet jeg trak netledningen ud, lukkede systemet ned. Dette var et tegn på det faktum, at systemet faktisk ikke registrerede batteriet, noget der er bekymrende.\nJeg er ikke enig i, at batteriet blev dårligt, fordi dette problem opstod umiddelbart efter, at systemet blev sat i batteritilstand og arbejdede på det samme, indtil batteriet var opbrugt. Dette kunne dog verificeres.\nUdfør en fuld strømcyklus\nTag alle eksterne enheder ud af den bærbare computer som USB, hukommelseskort osv.\nTving nedlukningen af den bærbare computer ved at trykke på tænd / sluk-knappen i 10 sekunder.\nIndsæt nu batteriet igen, og start den bærbare computer ved tænd / sluk-knappen.\nTilslut nu opladerkablet, og kontroller, om din computer registrerer batteriet igen.\nKontroller, om batteriet er dårligt, inden du fortsætter med fejlfinding\n1] Tryk på Vind + R for at åbne vinduet Kør. Skriv kommandoen devmgmt.msc og tryk på Enter for at åbne Enhedshåndtering .\nto] Udvide listen over batterier, og kontroller, om batteriets driver er. Den interessante kendsgerning er, at systemet ville tælle strømadapteren som et batteri og ville blive vist som en lysnetadapter. Så kort sagt ville dit batteri være den anden driver.\n3] Højreklik på driverens driver og vælg Egenskaber.\n4] Hvis enhedens status lyder ' denne enhed virker som den skal , ”Vi er gode til at gå.\nVi kunne prøve følgende fejlfindingstrin en efter en for at løse problemet:\nLøsning 1] Afinstaller batteriet fra din computer-\nAfinstallation af batteriet fra din bærbare computer løser problemet på din computer.\n2. I Enhedshåndtering vindue, udvid udtrykket “ Batterier '.\n3. Nu, Højreklik på ' Microsoft lysnetadapter ”Og klik derefter på“ Afinstaller enhed '.\n4. Klik nu igen på “ Afinstaller ”For at afinstallere batterienheden fra din computer.\nNår afinstallationsprocessen er afsluttet, genstart din computer.\nEfter genstart geninstallerer Windows den afinstallerede batteridriver på din computer.\nHvis du ser, at batteridriveren ikke er installeret på din computer, skal du følge disse trin for at installere den manuelt -\nen. Trykke Windows-tast + X og klik derefter på “ Enhedshåndtering ”For at åbne Enhedshåndtering vindue på din computer.\nb. I Enhedshåndtering vindue, klik på “ Handling ”I menulinjen, og klik derefter på“ Scan efter hardwareændringer '.\nWindows scanner for enhver manglende driver og installerer standardbatteridriveren på din computer.\nLøsning 2] Aflad kondensatorerne\nSelvom vi trækker strømkablet ud og slutter systemet til batteriet, vil den resterende opladning i den bærbare computers kondensator ikke lade systemet hente opladningen direkte fra batteriet. Derfor skal vi inden noget andet aflade kondensatorerne.\n1] Luk systemet, og fjern netledningen og batteriet.\n2] Tryk på tænd / sluk-knappen i 5 til 10 sekunder, og sørg for, at der ikke er tilsluttet nogen strømkilde til systemet.\n3] Tilslut batteriet igen, og prøv at starte systemet.\nHvis det fungerer fint, godt og godt, eller gå videre til den næste løsning:\nLøsning 3] Brug strømfejlfinding\n2] Gå til Opdateringer og sikkerhed og derefter fanen Fejlfinding.\n3] Vælg strømfejlfinding og kør den.\n4] Når du er færdig, skal du genstarte systemet.\nStrømfejlfinding kontrollerer underliggende problemer, der belaster batteriet.\nLøsning 4] Afinstaller og geninstaller batteridrivere\nProblemet kan også være med batteridrivere. I et sådant tilfælde drivere kan geninstalleres .\nFix - Manglende strøm / batteriikon i Windows 10\nFix computerens skærm dæmpes, når de er frakoblet i Windows 10\nservice vært lokalt system 100 disk\nhvordan du deaktiverer driveropdateringer i Windows 10\nhvordan man laver et spil kørt på dedikeret GPU


Minister-røffel til Jyske Bank og iskold EU-afvisning af regeringsønske | Netavisen Pio\n18. september 2020 - 16:13\nMinister med røffel til Jyske Bank, EU-kommissær iskold over for den danske regerings ønske om modtagecentre og hver femte dansker i tvivl om coronavaccine.\nMinister giver røffel til Jyske Bank\nBoligminister Kaare Dybvad (S) er ude med riven over for Jyske Bank på sin Facebook-profil.\n“Jeg er klar over, at I modarbejdede regeringens indgreb mod Blackstone og andre kortsigtede boligspekulanter. Det er jeres ret. Men I bliver nødt til at stoppe med at manipulere fakta,” skriver ministeren i et Facebook-opslag.\nHerefter følger to eksempler på situationer, hvor Jyske Bank ifølge boligministeren har manipuleret med fakta.\n“Danmarks Statistik offentliggjorde i denne uge en "eksperimentel statistik" over prisudviklingen på boligmarkedet. Det fik jeres egen boligøkonom til meget hurtigt at konkludere, at andelsboligerne står tilbage som en "stor taber" som følge af regeringens indgreb.”\n“Problemet er bare følgende: 1) Den nye opgørelse er såkaldt “eksperimentel statistik” som flere boligøkonomer stiller spørgsmålstegn ved, og som andelsboligernes forening slet ikke kan genkende. Eksempelvis regner man med at flertallet af andelsforeningerne bruger den offentlige vurdering, som de fleste i fx København i dag er valuarvurderet. 2) Hvis man tror på analysen, så startede faldet i andelsboligpriserne i 2018. Altså to år før vi lavede indgrebet mod boligspekulanter.“\n“Det giver selvfølgelig ikke mening, at en lovgivning vedtaget i 2020, skulle betyde noget i 2018, medmindre dem der købte andelsboliger kunne se ind i fremtiden,” skriver Kaare Dybvad og fortsætter:\n“I februar påstod I, at andelsboligerne ville falde med 15 %. En påstand, som endnu ikke har vist sig at holde stik. Nu er forklaringen så i stedet, at priserne faldt i 2018, to år før loven trådte i kraft. En påstand som ingen andre boligøkonomer fra banker eller neutrale institutioner, kan genkende.”\nKaare Dybvad slutter sit opslag af med at anerkende Jyske Banks ret til at fortsætte en politisk kampagne mod Blackstone-indgrebet, men han har dog lige ét enkelt krav:\n“Men jeg synes godt, at man kan forlange, at en stor dansk bank holder sig til fakta,” afslutter han.\nEU’s migrationskommissær Ylva Johansson afviser blankt at gøre den danske regerings idé om at oprette modtagecentre i tredjelande for at stoppe migration mod Europa til en del af EU's nye asylpolitik.\nRegeringen kan skyde en hvid pil efter nogen omtale af flygtningemodtagecentre uden for EU, når EU-Kommissionen i næste uge præsenterer sit udspil til en ny europæisk asylpolitik.\nDen ansvarlige EU-kommissær Ylva Johansson afviser blankt, at det kan komme på tale at inddrage regeringens brændende ønske i forslaget, der præsenteres den 23. september.\nYlva Johansson køber ikke den danske regerings præmis om, at sådanne modtagecentre skulle være vejen til ”et mere fair og humant asylsystem”.\nHun ser det ikke som en vej fremad.\n”Det er vigtigt at samarbejde med tredjelande, og det er vigtigt at finde lovlige veje for flygtninge. Men det kommer aldrig til at ske, at vi eksporterer retten til asyl. Det er en grundlæggende rettighed, at man kan søge asyl, når man befinder sig på en medlemsstats territorium. Og den rettighed skal forsvares,” siger Ylva Johansson.\n1 ud af 5 danskere ved ikke, om de vil have en coronavaccine\nHvis en vaccine mod coronavirus kommer til Danmark, vil størstedelen af danskerne sige ja til at få den.\n7 ud af 10 danskere svarer i en ny meningsmåling ja til, at de vil lade sig vaccinere mod coronavirus, hvis der kommer en vaccine mod corona, som er godkendt af de danske sundhedsmyndigheder.\nSamtidig svarer 1 ud af 5 danskere, at de ikke ved, om de vil sige ja eller nej til at få en vaccine mod coronavirus. Og 1 ud af 10 svarer nej til, at de vil lade sig vaccinere.\nMeningsmålingen er lavet af Epinion for DR fra 1. til 8. september blandt 1.003 danskere over 18 år, som er repræsentativt udvalgt.\nDet er endnu for tidligt at sige, om der kommer en vaccine mod coronavirus til Danmark, da forskellige vaccinekandidater stadig er i gang med at blive testet for effekt og sikkerhed verden over.\nMen Lægemiddelstyrelsen regner med, at en vaccine mod coronavirus kommer til Danmark i løbet af 2021.\nI øjeblikket har Danmark gennem EU en forhåndsaftale med det svensk-britiske medicinalfirma AstraZeneca.\nAftalen sikrer Danmark adgang til doser med vaccine mod coronavirus til 2,4 millioner borgere, hvis firmaets vaccine bliver godkendt.\nMinister bor stadig med sin kone, selvom de har andre kærester\nTransportminister Benny Engelbrecht (S) afslører nu dele af sit privatliv med et håb om at inspirere andre.\n“Kære alle. En fælles hilsen fra Charlotte og mig: Vi har haft over 30 skønne år sammen som ægtefolk og kærester. Men som mange mennesker oplever, så ændrer livet sig nogle gange.”\nSådan indledte transportminister Benny Engelbrecht (S) i februar det opslag på Facebook, hvor han fortalte, at han og hustruen Charlotte havde truffet en afgørende beslutning.\nSelvom de stadig ville bo sammen i deres hus i Adsbøl i Sønderjylland, ville de ikke længere være et par.\nOg den dag i dag bor de stadig sammen, selvom de begge har fået nye kærester.\nDet fortæller Benny Engelbrecht i 'Go' morgen Danmark'.\nFaktisk har de levet på den måde i mere end halvandet år, mens de begge har haft andre kærester.\n“Vi bor i et stort hus, og der er bogstaveligt talt rum til, at man kan være roommates i stedet for ægtefolk, og det fungerer godt. Men det er også utraditionelt. Det er jeg klar over. Det er at bryde en norm,” fortæller Benny Engelbrecht.\nHan har valgt at dele den og andre historier om sit liv for at inspirere andre til at finde den løsning, som fungerer for dem og selv bryde mønstre.\nFormand nægter at modtage massiv lønstigning\nNykredits ejer hæver honorarerne, men formanden for Forenet Kredit, Nina Smith, vil ikke tage imod lønstigning på 156 procent årligt for sit arbejde, selvom hendes honorar ligger en del under niveauet for sammenlignelige formandsposter.\nSådan skriver Finans.\nForenet Kredit er hovedaktionær i Nykredit.\nNina Smith understreger dog, at hun får en god løn for sit bestyrelsesarbejde i Nykredit-koncernen.


Leder du efter moderne bolig eller erhvervslejemål?\nSå klik nedenfor og se vores ledige lejemål.\nVelkommen til Rexan\nGode lejemål hænger ikke på træerne. Det gælder både for erhvervslejemål og private lejeboliger. Hos Rexan råder vi over en lang række af attraktive ejendomme i hele Danmark, og uanset hvordan dine behov ser ud, er der gode chancer for, at du finder det helt rigtige lejemål hos os.\nLEJEMÅL TIL ERHVERV OG PRIVAT\nHos Rexan har vi specialiseret os i at tilbyde udlejningsejendomme til både erhverv og privat, og vi gør meget for, at vores lejere skal trives og føle sig godt tilpas i vores lejemål.\nBlandt vores private lejemål finder du boliger i forskellige størrelser til både den enlige, par og familier. Nogle lejemål har egen have andre en dejlig altan. Vores private lejemål har alle attraktive funktioner og detaljer, der passer til forskellige behov.\nVores udbud af erhvervslejemål er ligeledes alsidigt. Vi lejer ud til både den lille, nystartede virksomhed og til større koncerner og betragter alle lejere som lige vigtige. Det skaber en ganske særlig dynamik at leje ud til både små og store virksomheder samt til private, og vi bruger meget af vores tid på god service og en tæt dialog med vores lejere for at sikre, at alle parter trives. Den tætte dialog skaber tryghed hos både os og hos vores lejere.\nVil du være en del af et trygt fællesskab, hvor service er helt i top, kan du se vores aktuelle privatboliger til leje her og vores erhvervslejemål her.\nVi skal forsat passe på hinanden\nI Rexan følger vi fortsat anbefalingerne fra Sundhedsmyndighederne vedr. Covid-19.\nVi skal huske at passe på hinanden. Derfor beder vi jer hjælpe os med at holde god afstand til hinanden.\nVores medarbejdere bærer mundbind når det er påkrævet og nødvendigt, de har sprit med rundt til boligfremvisninger, serviceeftersyn etc. og vi har desværre ikke mulighed for at give hånd til hverken boende eller nye lejere.\nI forbindelse med åbent hus-arrangementer opfordrer vi jer til at bære mundbind. Derudover anbefaler vi, at I kommer så få som muligt fra husstanden til åbent hus såvel som til fremvisninger.\nTil åbent hus-arrangementerne bestræber vi os på, kun at lukke ét hold ad gangen ind i boligen.\nRexan Invest A/S er medlem af:\nAlle rettigheder forbeholdes Rexan Invest A/S


Glas firben (Ophisaurus) | Utrolige fakta | Ekolss - Dyr\nGlass Lizard Scientific Classification\nBevaringsstatus for glas firben:\nGlas firben placering:\nFakta om glas firben\nInsekter, snegle, edderkopper\nGaffeltunge og aftagelig hale\nFugle, pattedyr, slanger\nKan vokse op til 4 fod lang!\nGlass Lizard Fysiske egenskaber\n”Glasfirbenet har ingen ben, men er ikke en slange, hvilket gør det til et unikt og interessant medlem af krybdyriget.”\nGlasfirbenet er et benløst krybdyr, der er hjemmehørende i Nordamerika. Denne intelligente firben dominerer overalt mellem Floridas klippestrande til Midtvestens græsklædte vidder. Skjult på disse steder, denOphisaurusventer tålmodigt på sit bytte: insekter , edderkopper og andre små skabninger, der kravler i de fugtige rum under jorden.\nDisse firben er kendt for at have lange haler, der udgør størstedelen af deres kroppe. Selvom det er muligt for en af disse haler at vokse igen, hvis den bliver brudt af, er sandheden, at den nye hale hverken har de samme markeringer eller når samme længde som originalen. På grund af dette tager ansvarlige håndterere stor omhu for at undgå at skade eventuelle glasøgler, de møder. Disse firben vides ikke at bide mennesker, hvis de kontaktes med en venlig holdning.\nHeldigvisOphisauruser en opfindsomme art, der har formået at med succes spredes over Amerikas varme og moderate klimaer. Du kan fortælle, at du kigger på en firben, hvis dens øjne kan åbnes og lukkes. dette er noget, som en slange simpelthen ikke kan gøre.\nUtrolige glas firben fakta!\nGlas firben har øjne, der kan åbnes og lukkes; sådan ved du, at de er firben og ikke slanger.\nGlasøgler er genert og squirmy, men de bider normalt ikke mennesker, selv når de samles op.\nSelvom glasøgler er benløse, har nogle af dem et lille par ben placeret i nærheden af deres bageste åbninger.\nGlas firbenes haler bryder af som en overlevelsesmekanisme, når de fanges af et rovdyr. Halen fortsætter med at vride sig, mens firbenet kommer væk; senere vokser firbenens hale igen.\nVidenskabelig navn på glasøgle\nDet videnskabeligt navn af disse firben erOphisaurus. Dette navn er en kombination af to græske ord: ophio, som betyder slange, og sauros, som betyder firben. Der er flere forskellige sorter af glasøgle spredt over hele landet, herunder:\nOphisaurus ventralis:den østlige glasøgle\nOphisaurus lukket;ø-glas firben\nOphisaurus efterligner;efterligne glas firben\nOphisaurus reduceret betydeligt;den slanke glas firben\nOphisaurus attenuatusindeholder også underarterneOphisaurus reducerede longicaudus, som er de længste og mest slanke glasøgler af alle.\nDet er værd at bemærke, at udtrykket 'glas firben' også kan bruges til at henvise til medlemmer af slægterneTak,HyalosaurusogPseudopus, som kan findes i Asien, Afrika og Europa. Selvom disse skabninger er teknisk benløse firben, er de faktisk ikke beslægtede med medlemmer afOphisaurusslægt.\nGlas firben Udseende\nDisse firben er lange, tynde krybdyr, der kommer i forskellige farver og mønstre. De fleste glasøgler har brune eller grå skalaer med lyse pletter og en gul eller cremefarvet mave. Mange af disse firben har også lange, mørke striber på deres sider, der når fra hoved til hale.Ophisaurusmønstre er regionale og hjælper ofte firbenet med at opretholde camouflage i det lokale miljø.\nDisse firben kan vokse til at være hvor som helst mellem 60 og 121 cm lange. Næsten to tredjedele af denne længde består af halen, der vokser længere, når glasøglen bliver ældre. Ud over hoved, krop og hale kan nogle firben af glas have et næsten umærkeligt par ben nær deres bageste ventilationskanaler.\nAndre vigtige identifikationsegenskaber ved disse firben inkluderer de to langsgående riller, der løber ned på hver side af deres krop. Disse riller tillader firbenets indre organer at ekspandere, hvilket muliggør let vejrtrækning og fordøjelse. Bortset fra disse riller er glasøgler ret stive og skrøbelige. Navnet 'glas firben' stammer fra det faktum, at disse skabninger let kan brydes, hvis de håndteres forkert.\nNår denne firbens hale er fanget, kan den smække helt af.Ophisaurushaler kan fortsætte med at vride sig og bevæge sig i flere øjeblikke, efter at de er løsrevet. Dette forveksler typisk rovdyret, så firbenet kan komme hurtigt ud. I de måneder og år, der følger, vil halen vokse igen, selvom den normalt er meget kortere og typisk mangler originalens dekorative markeringer.\nda du kun så et sæt fodspor\nEuropæisk benfri firben, Pallas glas firben\nGlas firben vs slange\nHvis du får et glimt af denne firben i naturen, antager du sandsynligvis, at du lige har set en slange glider forbi. Glasøgler er lange, tynde, benløse væsner, der er dækket af skalaer - men det er her, deres lighed med slanger slutter.\nI modsætning til slanger , disse firben har bevægelige øjenlåg og runde pupiller, der kan udvides i solen. Slangeøjne er dækket af et tyndt lag hud; hvis krybdyret du ser på kan lukke øjnene, er det sandsynligvis en firben i stedet. På samme måde har glasøgler udvendige øreåbninger på begge sider af deres hoved, hvilket betyder at de kan stole på lyd i stedet for jorden og vindvibrationer, der hjælper slanger med at komme rundt.\nEndelig er kroppen af en slange er typisk langt mere fleksibel end kroppen af denne firben. Dette skyldes, at slanger har komprimerede organer, elastisk hud og andre funktioner, der tillader deres unikke form for bevægelse. Glasøgler kan ikke bevæge sig som slanger, og forsøg på at bøje dem på en sådan måde vil altid forårsage en skade.\nDisse firben er daglige væsner, der typisk er aktive under moderate temperaturer. Om foråret og efteråret kan de være på alle tidspunkter af dagen. Om sommeren har de en tendens til at være aktive om morgenen og aftenen. Firbenene dvale i vintermånederne; forvent ikke at se en mellem oktober og maj.\nSelvom de dvale, graver glasøgler faktisk ikke deres egne huler. I stedet finder de forladte huler efterladt af andre dyr. Det er uklart, om disse firben foretrækker at leve alene eller i grupper, da disse skabninger er meget gode til at flygte, når de er under observation.\nGlasøgler er genert væsener, men de er ikke voldelige og kan lade et menneske nærme sig. Firbenet bider ikke, når de føler sig truede; i stedet forsøger de at flygte. Ligesom andre firben, medlemmer afOphisaurusfamilien nyder at sole sig i solen og kan findes på store sten eller endda fortove i den varmeste del af dagen.\nGlas firben habitat\nDisse firben er endemiske i Nordamerika og findes primært i varme til moderate regioner, herunder de mellemvestlige og sydøstlige dele af landet. Østlige glasøgler er især almindelige i Florida, Georgien og de omkringliggende regioner. De har en tendens til at foretrække vådområder, sandede områder og lignende levesteder. I mellemtiden foretrækker den slanke glasøgle at leve i Midtvesten og kan findes i skovområder, græsklædte sletter og andre områder med moderate temperaturer og god dækning.\nGlas firben kost\nDisse firben er kødædere, der primært spiser insekter som fårekyllinger og biller . Men de jager også andre små skabninger, herunder edderkopper, gnavere, slanger og endda andet firben . De jager primært under jorden, men de kan også se efter mad i mørke, fugtige områder på overfladen.\nEn af de største forskelle mellem disse firben og slanger er, at firben af glas ikke kan løsne deres kæber. Dette betyder, at firben ikke kan spise noget større end størrelsen på hovedet. Selv de største firben vejer aldrig mere end 21 ounce, hvilket gør mus nogle af deres største mulige bytte.\nRovdyr og trusler fra glas firben\nFirbenets naturlige rovdyr varierer afhængigt af regionen. Generelt undgår de vaskebjørne , opossums , høge og andre kødædende pattedyr og rovfugle. Nogle typer slange har også været kendt for at fodre på disse firben, herunder kobberhoveder og kongeslanger.\nEn af de største trusler mod deres overlevelse er habitatforstyrrelser forårsaget af mennesker. Skovrydning og brolægning er de største bekymringer; insekticider udgør imidlertid også en væsentlig trussel. Hvis disse firben spiser en bug, der har indtaget pesticider, kan firbenet også blive offer for giften.\nReproduktion af glas firben, babyer og levetid\nDisse firben er æglæggende væsner, der parrer sig årligt eller halvårligt. DetOphisaurusparringssæson forekommer typisk i maj, selvom dette kan variere afhængigt af den hastighed, hvormed varmt vejr ankommer.\nEfter parring bærer kvindelige firben deres æg i en til to måneder; ægskoblingen lægges normalt i slutningen af juni eller begyndelsen af juli. EnOphisauruskobling indeholder typisk alt fra 5 til 15 æg. Moderøglen vælger normalt et sikkert sted under et dækkeobjekt som en bjælke eller en sten.\nOphisaurusæg klækkes efter ca. 50 dage. Kvindelige firben forbliver med deres æg i hele denne tidsperiode, en funktion, der er usædvanlig blandt de fleste firbenarter. Frisk klækkede firben er kun nogle få inches lange og har muligvis brug for hjælp til at fodre sig, indtil de er større.\nDisse firben er kønsmodne i alderen 3 til 4 år. Den gennemsnitlige levetid for en glasøgle er 10 år, men nogle har været kendt for at overleve så længe som 30 år. Det er sjældent, at denne firben går hele sit liv uden at skulle genvinde halen, hvorfor der ikke er registrerede forekomster af, at firben bliver mere end 4 fod lange.\nGlas firben befolkning\nDisse firben er ikke en truet art. Faktisk har Den Internationale Union for Bevarelse af Naturen klassificeretOphisaurushave en mindst vedrører arter fordi de ikke har nogen umiddelbare trusler.\nNår det er sagt, er disse firben stadig truet af menneskers indtrængenes indgreb i deres eksisterende levesteder. Firbenpopulationerne er faldet over hele Midtvesten, og de betragtes endda som truede i staten Wyoming\nGlas firben i zoologisk have\nDisse firben er almindelige nok til at blive vist i zoologiske haver rundt om i verden. Fra små zoologiske haver som den i Chehaw Park til større placeringer som Floridas Jacksonville Zoo og haver ,Ophisauruskan findes i næsten ethvert veletableret krybdyrhus.\nSe alle 46 dyr, der starter med G\nsan judas bøn på engelsk\nhvad betyder tallet 444 i bibelen\nhvad betyder 1234 i bibelen


Garn i 9690 Fjerritslev – Billig garnbutik i Fjerritslev – Billigt garn\nVi henviser til de bedste forhandlere som leverer og sælger kvalitets garn til Fjerritslev under postnummeret 9690.\nDe online forhandlere, der sælger garn samt strikke- og hækletilbehør, som vi henviser til, leverer både til Danmark, men også udlandet. De leverer garn og tilbehør til 9690 Fjerritslev på 1-2 dage. Alle varer sendes med Post Danmark.\nGarnbutik i Fjerritslev\nFind nationale leverandører af garn til alle. Dem vi henviser til benytter Post Danmark til at leverer garn til blandt andet 9690 Fjerritslev. Både garn, strikkepinde, hæklenåle og andet tilbehør leveres direkte til din hoveddør.\nDe har ikke en garnbutik i Fjerritslev, men leverer gerne varer dertil på 1-2 dage.\nGarn, strikkepinde, hæklenåle, strikketilbehør og hækletilbehør i 9690 Fjerritslev\nUd over garn kan du naturligvis finde alle de hækle-, strikke- og hobbyartikler, som du lige står om mangler. Der findes allerede mange tilfredse kunder i Fjerritslev i forvejen, som handler garn på nettet.\nBilligt garn i 9690 Fjerritslev – Gode tilbud – Ofte udsalg\nHos vores leverandør kan du købe billigt garn. De har altid mange gode tilbud og udsalg. Kig i deres store udvalg og tilmeld dig evt. deres nyhedsbrev, så du bliver holdt opdateret. På den måde kan du købe billigt garn til levering i Fjerritslev.


Køb Thule Bærestol Sapling Dark Shadow/Slate | Jollyroom\nBærestol "Sapling" fra Thule - en superpraktisk og behagelig bærestol til de længere vandreture. Stolen er let at justere i ryg og bælte, så man kan skiftes til at bære uden problemer. Desuden har stolen både integrerede lommer på bæredelen, samt to rummeli... Læs mere\nBærestol "Sapling" fra Thule - en superpraktisk og behagelig bærestol til de længere vandreture. Stolen er let at justere i ryg og bælte, så man kan skiftes til at bære uden problemer. Desuden har stolen både integrerede lommer på bæredelen, samt to rummelige lommer med lynlås på bæltet.Barnets sæde har en god og støttende ryg, som ånder og dermed undgår at barnet bliver vådt af sved. Sædet er ergonomisk og i blødt velour, fodstøtten kan fjernes, og så er der en solskærm, som kan foldes ud. Materiale: 210D Cordura-nylon, 420D-nylonMål: H73 x B31 x D35 cmVægt: 3,3 kgGaranti: 25 år\nThule Regnslag t. Bærestol Sapling, Blue


Pokalturneringen - AaB Floorball\nSendt til Nyheder\tBegge vores elitehold har spillet sig i pokalsemifinalen !!\nI mandags var vores herrehold ude i det, der blev en lidt for spændende kamp mod 2. divisionsholdet fra Svenstrup. Svenstrup pressede AaB'erne på tavlen hele kampen igennem, men det var drengene, som til sidst stod med en kneben sejr på 6-4. Videre i herrernes pokalturnering er: Brønderslev, Hvidovre, Rødovre og AaB.\nIgår var det så damernes tur til at spille sig i semifinalen, da Team Århus kom på besøg. Det skete da de sikkert, men i en ellers lidt rodet kamp, vandt 8-2. Opdateret statistik for damerne kan ses her: http://www.aabfloorball.dk/index.php/hold/elite-damer\nVidere i damernes pokalturnering er: ÅFK, Herlev, Benløse og AaB.


Ferievognen i Holland, foråret 2019. 2\nFredag. D. 5.4\nDejlig sol her til morgen og hele 11 grader, det er da skønt. Vi skal videre mod nye destinationer i dag, dog ikke langt, men blot 125 km, til Amsterdam.\nVi går os en lille tur inden afgang, så vi kan nyde det fine område pladsen her ligger på. her er rigtig mange forskellige fugle, som blishøns, ænder og store gæs, som sikkert har det godt i de flotte søer.\nInden vi fortsætter, er her lige et billede fra i aftes! (D. 4/4.) er det ikke fint?\nMarianne leger da vist Paparazzi, mens jeg hygger mig inde i ferievognen. (D. 4/4.)\nHer er da fint, man bliver altid glad, når man kan nyde lidt af vores smukke planet.\nNå! Arbejdet kalder, Marianne vil gerne afsted, så jeg må hellere!!.\nSå er det farvel, til en meget dejlig plads, som vi gerne anbefaler at andre besøger.\nMan burde måske ha' taget cyklen istedet? Nå! den cykel er alt for stor til os.\nI Holland er vejene rigtig gode, så det kører som i "olie" mod Amsterdam.\nKender i det med at være; på vej til nye oplevelser med sit rullende hjem? Det er ret skønt.\nMotorvejs-systemet rundt Amsterdam, er temmelig stort.\nVi nærmer os storbyen.\nVi er ved at komme til storstaden Amsterdam! eller en forstad til byen.\nPå vores vej mod campingpladsen, kommer vi nærmest gennem et villakvarter.\nSå er vi nået til: camping Amsterdamse Boos, og er kommet på plads.\nPladsen er lavet ret meget om, siden vi var her: foråret 2008. Her er mange flere "plastichuse" og mange autocamperpladser. Vi synes ikke at pladsen er nær så hyggelig som dengang i 2008, men det er nok bundlinjen i regnskabet, der bestemmer i disse tider, og derfor flere huse, større indtægter.\nEt kig til nogle af de mange plastic-hytter.\nDet er da utroligt! man er ikke fredet mere, men bliver sat til at vaske op. Selv om man har kørt langt og sat ekvipagen op, og alt muligt??\nEfter frokost og opvask, går vi os en dejlig tur ud i området. Det er fint at være her igen og det er et rigtig godt område at gå tur i, så det nydes meget.\nEftermiddagen går med at hygge og finde ud af hvordan vi kommer til Amsterdam med bus. Marianne banker mig igen i 500, så nu må det være nok med det spillen kort.\nLørdag. D. 6.4\nVi har mod forventning sovet ganske godt i nat, der kommer nemlig ikke fly over området fra kl. Ca 22,30 til kl. 06,45. Vejret er ikke så godt som vi var lovet, at det skulle blive; så vi påtænker at sende en klage?? Hvorhen ved vi ikke. Vi kører til en Park and ride, hvor vi kan sætte bilen og tager bus nr. 55 ind til center syd, videre med metro nr 52, til Centre station.\nMarianne studerer bykortet over Amsterdam, så vi ikke går vild.\nVi er kommet ind til et af Amsterdams nye moderne bydele.\nDette område er fyldt med store flotte bygninger.\nHer har vi: central station, i Amsterdam, en meget smuk bygning.\nVi har ikke en plan, men går ind i den centrale del af Amsterdam. Her er mange mennesker, men sådan er det vel i en hovedstad, selvom vi sidst vi besøgte byen, ikke følte at her var så meget trængsel.\nSmukke arkader er her mange af.\nForan ser i et smukt gammelt stormagasin, det kigger vi da lige ind i.\nSikke da et flot varehus! sådan lidt gammelt i stilen.\nHer er ganske hyggeligt og det virker ikke som et varehus, sådan ved et hurtigt øjekast.\nMan kunne tro at det er indgangen til et museum.\nKan vist godt kaldes, meget stilfuldt.\nTror at Marianne synes, at her er ret fint.\nEfter besøget i det flotte gamle varehus, går vi videre rundt i Amsterdam. Vi kommer også forbi: Anne Franks, hus, men vælger dog ikke at besøge det. Det er meget hyggeligt at går rundt her i "kanalbyen" og vi nyder de flotte både i alle mulige afskygninger, der er i kanalerne.\nVi finder et glimrende spisested ved en af kanalerne, hvor vi får os en god bøf, med tilbehør. Amsterdam er en meget besøgt by og her er stuvende fuldt af mennesker uanset hvor vi bevæger os rundt, så det er med at se sig for hvor man går, for ikke at støde sammen med andre turister.\nEn af Amsterdams utallige flotte kanaler og foråret er på vej.\nEt kig i gadebilledet, i en af Europas hovedstæder.\nMan skal altid huske at kigge opad, når man går rundt i gamle byer, så ser man mange spændende detaljer.\nVi er kommet lidt væk fra de overfyldte gader.\nVi kunne selvfølgelig ha' taget en Drosche, det er sikkert hyggeligt.\nAmsterdam er fyldt med smukke gamle bygninger.\nMan kan hyre sin helt egen båd, så man kan opleve Amsterdam fra vandsiden.\nKanalerne i Amsterdam er meget hyggelige, med husbåde i mange afskygninger.\nSikke da en åbenmundet fisk? Den ser lidt overrasket ud.\nDenne store bygning ved vi ikke lige hvad indeholder, men den fylder meget.\nVi er kommet til rådhuset, og her er der gang i den.\nVi er lige i centrum af Amsterdam.\nHer er en stor demonstration mod et eller andet her ved rådhuset. Vi er ikke helt med på, hvad der demonstreres i mod, men der er gang i den. Der buldres løs på store trommer, og politiet er klar til at gribe ind, hvis det skulle udvikle sig. Heldigvis har Jesus også sendt nogle af sine folk til at holde øje med tingene.\nVi går videre, til mere fredelige steder.\nMon ejeren af denne rustikke cykel, stadig er i kanalen?\nVi "forvilder" os også ind i det berømte: Red Light districht, her er ganske hyggeligt.\nRed Light districht, er et meget besøgt område i Amsterdam.\nKinesere og japanere, er ret vilde mod kondomer.\nHer kan man købe dem i alle mulige afskygninger, størrelser og farver.\nDenne smukke skulptur, står som en hyldest til de kvinder der betjener lystne mænd i Red Light districht.\nTilstrømningen af mennesker er vokset betydeligt mens vi har gået rundt i Amsterdam. Her er faktisk ved at være proppet, så man går skulder ved skulder, og ikke har meget frirum. Vi er nok ved at tænke på at liste os ud af byen, inden vi får det dårligt af alle de turister.\nNogle steder, er der lidt mere plads.\nMarianne skal da lige ha' det flotte hoved med sig hjem.\nLige et kig op i luften, til et flot stykke bygningsværk.\nSå skal vi med et tog ud til station syd, og videre til park and ride pladsen.\nSå er vi nået ud til den sydlige del af Amsterdam, her skal vi med et tog videre til vores bil. Det har været en dejlig dag i Amsterdam, men vi må dog sige, at her er alt for mange turister for vores smag. Det er vist accelreret ret meget siden vi var her i 2008, der kunne man da gå uden at skubbe til andre mennesker hele tiden. Nu skal vi tilbage til Ferievognen og slappe meget af, efter besøget i Amsterdam. Vi er tilbage kl. 18,45, så dagen er da godt brugt, sammen med vores ben og hoveder.\nOp til det dejligste vejr, med sol og 18 grader. der bliver ordnet og vasket lidt tøj og hygget lidt i solen her i formiddag. Ved tolv-tiden, kører vi en tur til en by der hedder: Leiden, der skulle der være en del blomstermarker, som vi da gerne vil ha' et kig på.\nEgentlig var det meningen, at vi ville ha' en dag mere i Amsterdam, men det er sløjfet, da vi synes at der er alt for overfyldt af turister. Vi får ikke set meget, når vi skal gå i disse tætpakkede gader, og får nærmest stress af alle de mennesker, der vælter rundt der inde.\nHer ser vi en gammel 'citroen', der er indrettet som autocamper, den er da flot.\nDenne campingtrækker, bliver da ikke overanstrengt.\nVi hygger os i det ganske dejlige vejr, og klokken godt 12. kører vi afsted gennem fine flade landskaber til Leiden. Det er meget hyggeligt at køre i det flade land og der er hele tiden noget at se på, og forundres over.\nSom dette byggeri, med den meget specielle facade.\nEller som her, med en flyvemaskine i en sø.\nHer kommer vi ind i en skilte/masteskov, jo, her er meget at nyde.\nSelv i luften, er her spændende ting at se på.\nMan kan også spise tykke pandekager undervejs, hvis man bliver sulten.\nDe mange kanaler skærer sig gennem landskaberne.\nSikke da en stor fyr, han ligner en der er sluppet ud af et fængsel.\nVi kommer også en tur under jorden, så oplevelserne er mange og gode.\nVi finder hurtigt et parkeringshus, som overraskende nok, også er ganske billigt, og kan gå ind til bymidten. Allerede inden vi når så langt, møder vi denne flotte musiktingest. Her er en form for byfest, så disse spillemaskiner står overalt i centrum og underholder med lirekassemusik.\nSelvfølgelig er her også osteboder, det er jo meget Hollandsk med ost.\nSå er der jo også lige'cyklerne,' det er vist også en hollandsk specialitet.\nSå er der jo også os turister, der går rundt og "snager" i byens liv. Mens vi nyder det skønne vejr.\nLeiden er en meget hyggelig by og der er liv og glade dage, som i kan se her.\nKanaler, både og mange mennesker der hygger sig, så er man i en Hollandsk by.\nEn af Leidens specialiteter, er de mange digte, på forskellige sprog, der er skrevet på facadene i byen. Det må da siges at være meget internationalt og viser et åbent samfund i bedste stil.\nHer er igen en, af de flotte spillemaskiner, som vi møder mange af i Leiden.\nHer er en meget dejlig stemning i leiden.\nLige en' mere af disse sjove spillemaskiner, med egen motor.\nHer er mange "flydende" restauranter, det ser vi mange steder i Hollandske byer.\nVi går også rundt i små hyggelige gader, uden mange mennesker.\nSådan en flot Ranunkel-busk, har vi også hjemme i haven.\nLeiden har mange flotte gamle bygninger, som disse.\nNår man går lidt væk fra centrum, så kan man opleve de steder, hvor borgerne lever deres daglige liv.\nHer er da stemning for alle pengene.\nHer er et af De digte, vi har skrevet om tidligere.\nHer lidt rustik stemning, af meget tidlig forår.\nEr det ikke et meget typisk Hollandsk hus? Det er ret flot.\nOm ikke så lang tid, sidder her sikkert en masse mennesker, og nyder foråret.\nVi finder hele tiden nye hyggelige gader her i Leiden.\nSå har Marianne fået sin helt egen, meget flotte lygtepæl.\nSmukke gamle bygninger er her rigtigt mange af i denne dejlige by.\nMan får ihvertfald ikke stress, af at gå rundt her.\nVi går mod mere befærdede gader.\nStore og pompøse bygninger finder vi også her i Leiden.\nHer er et mere af de smukke digte, en skam at vi ikke lige kan læse det.\nVi nyder meget at besøge Leiden, det er en meget dejlig by at gå rundt i. Vi finder også et hyggeligt sted ved en kanal, hvor vi kan nyde lidt at spise.\nHer er ret mange mennesker, men De fleste er omkring kanalerne, hvor forretninger og restauranter ligger, så man kan sagtens finde mere rolige steder i byen. Samtidig er der en form for byfest, og vejret er nærmest sommerligt, så derfor er folk selvfølgelig ude og nyde det kommende forår.\nMan kan godt se at livet nydes her i Leiden.\nLivet er da dejligt, så vi må passe godt på det.\nMennesker nyder livet.\nEt øjebliks-billede af en tidlig forårsdag i Leiden, Holland.\nVi nyder livet sammen med en masse andre turister, og "fast-liggere".\nEt hyggeligt sted, at nyde lidt god mad.\nEfter at ha' nydt lidt godt at spise, går vi videre, gennem små stille gader. Det er ganske hyggeligt at se hvordan de lokale bor og lever livet.\nHan holder da godt fast i sin banan, ham den flotte sorte mand.\nDe lokale forstår at hygge sig.\nHer ser vi igen et af de mange digte, der pryder Leidens facader på alverdens sprog. Det er ret facinerende og lidt en skam at vi kke kan læse dem, men det er da en fantastisk ide'. Dog skulle der findes en plakat med oversættelse i nærheden, det har vi dog ikke set endnu.\nVi må endelig ikke glemme at se op.\nFlot og meget typisk Hollandsk hævebro.\nDet er da et helt kunstværk, i gedigent jern og stål.\nEt flot kig gennem lidt af Leiden.\nEt kig til en flot gammel mølle.\nNogen må slæbe for at få slukket tørsten.\nEt folkemuseum, med en totempæl foran, meget originalt.\nSikke en fantastisk bil, den har nok oplevet lidt af hvert.\nDet har sikkert været meget spændende at køre på opdagelse i den bil.\nMan kunne jo også flytte ind i sådan en flot gammel flodbåd.\nDet er da bare et smukt syn.\nMotiverne står nærmest i kø, når man er i sådanne smukke byer.\nLivet leves og nydes her i en af verdens dejlige byer.\nVi går tilbage til bilen og kører op mod Haarlem. Der skulle der være nogle blomstermarker, ifølge hvad vi har læst os til. Det har været meget hyggeligt at gå rundt i Leiden, som er en af Hollands ældste universitets byer. Det kan man nu også godt se, når man er i byen. Her er nemlig mange unge mennesker rundt på restauranter og cafe'er og det indikerer jo at det er en by med mange uddannelses-institutioner.\nHer får man da et sikkert bevis, på at hollænderne er et af verdens højeste folk-færd.\nHollænderne bor da ganske skønt, ihvertfald dem ude på landet.\nViser lige lidt billeder af de meget smukke Hyacinter.\nNår man elsker blomster, er dette syn da ikke så ringe.\nBlide farver, der gør glad.\nSmukkere bliver det da ikke.\nOk, smukt er jo et bredt begreb og afhænger af øjnene der ser, men det her er da ganske flot.\nSidste billede, fra: Haarlem, inden vi sætter kursen tilbage til ferievognen og campingpladsen. Vi er tilbage klokken godt 18,00 og kan sidde og nyde det fine vejr, inden vi må trække os ind i ferievognens lune indre, og hygge os resten af aftenen.\nForårstur Holland. 2019


Hollandsk statsborger efterlyst: Mistænkt for drab samt skamfering af 25-årigt voldsoffer · Netavisen.nu\nHollandsk statsborger efterlyst: Mistænkt for drab samt skamfering af 25-årigt voldsoffer\nKØBENHAVN: Københavns Politi leder efter den 24-årige hollandske statsborger Yahye Mohamed Omar, som er mistænkt for medvirken til et groft overfald i Silkegade i det indre København. Han eftersøges også i forbindelse med drabet på en 28-årig mand på et hotel søndag d. 15. maj i København.\n28-årig mishandlet til døde\nDrabet på en 28-årig mand skete, ifølge Københavns Politi søndag 15. maj mellem klokken 06.30 og 06.41 på værelse 325 på hotel NH Collection i Strandgade 7.\nDen 28-årige mand fik omfattende og dødelige kvæstelser i hovedet, ved volden som politiet mener den eftersøgte hollænder samt en 20-årig mand stod bag – den 20-årige mand er blevet varetægtsfængslet i sagen.\nDen dødeligt kvæstede mand blev først fundet ved 13-tiden søndag, hvor han blev kørt på hospitalet i kritisk tilstand, han afgik ved døden i mandags klokken 19.25.\nOverfaldet på den 20-årige mand og lemlæstelsen af ham skete blot få timer efter den dødelige vold mod den 28-årige mand på Hotel NH Collection.