OFFICIELLE VOLLEYBALL REGLER - PDF\nDownload "OFFICIELLE VOLLEYBALL REGLER 2009-2012"\nGunnar Fredrik Søgaard\n1 OFFICIELLE VOLLEYBALL REGLER Dansk Volleyballforbund Idrættens Hus Brøndby Stadion Brøndby tlf Tilsluttet Danmarks Idrætsforbund og FIVB.\n2 Udgiver: Dansk Volleyball Forbund Tilsluttet Danmarks Idræts-Forbund og FIVB. Redaktør: Divisionsdommerforeningen DDF93 og Dansk Volleyball Forbunds SPILLEREGELGRUPPE 14. udgave, 2. oplag, januar 2009 Vedtaget i DVBF s spilleregelgruppe december FORORD til denne udgave. Disse OFFICIELLE VOLLEYBALL REGLER er oversat af Divisionsdommerforeningen DDF93 med udgangspunkt i FIVB S officielle volleyball regler fra september I forbindelse med denne udgave er der sket rettelser i henvisninger m.v. Herunder er således udelukkende nævnt kapitler med de væsentligste ændringer (i forhold til 13. udgave oplag 2007): 1 SPILLEPLADS 1.3 Banens linjer - Coachlinie. Området hvor træneren kan bevæge sig er reduceret. 11 SPILLER VED NETTET 11.2 Indtrængen under nettet 11.3 Berøring af nettet 11.4 Spillers fejl ved nettet - Færre berøringer/indtrængninger er fejl 15 REGLEMENTEREDE SPILAFBRYDELSER Udskiftningsprocedure - Hurtigere afvikling af udskiftninger 19 LIBERO 19.1 Udpegning af en Libero 19.2 Spilledragt 19.3 Handlinger med Libero involveret - Mulighed for at udpege 2 Liberoer[blandt holdets 12 spillere] 21 Ukorrekt optræden samt sanktioner 21.2 Ukorrekt optræden der fører til sanktioner - Stramning af forseelser der fører til diskvalifikation 24 ANDENDOMMER 24.3 Ansvar - Får ansvar for dømning af angrebsfejl begået af bagspiller(sammen med 1. dommer) 25 SEKRETÆR 25.2 Ansvar -Får ansvar for at registrere og meddele udskiftninger Disse OFFICIELLE VOLLEYBALL REGLER kan frit downloades. Enhver henvendelse vedrørende fortolkning af disse regler rettes til: Dansk Volleyball Forbund Idrættens Hus Brøndby Stadion Brøndby Januar Side 2 af 51\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 3 OFFICIELLE VOLLEYBALLREGLER SPILBESKRIVELSE 7 FILOSOFIEN BAG REGLER OG DØMNING 7 INTRODUKTION 7 VOLLEYBALL ER EN KONKURRENCESPORT 8 DOMMEREN I DISSE RAMMER 8 AFSNIT 1 10 SPILLET 10 KAPITEL 1: FACILITETER OG UDSTYR 10 1 SPILLEPLADS (Figur 1) Dimensioner Spilleflade 11 1a Spilleplads og kontrolområde Banens linjer 11 1b - Spillepladsen Zoner og områder Temperatur Lys 13 2 Banen 14 2 NET OG NETSTÆNGER (Figur 2) Nettets højde Nettet - R Udformning Sidebånd Antenner Netstænger Supplerende udstyr 16 3 BOLDE Beskrivelse Boldenes ensartethed boldsystem 16 KAPITEL 2: DELTAGERE 16 4 HOLD Holdsammensætning Holdenes placering Spilledragt Skift af spilledragt Ikke tilladte genstande 18 5 HOLDLEDERE Anfører Træner Hjælpetræner 19 KAPITEL 3: SPILLESYSTEM 19 6 POINT, SÆT- OG KAMPVINDER At score et point Vinder af et sæt Vinder af kampen Udeblivelse og ufuldtalligt hold 20 Side 3 af 51\n4 7 SPILLETS STRUKTUR Lodtrækningen Opvarmningsprocedure Holdenes startopstilling Positioner 21 4 Spillerpositioner Positionsfejl Rotation Rotationsfejl 22 KAPITEL 4: SPILHANDLINGER 22 8 SPILLESTADIER Bold i spil Bold ude af spil Bold "inde" Bold "ude" 22 9 BERØRING AF BOLDEN Holdberøringer Sammenhængende berøringer Samtidige berøringer Hjælp til berøring af bolden Beskrivelse af berøringen Fejl ved berøring af bolden BOLD VED NETTET Bolden passerer nettet Boldens passerer nettets lodrette plan til 24 modstanderens banehalvdel 10.2 Bold berører nettet Bold i nettet SPILLER VED NETTET Indtrængen i modstanderens spilleområde Indtrængen under nettet Berøring af nettet Spillers fejl ved nettet SERV Første serv i et sæt Serveorden Tilladelse til serven Udførelse af serven 26 6 Skærm Skærm Fejl begået under udførelse af serven Servefejl og positionsfejl ANGREBSSLAG Definition Begrænsninger ved angrebsslag 27 8 Bagspilleres angrebsslag Fejl ved angrebsslag 28 Side 4 af 51\n5 14 BLOKERING Definition Berøring ved blokering Blokering i modstanderens spilleområde Blokering og holdberøringer Blokering af serv Blokeringsfejl 29 7 Fuldført blokering 30 KAPITEL 5: AFBRYDELSER, PAUSER OG FORSINKELSER REGLEMENTEREDE SPILAFBRYDELSER Antal reglementerede afbrydelser Anmodning om reglementerede afbrydelser Sammenhængende afbrydelser Time-Out s og tekniske Time-Out s Udskiftning Begrænsninger ved udskiftning Ekstraordinær udskiftning Udskiftning ved udvisning eller diskvalifikation Ureglementeret udskiftning Udskiftningsprocedure Uberettigede anmodninger FORSINKELSER AF SPILLET Typer af forsinkelser Sanktioner for forsinkelser EKSTRAORDINÆRE SPILAFBRYDELSER Skade Forstyrrelse udefra Forlængede afbrydelser PAUSER OG SKIFT AF BANEHALVDELE Pauser Skift af banehalvdele 33 KAPITEL 6: LIBERO LIBERO Udpegning af Libero Spilledragt Handlinger med Libero involveret 34 KAPITEL 7: DELTAGERNES OPTRÆDEN KRAV TIL OPTRÆDEN Sportslig optræden Fair Play 21 Ukorrekt optræden samt sanktioner Usportslig optræden Ukorrekt optræden der fører til sanktioner Sanktionsskala Anvendelse af sanktioner Ukorrekt optræden før og mellem sættene Kort for ukorrekt optræden 36 9 Sanktionsskala ved ukorrekt optræden 37 Sanktionsskala ved forsinkelse 37 Side 5 af 51\n6 AFSNIT 2 38 DOMMERNE, DERES ANSVAR OG OFFICIELLE HÅNDTEGN 38 KAPITEL 8: DOMMERTEAM OG PROCEDURER DOMMERTEAM OG PROCEDURER Sammensætning Procedurer Placering af dommerteam FØRSTEDOMMER Placering Beføjelser Ansvar ANDENDOMMER Placering Beføjelser Ansvar SEKRETÆR Placering Ansvar ASSISTERENDE SEKRETÆR Placering Ansvar LINJEDOMMERE Placering Ansvar OFFICIELLE TEGN Dommernes tegn (Figur 11) Linjedommernes tegn (Figur 12) Dommernes officielle tegn Linjedommernes officielle tegn 49 DEFINITIONER Side 6 af 51\n7 SPILBESKRIVELSE Volleyball er en sport, hvor to hold spiller mod hinanden på en bane delt af et net. Der findes forskellige former af volleyball, med det formål at tilbyde spillets alsidighed til alle. Formålet med spillet er at spille bolden over nettet og forsøge at ramme gulvet på modstanderens banehalvdel samt at forhindre bolden rammer gulvet på egen banehalvdel. Et hold har tre boldberøringer til at returnere bolden(ud over en evt. berøring i blok). Bolden bringes i spil ved en serv. Serveren slår bolden over nettet ind på modstanderens banehalvdel. Spilperioden fortsætter, indtil bolden berører gulvet, går ud, eller et hold ikke returnerer den korrekt. I Volleyball scorer holdet, der vinder en spilperiode et point(rally point system). Når det modtagende hold vinder spilperioden, får det tildelt et point og skal serve, og spillerne på holdet roterer én position i urets retning. FILOSOFIEN BAG REGLER OG DØMNING. INTRODUKTION. Volleyball er en af de mest succesfulde og populære konkurrence- og rekreative sportsgrene i verden. Det er hurtigt, det er spændende og spilhandlingerne er eksplosive. I dag består volleyball af mange afgørende, sammenfaldende elementer hvis komplementære vekselvirkning gør det unikt blandt lignende sportsgrene. I de sidste år har FIVB taget store skridt for at tilpasse spillet til et moderne publikum. Denne tekst er tilegnet et bredt volleyball spektrum - spillere, trænere, dommere, tilskuere eller kommentatorer af følgende grunde: - Forståelse af reglerne tillader bedre spil - trænere kan skabe bedre holdstruktur og taktik ved at lade spillere få frie tøjler til at vise deres formåen; - Forståelse af at sammenhængen mellem reglerne giver officials bedre mulighed for at træffe bedre afgørelser. Denne introduktion fokuserer først på volleyball som en konkurrencesport, mere end at redegøre for de basale egenskaber der kræves for succesfuld dømning. Side 7 af 51\n8 VOLLEYBALL ER EN KONKURRENCESPORT Konkurrence berører skjulte styrker. Det udstiller det bedste af evner, kraft, kreativitet og æstetik. Reglerne er opbygget til at tillade alle disse kvaliteter. Med nogle få undtagelser, tillader volleyball alle spillere at spille både ved nettet(i angreb) og i banen(for at forsvare eller serve). William Morgan, spillets opfinder, ville stadig kunne genkende det fordi volleyball har bibeholdt nogle bestemte enestående og essentielle elementer gennem tiden. Nogle af disse er fælles med andre net-, bold-, ketsjersportgrene: - Serv. - Rotation(spillere skiftes til at serve). - Angreb. - Forsvar. Volleyball er dog, enestående blandt netspil ved at der kræves at bolden holdes i luften konstant - og ved at tillade et hold en grad af sammenspil før bolden skal spilles tilbage til modstanderne. Indførelsen af en speciel defensiv spiller - Liberoen - har ført spillet fremad m.h.t. længden af spilperioderne og mere vekslende spil. Ændringerne af reglerne for serv har ændret udførelsen af serven fra blot at sætte spillet i gang til at være et angrebsvåben. Rotationsprincippet er etableret for at sikre allround udøvere. Reglerne om spilleres positioner skal tillade hold at have fleksibilitet og at skabe interessante udviklinger i taktikken. Deltagere bruger dette regelsæt til at konkurrere på teknik, taktik og kraft. Regelsættet tillader spillerne en frihed i udtryk til at begejstre tilskuere og fjernsynsseere. Og volleyballs image bliver bedre og bedre. Som spillet udvikles, er der ingen tvivl om at det vil ændres, vil blive bedre, stærkere og hurtigere. DOMMEREN I DISSE RAMMER Det væsentlige for en god official ligger i begrebet fairness og ensartethed: - At være fair over for alle deltagere. - At blive opfattet som fair af tilskuerne. Dette kræver en mængde tillid - dommeren må være betroet til at tillade spillerne at underholde: - Ved at være præcis i sine kendelser. - Ved at forstå hvorfor reglerne er skrevet. - Ved at være en dygtig organisator. - Ved at tillade spillet at flyde og lede det til en afgørelse. - Ved at være en underviser - bruge reglerne til at straffe det unfair eller henstille mod det uhøflige. - Ved at fremme spillet - ved at tillade de spektakulære elementer i spillet og ved at lade de bedste spillere gøre hvad de er bedst til: Underholde publikum. Side 8 af 51\n9 Endelig kan vi sige at en god dommer vil bruge reglerne til at gøre spillet til en fuldendt oplevelse for alle involverede. Til de som har læst så langt, se de efterfølgende regler som det nuværende udviklingstrin af en stor sport, men tænk på hvorfor disse få indledende bemærkninger kan være af samme vigtighed for dig i din position i sporten. Bliv involveret! Lad bolden flyve. Side 9 af 51\n10 AFSNIT 1 SPILLET Kap. 1 KAPITEL 1: FACILITETER OG UDSTYR 1 SPILLEPLADS Spillepladsen består af banen og frizonen. Den skal være rektangulær og symmetrisk a 1b 2 1a FIG. 1a - R. 1, 1.4.4, 1.4.5, 1.4.6, 4.2.1, , , , , 23.1, 24.1, 25.1, 26.1, 27.1 Side 10 af 51\n11 1.1 DIMENSIONER 2 Banen er et rektangel med målene 18x9 m, omgivet af en fri zone, som er minimum 3 m bred på alle sider. Området over spillefladen er det frie spilleområde, der skal være fri for enhver forhindring. Det frie spilleområde skal være minimum 7 m højt, målt fra spillefladen. Ved "FIVB World and Official Competitions" skal frizonen være minimum 5 m målt fra sidelinjerne og mindst 8 m målt fra baglinjerne. Det frie spilleområde skal være minimum 12,5 m højt, målt fra spillefladen. 1.2 SPILLEFLADE Spillefladen skal være plan, vandret og ensartet. Den må ikke frembyde nogen fare for skade på spillerne. Det er forbudt at spille på ru, fedtede eller glatte overflader. Ved "FIVB World and Official Competitions" tillades kun en overflade af træ eller syntetisk materiale. Enhver overflade skal i forvejen godkendes af FIVB Indendørs skal banens overflade være i lys farve. Ved "FIVB World and Official Competitions" kræves hvid farve til linjerne. Andre og forskellige farver kræves til banens og frizonens overflader For udendørs baner er en hældning på 5 mm pr. meter tilladt af hensyn til afvanding. Det er forbudt at anvende linjer af massivt eller hårdt materiale BANENS LINJER Alle linjer er 5 cm brede. De skal være i lys farve, der er forskellig fra farven på gulvet og fra alle andre linjer Grænselinjer To sidelinjer og to baglinjer afgrænser banen. Såvel sidelinjer som baglinjer hører til banen Midterlinje. Midterlinjens akse deler banen i to ens halvdele, som hver måler 9x9 m. Linjen strækker sig under nettet fra sidelinje til sidelinje. 2 1b [Midterlinjen hører til begge banehalvdele.] Angrebslinje. På hver banehalvdel markerer en angrebslinje, hvis bagkant er placeret 3 m fra center af midterlinjen, angrebszonen Ved "FIVB World and Official Competitions" er angrebslinjen forlænget med 1,75 m fra sidelinjerne. Forlængelsen er udført med fem korte linjestykker på hver 15 cm med en indbyrdes afstand på 20 cm. "Coach-linjen"(en stiplet linje fra tremeterlinjen og til baglinjen parallel med sidelinjen 1,75 m fra denne) udført med linjestykker på hver 15 cm med en indbyrdes afstand på 20 cm, afgrænser området hvor træneren må bevæge sig. Side 11 af 51\n12 1b FIG. 1b Spillepladsen - R. 1, 1.4, 1.4.2, 1.4.3, 1.4.4, 1.4.5, 1.4.6, 4.2.1, , , , 23.1, 24.1, 25.1, 26.1, ZONER OG OMRÅDER 1b Angrebszone. På hver banehalvdel er angrebszonen begrænset af midterlinjens akse og af angrebslinjens bagkant Servezone. Uden for sidelinjerne fortsætter angrebszonen til enden af frizonen. Servezonen er et 9 m bredt område bag hver baglinje b 1.1 Side 12 af 51\n13 Den er til siden afgrænset af to korte linjer på hver 15 cm, trukket 20 cm bag baglinjen som forlængelse af sidelinjerne. Begge linjer er del af servezonen. I dybden strækker servezonen sig til enden af frizonen Udskiftningszone Udskiftningszonen afgrænses af angrebslinjernes forlængelser ud til sekretærbordet. Libero erstatningszone. Libero erstatningszonen er en del af frizonen på siden med udskiftningsbænkene, begrænset af forlængelsen af tremeterlinjen ned til baglinjen. Opvarmningsområde. Ved "FIVB World and Official Competitions" er opvarmningsområderne, som måler ca. 3x3 m, placeret i hjørnerne på samme side som udskiftningsbænkene uden for frizonen b Strafområde. Et strafområde, som måler ca. 1x1 m og er udstyret med to stole, er placeret i kontrolområdet uden for forlængelsen af hver sin baglinje. Det er afgrænset af 5 cm brede røde linjer. 1a 1b 1.5 TEMPERATUR Temperaturen må ikke være under 10 C(50 F). Ved "FIVB World and Official Competitions" må temperaturen ikke være over 25 C(77 F) og ikke under 16 C(61 F). 1.6 LYS 1 Ved "FIVB World and Official Competitions" bør lysstyrken på spillepladsen være mellem 1000 og 1500 lux målt 1 m over spillefladen. Side 13 af 51\n14 2 FIG. 2 Banen - R. 1, 1.3.3, 1.3.4, 1.4 Side 14 af 51\n15 2 NET OG NETSTÆNGER NETTETS HØJDE Lodret over midterlinjen er ophængt et net, hvis overkant er i højden 2,43 m for mænd og 2,24 m for kvinder Nettets højde måles fra banens midte. Nethøjden over de to sidelinjer skal være præcis den samme og må ikke overstige den reglementerede højde med mere end 2 cm FIG. 3 Nettet - R UDFORMNING Nettet er 1 m bredt og 9,50 10 m langt(med cm overlængde uden for sidebåndene) og består af 10 cm kvadratiske mørke masker. På dets overkant er påsyet et vandret 7 cm bredt dobbeltfoldet bånd af hvidt lærred i hele nettets længde. For enderne af båndet er et hul, hvori der er en snor, som bindes til netstængerne for at holdet båndet stramt. Inden i dette bånd er en fleksibel wire til at fastgøre nettet til netstængerne for at holde overkanten stram. Ved nettets underkant er påsyet et vandret 5 cm bredt bånd, hvor igennem er trukket en snor til at fastgøre det til netstængerne for at holde nettets underkant stram. 2.3 SIDEBÅND To hvide bånd er fastgjort lodret på nettet og anbragt lige over hver sidelinje De er 5 cm brede og 1 m lange og betragtes som en del af nettet. 2.4 ANTENNER En antenne er en bøjelig stang 1,80 m lang og 10 mm i diameter, lavet af glasfiber eller lignende materiale. En antenne fæstnes på ydersiden af hver sit sidebånd og placeres på hver sin side af nettet Side 15 af 51\n16 De øverste 80 cm af hver antenne er over nettet og er markeret med 10 cm brede felter i kontrastfarver, fortrinsvis rød og hvid. Antennerne betragtes som en del af nettet og markerer overspilningsområdets sidebegrænsninger. 2.5 NETSTÆNGER Netstængerne, der bærer nettet, skal være anbragt i en afstand af 0,50-1,00 m fra hver sin sidelinje. De er 2,55 m høje og helst justerbare. 3 Ved "FIVB World and Official Competitions" skal netstængerne placeres 1 m udenfor sidelinjerne Netstængerne er afrundede og glatte samt fæstnet i gulvet uden hjælp af wirer. Der må ikke være nogen farlige eller spærrende genstande. 2.6 SUPPLERENDE UDSTYR 3 BOLDE Supplerende udstyr er fastlagt i FIVB s reglementer. 3.1 BESKRIVELSE Bolden skal være kugleformet og fremstillet af blødt læder med en indvendig blære af gummi eller lignende materiale. Boldens farve skal være ensfarvet og lys eller i en kombination af farver. Omkredsen er cm og vægten g. Det indvendige tryk skal være 0,30-0,325 kg/cm2(4,26-4,61 psi)(294,3-318,82 mbar eller hpa). 3.2 BOLDENES ENSARTETHED Boldene, der anvendes i en kamp, skal være ens med hensyn til omkreds, vægt, tryk, type, farve osv. "FIVB World and Official Competitions" såvel som officielle internationale og nationale mesterskabskampe skal spilles med FIVB godkendte bolde, med mindre FIVB tillader andet BOLDSYSTEM Ved "FIVB World and Official Competitions" skal der bruges 3 bolde. I disse tilfælde placeres 6 boldlangere med én i hvert hjørne af frizonen og én bag hver dommer. Kap. 2 KAPITEL 2: 4 HOLD 4.1 HOLDSAMMENSÆTNING DELTAGERE Et hold må bestå af maksimalt 12 spillere, én træner, én hjælpetræner, én massør samt én læge Ved "FIVB World and Official Competitions" skal lægen være godkendt på forhånd af FIVB. Ved "FIVB World and Official Competitions" for seniorer, må et hold bestå af maksimalt 14 spillere(maksimalt 12 regulære spillere) En af spillerne, dog ikke Libero, er holdanfører, hvilket markeres på kampskemaet Side 16 af 51\n17 4.1.3 Kun spillerne, der er opført på kampskemaet, må betræde banen og deltage i kampen. Når træneren og holdanføreren har underskrevet kampskemaet, kan holdets sammensætning ikke ændres HOLDENES PLACERING Spillerne, som ikke er på banen, skal enten sidde på udskiftningsbænken eller befinde sig i deres opvarmningsområde. Træneren og andre holdmedlemmer skal sidde på udskiftningsbænken, men må midlertidigt forlade denne. Udskiftningsbænkene er placeret ved siden af sekretærbordet uden for frizonen Kun holdmedlemmer må sidde på udskiftningsbænken under kampen samt deltage i opvarmningen a 1b Spillerne, som ikke er på banen, må varme op uden bolde som følger: under spil: I opvarmningsområderne a 1b under time-out s og tekniske time-out s: I frizonen bagved deres egen banehalvdel I pauserne mellem sættene må spillerne varme op med bolde i frizonen SPILLEDRAGT En spillers spilledragt består af trøje, shorts, strømper(spilledragten) og sportssko Farve og design på trøjer, shorts og strømper skal være ensartede for hele holdet(undtagen Libero). Spilledragterne skal være rene Skoene skal være lette og bløde, med gummi - eller kompositsåle uden hæle. Ved "FIVB World and Official Competitions" er det ikke tilladt at bære sko, som er overvejende sorte med mønstrede såler Spillernes trøjer skal være påført numre fra Ved "FIVB World and Official Competitions" må spillernes trøjer være nummereret fra 1 til Numrene skal placeres midt på såvel brystet som ryggen af trøjen. Tallenes farve og klarhed skal tydeligt afvige fra trøjernes farve og klarhed Numrene skal være mindst 15 cm høje på brystet og mindst 20 cm høje på ryggen. Striben, der danner tallet, skal være mindst 2 cm bred. Ved "FIVB World and Official Competitions" skal spillernes numre gentages på det højre ben på shortsene. Numrene skal være 4-6 cm høje og striben, der danner tallet, skal være mindst 1 cm bred. Trøjer og shorts skal være i overensstemmelse med FIVB standarder Holdanføreren identificeres ved hjælp af en 8 x 2 cm stribe, som understreger nummeret på brystet Det er ikke tilladt at bære spilledragter i en anden farve end øvrige spilleres(undtagen Liberoer) og/eller uden reglementerede numre. 4.4 SKIFT AF SPILLEDRAGT Førstedommeren kan tillade én eller flere spillere: At spille barfodet At udskifte våd eller ødelagt spilledragt mellem sættene eller efter udskiftning, forudsat den(de) nye spilledragt(er) har samme farve, design samt nummer At spille i træningsdragter i koldt vejr, forudsat disse har samme farve og design for hele holdet(undtagen Liberoer) og er forsynet med numre iflg. R Side 17 af 51\n18 4.5 IKKE TILLADTE GENSTANDE Det er forbudt at bære genstande, som kan forårsage skade eller give en unaturlig fordel for spilleren Spillerne må på eget ansvar bruge briller eller kontaktlinser. 5 HOLDLEDERE Såvel holdanføreren som træneren er ansvarlige for holdmedlemmernes opførsel og disciplin ANFØRER Ingen af Liberoerne kan ikke være holdanfører Før kampen skal holdanføreren underskrive kampskemaet og repræsentere sit hold ved lodtrækningen Under kampen fungerer holdanføreren som kampanfører, når denne er på banen. Når holdanføreren ikke er på banen, skal træneren eller holdanføreren udpege en anden spiller på banen, dog ikke en Libero, som skal fungere som kampanfører. Denne kampanfører fungerer enten til sin udskiftning, holdanføreren kommer på banen eller til sættet er slut Under spilafbrydelser er kun kampanføreren berettiget til at henvende sig til dommerne: For at anmode om en forklaring på anvendelsen eller fortolkningen af reglerne og ligeledes fremføre anmodninger eller spørgsmål fra sine medspillere. Tilfredsstiller forklaringen fra førstedommeren ikke kampanføreren, kan denne vælge at protestere mod kendelsen og øjeblikkelig over for førstedommeren forbeholde sig retten til at påføre en officiel protest på kampskemaet efter kampens afslutning For at anmode om tilladelse til: a) At der skiftes hel eller dele af spilledragt. b) Kontrol af holdenes opstillinger. c) Kontrol af gulv, net, bold osv For, når træneren ikke er til stede, at anmode om time-out s og udskiftninger Ved kampens afslutning skal holdanføreren: Takke dommerne og underskrive kampskemaet for derved at bekræfte resultatet Hvis der rettidigt har været tilkendegivelse til førstedommeren(om nedlæggelse af officiel protest), skal denne uenighed bekræftes og påføres kampskemaet som en officiel protest mod dommernes anvendelse eller fortolkning af reglerne. 5.2 TRÆNER Under kampen styrer træneren spillet for sit hold fra en position uden for spillepladsen. Træneren vælger startopstillingen, holdets udskiftninger og anmoder om time-out s for at give instrukser. Ved disse funktioner kontakter træneren andendommeren Før kampen påfører eller kontrollerer træneren navnene og numrene på sine spillere på kampskemaet, hvorefter træneren underskriver det Under kampen: Skal træneren før hvert sæt aflevere den(de) korrekt udfyldte og underskrevne opstillingsseddel(-ler) til andendommeren eller sekretæren Skal træneren sidde på udskiftningsbænken nærmest sekretæren, men må forlade den Side 18 af 51\n19 Må træneren anmode om time-out s og udskiftninger Må træneren såvel som de andre holdmedlemmer give instruktioner til spillerne på banen. Træneren må give disse instruktioner stående eller gående i frizonen foran sit holds udskiftningsbænk fra angrebslinjens forlængelse og op til opvarmningsområdet, uden dette forstyrrer eller forsinker spillet. Ved "FIVB World and Official Competitions" er træneren begrænset til at opholde sig og udføre sine opgaver bag coach-linjen a 1b HJÆLPETRÆNER Hjælpetræneren sidder på udskiftningsbænken uden ret til at gribe ind i kampen I tilfælde af at træneren, uanset årsag inklusiv sanktionering, må forlade sit hold, må hjælpetræneren, efter anmodning fra kampanføreren og med førstedommerens tilladelse, overtage trænerens opgaver i hans fravær Kap. 3 KAPITEL 3. 6 POINT, SÆT- OG KAMPVINDER 6.1 AT SCORE ET POINT POINT Et hold scorer et point: SPILLESYSTEM Ved at slå bolden i gulvet på modstanderens banehalvdel Når modstanderholdet begår en fejl Når modstanderholdet modtager en straf FEJL Et hold begår en fejl ved at udføre en spilhandling der er i strid med reglerne(eller på anden vis overtræder dem). Dommerne dømmer for fejlene og afgør konsekvenserne i henhold til reglerne: Begås to eller flere fejl umiddelbart efter hinanden, tæller kun den første Begås to eller flere fejl af modspillere samtidigt, fløjtes for dobbeltfejl, og spilperioden spilles om KONSEKVENS AF AT VINDE EN SPILPERIODE En spilperiode er sekvensen af spilhandlinger fra det tidspunkt, hvor serveren slår til bolden, indtil bolden er ude af spil. En spilperiode er sekvensen af spilhandlinger som fører til tildeling af et point (23) Hvis det servende hold vinder en spilperiode, scorer det ét point og fortsætter med at serve Hvis det modtagende hold vinder en spilperiode, scorer det ét point og skal serve næste gang. 6.2 VINDER AF ET SÆT Et sæt(undtagen det afgørende - 5. sæt) vindes af det hold, der først scorer 25 points med et forspring på mindst 2 points. I tilfælde af stillingen fortsætter spillet, indtil forspringet på 2 points er nået(26-24; 27-25;...). 11(9) VINDER AF KAMPEN 11(9) Kampen vindes af det hold, der vinder 3 sæt I tilfælde af 2-2 i sæt skal det afgørende sæt(5.) spilles til 15 points med et forspring på mindst 2 points. 7.1 Side 19 af 51\n20 6.4 UDEBLIVELSE OG UFULDTALLIGT HOLD Nægter et hold at spille efter at være opfordret dertil, erklæres det for "udeblevet" og taber kampen med 0-3 og hvert sæt med Et hold, som uden gyldig grund ikke er rettidigt til stede på banen, erklæres for udeblevet med det samme resultat som i R Et hold, der erklæres for ufuldtalligt for et sæt eller for kampen, taber sættet eller kampen. Modstanderen tildeles de points, eller de points og sæt, denne mangler for at vinde sættet eller kampen. Det ufuldtallige hold bibeholder sine points og sæt. 7 SPILLETS STRUKTUR LODTRÆKNINGEN Før kampen foretager førstedommeren en lodtrækning for at afklare første serv og sidevalg i første sæt Skal det afgørende sæt spilles, foretages en ny lodtrækning Lodtrækningen foretages i overværelse af de to holdanførere Vinderen af lodtrækningen vælger: Enten retten til at serve eller til at modtage serven Eller banehalvdel Taberen får det tilbageværende alternativ I tilfælde af separat opvarmning skal holdet, der server først, først til nettet OPVARMNINGSPROCEDURE Før kampen kan begge hold varme op sammen ved nettet i 6 minutter, hvis holdene forinden har haft en bane til rådighed, og i 10 minutter, hvis de ikke har haft denne mulighed Ønsker én af holdanførerne at foretage netopvarmning separat(efter hinanden), kan holdene gøre dette i 3 eller 5 minutter i henhold til R HOLDENES STARTOPSTILLING Der skal altid være seks spillere pr. hold i spil Holdenes startopstilling viser rotationsordenen for spillerne på banen. Denne rotationsorden skal bibeholdes hele sættet Før begyndelsen af hvert sæt skal træneren aflevere en opstillingsseddel med holdets startopstilling. Denne seddel afleveres korrekt udfyldt og underskrevet til andendommeren eller sekretæren Spillerne, der ikke er i startopstillingen i et sæt, er udskiftningsspillere i det pågældende sæt(undtagen Libero) Når opstillingssedlen er afleveret til andendommeren eller sekretæren, tillades ingen ændring i opstillingen, med mindre der foretages en reglementeret udskiftning Uoverensstemmelse mellem spillernes positioner på banen og opstillingssedlen behandles på følgende måde: Når uoverensstemmelsen opdages før starten af sættet, skal spillerne indtage de rigtige positioner, som angivet på opstillingssedlen. Der er ingen sanktioner Når det før starten af sættet opdages, at en spiller på banen ikke er påført opstillingssedlen for det pågældende sæt, skal spilleren på banen byttes i henhold til opstillingssedlen. Der er ingen sanktioner Ønsker holdets træner imidlertid at beholde denne(disse) ikke påførte spiller(e) på banen, skal træneren anmode om reglementeret(ede) udskiftning(er), hvilket da vil blive noteret på kampskemaet Hvis der senere opdages forskelle mellem spillernes position og opstillingssedlen, skal Side 20 af 51\n21 holdet indtage de korrekte positioner. Holdet fratages de point det har scoret, fra det tidspunkt hvor fejlen er begået. Modstanderholdet bibeholder sine points, tildeles et point og serveretten. 7.4 POSITIONER I det øjeblik bolden rammes af serveren, skal hvert hold være placeret på egen banehalvdel iht. Rotationsordenen(undtagen serveren) Spillerpositionerne har følgende numre: De tre spillere ved nettet er netspillere og indtager positionerne 4(venstre netspiller), 3(midterste netspiller) og 2(højre netspiller) De tre andre er bagspillere, og indtager positionerne 5(venstre bagspiller), 6(midterste bagspiller) og 1(højre bagspiller) Spillernes placering internt: Hver bagspiller skal befinde sig længere væk fra midterlinjen end den tilsvarende netspiller Netspillere og bagspillere skal indbyrdes stå på to linjer og være placeret i rækkefølgen som beskrevet i R Spillernes positioner bestemmes og kontrolleres ud fra føddernes placering samt kontakt med banen således: Hver netspiller skal have mindst én del af en fod nærmere midterlinjen, end hvor den tilsvarende bagspillers fødder er placeret Hver højre/venstrespiller skal have mindst én del af en fod nærmere den højre/venstre sidelinje end fødderne på midterspilleren i samme linje Efter at serveren har slået til bolden, må spillerne bevæge sig omkring og indtage en hvilken som helst position på egen banehalvdel og i frizonen FIG. 4 Spillerpositioner - R.7 Side 21 af 51\n22 7.5 POSITIONSFEJL 4 11(13) Et hold begår en positionsfejl, hvis spillerne ikke befinder sig på deres reglementerede positioner i det øjeblik, serveren slår til bolden Begår serveren en servefejl ved udførelsen af serven, skal servefejlen betragtes som begået før en positionsfejl Bliver serven fejl, efter der er slået til bolden, er det positionsfejlen, der skal straffes En positionsfejl har følgende konsekvenser: Holdet straffes med point og serv til modstanderholdet Spillerne skal indtage deres reglementerede positioner ROTATION Rotationsordenen er bestemt af holdenes startopstilling og kontrolleres ved serveordenen og spillernes positioner gennem sættet Når det modtagende hold har vundet serveretten, skal dets spillere rotere én position i urets retning: spiller på position 2 roterer til position 1 for at serve, spiller på position 1 roterer til position 6 osv ROTATIONSFEJL 11(13) Der er rotationsfejl, når serven ikke er udført i henhold til rotationsordenen. Dette har følgende konsekvenser: Holdet straffes med point og serv til modstanderholdet Spillerne skal indtage deres reglementerede positioner iht. rotationsordenen Sekretæren skal desuden bestemme det nøjagtige tidspunkt for fejlens opståen, og alle points, der er scoret af det fejlende hold derefter, skal annulleres. Modstanderen bibeholder sine points Kan tidspunktet ikke fastslås, annulleres ingen points, og point og serv til modstanderholdet er eneste sanktion. Kap. 4 KAPITEL 4: 8 SPILLESTADIER 8.1 BOLD I SPIL SPILHANDLINGER Bolden er i spil fra det øjeblik, der slås til bolden, efter at førstedommeren har tilladt serven. 8.2 BOLD UDE AF SPIL Bolden er ude af spil i det øjeblik, fejlen, som en af dommerne fløjter for, begås; hvis der ikke begås en spillefejl, er bolden ude af spil i det øjeblik dommerens fløjtesignal lyder. 8.3 BOLD "INDE" Bolden er "inde ", når den berører gulvet på banen inkl. grænselinjerne. 8.4 BOLD "UDE" 11(14) 12(1) (15) Bolden er "ude", når: Den del af bolden, der berører gulvet, er fuldstændig uden for grænselinjerne (15) 12(2) Side 22 af 51\n23 8.4.2 Den berører en genstand uden for banen, loftet eller en person, der ikke deltager i spillet. 11(15) 12(4) Den berører antenner, snore, netstænger eller selve nettet uden for sidebåndene (15) 12(4) Den passerer fuldstændig igennem nettets lodrette plan, helt eller delvis uden for overspilningsområdet, undtagen R (15) 12(4) Den passerer fuldstændig igennem nettets lodrette plan under nettet (22) 9 BERØRING AF BOLDEN Hvert hold skal spille inden for egen spilleplads og i eget spilleområde(undtagen R ). Bolden må imidlertid spilles tilbage fra området uden for frizonen. 9.1 HOLDBERØRINGER Enhver kontakt med bolden af en spiller i spil regnes for en berøring. Holdet har ret til højst tre berøringer(ud over blokering R ) for at returnere bolden. Bruges der flere, begår holdet fejlen: "Fire berøringer" SAMMENHÆNGENDE BERØRINGER En spiller må ikke berøre bolden to gange i træk(undtagen ved R.9.2.3, 14.2 & ) SAMTIDIGE BERØRINGER To eller tre spillere må berøre bolden samtidigt Når to(tre) medspillere berører bolden samtidigt, tæller det som to(tre) berøringer(undtagen ved blokering). Forsøger to(tre) medspillere at nå bolden, men kun en af dem berører den, tæller det som én berøring. Støder spillerne sammen, er dette ikke fejl Er der samtidige berøringer mellem to modspillere over nettet og bolden forbliver i spil har det modtagende hold på ny ret til tre berøringer. Går bolden derimod "ud", begår holdet på den modsatte side fejl Fører samtidige berøringer mellem to modspillere over nettet til en "holdt bold", er der INGEN fejl, og spilperioden fortsætter HJÆLP TIL BERØRING AF BOLDEN Inden for spillepladsen må en spiller ikke få hjælp af en medspiller eller benytte andre genstande for at spille bolden. Dog må en spiller, der er ved at begå en fejl(berører nettet eller overtræder midterlinjen osv.), gerne stoppes eller holdes tilbage af en medspiller. 9.2 BESKRIVELSE AF BERØRINGEN Bolden må berøre en hvilken som helst del af kroppen Bolden må ikke gribes og/eller kastes. Den kan springe tilbage i en hvilken som helst retning Bolden må berøre flere dele af kroppen, forudsat dette sker samtidigt. Undtagelser: Ved blokering må flere berøringer, hos en eller flere blokeringsspillere, ske hurtigt efter hinanden, forudsat berøringerne sker i én og samme spilhandling Side 23 af 51\n24 Ved holdets første berøring må bolden berøre flere dele af kroppen efter hinanden, forudsat berøringerne sker i én og samme spilhandling FEJL VED BERØRING AF BOLDEN Fire berøringer: Et hold berører bolden fire gange inden returnering (18) Hjælp til berøring: En spiller hjælpes af en medspiller eller benytter andre genstande for at spille bolden inden for spillepladsen Grebet bold: Bolden bliver grebet og/eller kastet (16) Dobbelt berøring: En spiller berører bolden to gange i træk, eller bolden rammer flere steder på spillerens krop efter hinanden (17) 10 BOLD VED NETTET 10.1 BOLDEN PASSERER NETTET Bolden, der spilles ind på modstanderens banehalvdel, skal passere nettet inden for overspilningsområdet. Overspilningsområdet er den del af nettets lodrette plan, som begrænses af: Forneden, nettets overkant Til siderne, antennerne og disses tænkte forlængelse Foroven, loftet En bold med retning mod modstanderens frizone, der har passeret nettets lodrette plan helt eller delvist udenfor overspilningsområdet, må spilles tilbage inden for holdets tre berøringer, forudsat: 9.1 5b Modstanderens banehalvdel ikke berøres af spilleren Bolden ved tilbagespilningen igen passerer nettets lodrette plan helt eller delvist udenfor overspilningsområdet på den samme side af banen. Modstanderen må ikke forhindre denne spilhandling. Bolden, på vej mod modstanderens banehalvdel under nettet, er i spil indtil den fuldstændigt har passeret nettets lodrette plan f 5 11(22) FIG. 5 Bolden passerer nettets lodrette plan til modstanderens banehalvdel - R.2.4, 8.4.3, 8.4.4, 8.4.5, BOLD BERØRER NETTET Bolden må ved passage af nettet berøre det. Side 24 af 51\n25 10.3 BOLD I NETTET OFFICIELLE VOLLEYBALL REGLER En bold, der spilles ind i nettet, må spilles igen inden for de tre holdberøringer Ødelægger bolden nettets masker eller river det ned, annulleres spilperioden og spilles om. 11 SPILLER VED NETTET 11.1 INDTRÆNGEN I MODSTANDERENS SPILLEOMRÅDE Ved blokering må en blokeringsspiller berøre bolden i modstanderens spilleområde, forudsat modstanderens spil ikke generes før eller under dennes angrebsslag Det er tilladt en spiller at føre hånden ind i modstanderens spilleområde efter sit angrebsslag, forudsat berøringen har fundet sted i eget spilleområde INDTRÆNGEN UNDER NETTET Det er tilladt at trænge ind i modstanderens spilleområde under nettet, forudsat modstanderens spil ikke generes derved Indtrængen på modstanderens banehalvdel på den anden side af midterlinjen: (22) Det er tilladt at berøre modstanderens banehalvdel med en fod/fødderne, forudsat én del af den/de indtrængende fod/fødder er i kontakt med eller direkte over midterlinjen (22) Det er tilladt at berøre modstanderens banehalvdel med en hvilken som helst anden del af kroppen over fødderne, forudsat at det ikke generer modstandernes spil En spiller må betræde modstanderens banehalvdel, efter at bolden er ude af spil Spillere må trænge ind på modstanderens frizone, forudsat de ikke generer modstanderens spil BERØRING AF NETTET En spillers berøring af nettet er ikke fejl, med mindre det har indvirkning på spillet c Efter at en spiller har berørt bolden, må spilleren berøre netstængerne, snorene samt andre genstande uden for antennerne, inklusiv nettet, forudsat det ingen indvirkning har på spillet Når bolden spilles ind i nettet og derved får dette til at berøre en modspiller, begås ingen fejl SPILLERS FEJL VED NETTET En spiller berører bolden eller en modstander i modstanderens spilleområde før eller under modstanderens angrebsslag En spiller trænger ind i modstanderens spilleområde under nettet og generer dennes spil (20) En spillers fod(fødder) trænger fuldstændigt ind på modstanderens banehalvdel (22) En spiller generer modstandernes spil ved(blandt andre) at: - berøre topbåndet på nettet eller de øverste 80 cm af antennen i forbindelse med spil af bolden, eller - tage nettet til hjælp samtidigt med spil af bolden, eller - skabe en fordel overfor modstanderen, eller - foretage en handling som forhindrer modstanderen i lovligt at spille bolden. 12 SERV Serven er den handling, hvor højre bagspiller fra servezonen bringer bolden i spil (19) Side 25 af 51\n26 12.1 FØRSTE SERV I ET SÆT Den første serv i såvel første sæt som i afgørende sæt(5.) udføres af det hold, der er bestemt dertil ved lodtrækningen De øvrige sæt indledes med serven af det hold, der ikke servede først i det foregående sæt SERVEORDEN Spillerne skal følge serveordenen, der er angivet på opstillingssedlen Efter den første serv i et sæt bestemmes spilleren der skal serve således: Vinder det servende hold spilperioden, skal den spiller(eller dennes udskiftningsspiller), der servede før, serve på ny Vinder det modtagende hold spilperioden, får det retten til at serve og skal rotere, før der serves. Den spiller, der roterer fra højre netspillers position til højre bagspillers position, skal serve TILLADELSE TIL SERVEN Førstedommeren tillader serven efter at have sikret sig, at holdene er klar til at spille, og serveren er i besiddelse af bolden UDFØRELSE AF SERVEN 11(10) Bolden skal rammes med én hånd eller med en hvilken som helst del af armen efter at være kastet op i luften eller sluppet fra hånden(hænderne) Det er kun tilladt at kaste bolden op i luften én gang. Dribling eller at bevæge bolden mellem eller i hænderne er tilladt I det øjeblik, der slås til bolden eller sættes af til springserv, må serveren hverken berøre banen(baglinjen inkl.) eller området uden for servezonen (4) Efter slaget må serveren træde eller lande uden for servezonen eller inde på banen Serveren skal slå til bolden inden for 8 sekunder, efter at førstedommeren har fløjtet til serv (11) En serv, der udføres før førstedommerens fløjte har lydt, annulleres og tages om. 6 FIG. 6 Skærm - R SKÆRM 11(12) Spillerne på det servende hold må ikke ved individuel eller kollektiv skærm hindre modstanderen i at se serveren eller boldens bane Side 26 af 51\n27 En spiller eller en gruppe af spillere på det servende hold danner en skærm, hvis de i serveøjeblikket svinger armene, hopper eller bevæger sig sidelæns, eller står samlet og dækker boldens bane FEJL BEGÅET UNDER UDFØRELSE AF SERVEN Servefejl Følgende fejl fører til serveskifte, selvom modstanderen begår positionsfejl. Hvis serveren: Ikke server i den rette serveorden Ikke udfører serven reglementeret Fejl efter at der er slået til bolden Efter at der er slået korrekt til bolden, dømmes serven som fejl(medmindre en spiller begår positionsfejl), hvis bolden: Berører en spiller på det servende hold eller ikke passerer nettets lodrette plan fuldstændigt gennem overspilningsområdet Går "ud" (15) Passerer hen over en skærm (12) 12.7 SERVEFEJL OG POSITIONSFEJL Hvis serveren laver en servefejl(ukorrekt udført, forkert rotationsorden osv.), og modstanderen begår positionsfejlen, er det servefejlen der sanktioneres for Hvis udførelsen af serven har været korrekt, men serven derefter bliver fejl(går ud, går over en skærm osv.), er det positionsfejlen, der er begået først og sanktioneres ANGREBSSLAG 13.1 DEFINITION Alle spilhandlinger, som styrer bolden i retning af modstanderen, undtagen ved serv og blokering, betragtes som angrebsslag Ved et angrebsslag er det tilladt at "tippe" bolden, men kun hvis berøringen er ren, og bolden ikke er grebet eller kastet Et angrebsslag er fuldført i det øjeblik, bolden fuldstændig er passeret igennem nettets lodrette plan eller berøres af modstanderen BEGRÆNSNINGER VED ANGREBSSLAG En netspiller må fuldføre et angrebsslag i en hvilken som helst højde, forudsat berøringen af bolden foregår i eget spilleområde(undtagen R ) En bagspiller må fuldføre et angrebsslag i en hvilken som helst højde bag angrebszonen: Ved afsættet må spillerens fod(fødder) hverken have berørt eller overskredet angrebslinjen Efter slaget må spilleren lande i angrebszonen En bagspiller må også fuldføre et angrebsslag fra angrebszonen, hvis en del af bolden i berøringsøjeblikket er under nettets overkant Ingen spiller må fuldføre et angrebsslag på modstanderens serv, når bolden er i Side 27 af 51\n28 angrebszonen og helt over nettets overkant. 8 FIG. 8 Bagspilleres angrebsslag - R , FEJL VED ANGREBSSLAG En spiller berører bolden i modstanderens spilleområde (20) En spiller slår bolden "ud" (15) En bagspiller fuldfører et angrebsslag fra angrebszonen, hvis bolden i berøringsøjeblikket er helt over nettets overkant En spiller fuldfører et angrebsslag på modstanderens serv, når bolden er i angrebszonen og helt over nettets overkant En Libero fuldfører et angrebsslag, hvis bolden i berøringsøjeblikket er helt over nettets overkant En spiller fuldfører et angrebsslag på en bold, som spilles af en Libero med fingerslag, mens denne befinder sig i angrebszonen, og bolden i berøringsøjeblikket er helt over nettets overkant (21) (21) d 11(21) e 11(21) 14 BLOKERING 14.1 DEFINITION Blokering er den handling, hvor spillere tæt ved nettet spærrer, for at hindre bolden i at komme fra modstanderen, ved at række højere end nettets overkant, uanset i hvilken højde boldkontakten foregår. Det er kun tilladt netspillere at fuldføre en blokering, men i boldkontakt øjeblikket, skal en del af kroppen være højere end Side 28 af 51\n29 nettets overkant Blokeringsforsøg. Et blokeringsforsøg er en blokering, uden at bolden berøres Fuldført blokering. 7 En blokering er fuldført, så snart bolden er berørt af en blokeringsspiller Kollektiv blokering. En kollektiv blokering udføres af to eller tre spillere placeret tæt ved hinanden og er fuldført, når en af disse berører bolden BERØRING VED BLOKERING Flere berøringer(hurtigt og kontinuerligt) af bolden, må forekomme hos en eller flere blokeringsspillere, forudsat berøringerne sker i én og samme spilhandling BLOKERING I MODSTANDERENS SPILLEOMRÅDE Ved blokering må spilleren anbringe hænderne og armene i modstanderens spilleområde, forudsat handlingen ikke generer modstanderens spil. Det er dog ikke tilladt at berøre bolden i modstanderens spilleområde, før modstanderen har udført et angrebsslag BLOKERING OG HOLDBERØRINGER En berøring ved blokering tæller ikke som en holdberøring. Derfor har holdet efter en berøring ved blokering ret til tre holdberøringer for at returnere bolden Den første berøring efter blokeringen må udføres af en hvilken som helst spiller, inklusiv den der har berørt bolden ved blokeringen BLOKERING AF SERV (12) Det er ikke tilladt at blokere modstanderens serv BLOKERINGSFEJL 11(12) Blokeringsspilleren berører bolden i modstanderens spilleområde enten før eller samtidig med modstanderens angrebsslag En bagspiller eller en Libero fuldfører eller deltager i en fuldført blokering Blokering af modstanderens serv (12) Bolden går "ud" efter blokering Blokering af bolden i modstanderens spilleområde uden for antennerne En Libero forsøger individuel eller kollektiv blokering Side 29 af 51\n30 7 FIG. 7 Fuldført blokering - R Kap. 5 KAPITEL 5: AFBRYDELSER, PAUSER OG FORSINKELSER 15 REGLEMENTEREDE SPILAFBRYDELSER Reglementerede spilafbrydelser er: time - out s og udskiftninger. En afbrydelse er tiden fra en afsluttet spilperiode og førstedommerens fløjtesignal for den næste serv ANTAL REGLEMENTEREDE SPILAFBRYDELSER Hvert hold har ret til højst to time - out s og seks udskiftninger pr. sæt ANMODNING OM REGLEMENTEREDE SPILAFBRYDELSER Anmodning om afbrydelser må kun foretages af træneren, eller i dennes fravær, af kampanføreren. Anmodningen foretages ved visning af det respektive tegn, når bolden er ude af spil, og før fløjtesignal til serv. Ved "FIVB World and Official Competitions" er det obligatorisk at bruge buzzer og derefter håndtegn for at anmode om time - out Udskiftning før starten af et sæt er tilladt, og udskiftningen skal noteres som en reglementeret udskiftning i det pågældende sæt (4) 11(5) SAMMENHÆNGENDE AFBRYDELSER Anmodning om en eller to time - out s og én anmodning om udskiftning fra begge hold må følge efter hinanden, uden en genoptagelse af spillet Et hold er ikke berettiget til at anmode om flere efterfølgende udskiftninger i samme spilafbrydelse. To eller flere spillere må udskiftes i samme spilafbrydelse Side 30 af 51\nCASEBOOK VOLLEYBALL 2007\nDANSK UDGAVE AF FIVB S CASEBOOK 2007 DDF93 Divisionsdommerforeningen af 1993 www.ddf93.dk 2007 1 af 38 VOLLEYBALLREGLER CASES Case 3.7, 4.24 fra sidste udgave er udgået. Case 4.16 er revideret på baggrund


Pedel søges til Botilbud Korinth\nAnsøgningsfrist: 26-01-2020 12:00\nPedel 35 timer/uge søges til Botilbud Korinth\nEr du pedellen, som vil være med til at sikre kontinuitet og høj faglig kvalitet på et nyt botilbud?\nBotilbud Korinth er et nystartet kommunalt botilbud for voksne med sindslidelse i Korinth nær Faaborg. Vi har derfor brug for dig, som kan være med til at løfte denne spændende opgave i et tværfagligt samarbejde. Vi ønsker at sammensætte et team, der på en og samme gang sikrer den daglige drift, men også udvikler nye og spændende måder at løse kerneopgaven på.\nBotilbud Korinth har ansvaret for at levere en moderne og professionel pædagogisk og sygeplejefaglig indsats. Vi har ansvar for 20 borgere med forskellige sindslidelser i enten korterevarende eller længerevarende botilbud. Botilbud Korinth er en del af Døgnpsykiatri i Faaborg-Midtfyn Kommune, som desuden består af Botilbud Toften og et akuttilbud.\nPedellen varetager under ansvar for ledelsen en række praktiske opgaver, herunder:\n•Sikrer at Botilbud Korinth fremstår som en velholdt og attraktivt botilbud.\n•Sørge for klargøring af boliger ved ind og udflytning\n•Være praktikansvarlig for borgere i virksomhedspraktik.\n•Vedligeholdelse af udenoms arealer f.eks. plæne, bede, beskæring og parkeringspladsen.\n•Mindre håndværksmæssige opgaver f.eks. opsætning af hylder, mindre maleropgaver og efterspænding af møbler/senge ect.\n•Vedligehold af havemøbler og herunder sikre at møbler opbevares inden døre om vinteren.\n•Hente affald og sørge for afhentning af storskrald\n•Indgår aftaler med håndværkere og koordinere indsatsen.\n•Modtage og aflevere varer til depotet og sikre relevante sikkerhedsdatablade\n•Tjek af vaskemaskiner, sørger for sæben til maskinerne i vores vaskerum\n•Styring af CTS, varme og ventilationsanlæg\n•Tjek af ABA anlæg + sikkerhedstjek og brandintro\n•Vedligeholde botilbuddets bil, serviceeftersyn, vask og syn\n•Opstilling af borde og stole til kurser og møder\n•Du har en håndværksmæssig baggrund, og er praktisk anlagt.\n•Du kan understøtte borgerne i at udføre praktiske opgaver på botilbuddet\nI vores nye tilbud sammensættes personalegruppen tværfagligt med sygeplejersker, sosu-assistenter, ergoterapeuter, fysioterapeuter, pædagoger og socialrådgiver, samt pedel og administrativt personale.\nDu kommer ikke til et færdigt botilbud, men til et botilbud hvor vi er i gang med at finde vejen sammen og skabe fælles rammer for botilbuddet. I botilbuddet arbejder vi ud fra følgende værdigbegreber:\nStillingen er på 35 timer og med tiltrædelse hurtigst muligt. Ansættelsen sker på overenskomstvilkår i henhold til gældende overenskomst. Lønnen fastsættes efter aftale med den forhandlingsberettigede organisation, og vil afspejle stillingens funktioner og dine kompetencer. Der vil blive indhentet en udvidet straffeattest inden ansættelse.\nAnsøgningsfrist: Din ansøgning skal være os i hænde senest søndag d. 26 januar 2020 kl. 12.00. Ansættelsessamtaler afholdes d. 29 og 30 januar. Stillingsopslaget skal søges via det elektroniske link.\nAfdelingsleder til Myndighed Sundhed og Omsorg, Faaborg-Midtfyn Kommune\nAnsøgningsfrist: 24-01-2020 23:58\nHelhedsorienteret Myndighedsafdeling søger afdelingsleder med udsyn, som brænder for at skabe resultater og et dynamisk tværfagligt samarbejde med borgeren i fokus.\nVil du være med til at etablere én indgang til Myndighed i Sundhed og Omsorg og implementere de arbejdsgange og det mindset, der skaber meningsfulde effektive og sammenhængende borgerforløb?\nI Myndighed varetager vi myndighedsarbejdet indenfor handicap og psykiatri, ældreområdet, hjælpemidler og boliger. Vi har i 2018 samlet 3 fagområder i én ny myndighed og ansat en fælles myndighedschef. I vores nye struktur findes 7 målgruppebaserede teams. Du skal lede Team Senior, Team Aktiv og Team Hjælpemiddeldepot og du får en særlig rolle i forhold til det almene ældreområde. Din afdelingsleder kollega leder Team Familie, Team Unge, Team Handicap og vores fælles Team Kvalitet og koordinering. De enkelte teams arbejder med afsæt i en række af paragraffer og med forskellige uddannelser og kompetencer. Med den kommende nye hovedlov om helhedsorienteret indsats, er vi således allerede godt på vej, med det fremtidige borgerperspektiv og tværfagligheden ud fra tankerne omkring relationel koordinering. For os er kerneopgaven det sammenhængende forløb og det gode liv for borgerne. Vores fokusområder for det kommende år er:\nImplementering af ny struktur i Myndighed, herunder teamkoordinator og fagkoordinator funktionerne samt arbejdsgange og kompetenceudvikling.\nUdvikle og implementere styringssystemer, således aktivitet og budget styres bl.a. ved hjælp af ledelsesinformation og en proaktiv tilgang.\nSammenhængskraft og samskabelse, invitere til nysgerrighed og facilitere prøvehandlinger og tværfagligt samarbejde internt såvel som eksternt.\nVidereudvikle vores ”En indgang” kaldet Rådgivning og Visitation.\nInnovativ kultur med fokus på fremtidens trends inden for både samfund og teknologi.\nDu leder i tæt samarbejde med Myndighedschef og din afdelingsleder kollega.\nSom leder brænder du for:\nAt skabe resultater gennem andre og at skabe forudsætninger for at dine medarbejdere lykkes med kerneopgaven. Du værdsætter ledelsesarbejdet og lader dette blive det centrale fokus således at uddelegering, planlægning, organisering, koordinering og coaching af dine medarbejder står øverst på prioriteringslisen. Endelig er du synlig og du handler hele tiden med integritet. Du inspireres af at implementere og indfri målsætninger i myndigheden og effekter hos borgerne.\nFaaborg-Midtfyn Kommune er den geografisk største kommune på Fyn. Kommunen har ca. 52.000 indbyggere, fordelt over ca. 65 større og mindre byer, der alle har dét til fælles, at de ligger tæt på det, der betyder noget.\nFaaborg-Midtfyn Kommunes Kommunalbestyrelse og medarbejdere har en ambitiøs vision. Med udgangspunkt i sloganet ”Sammen skaber vi det bedste sted”, går kommunen op imod strømmen af øget centralisering og sætter fokus på at være et moderne og lukrativt lokalt og regionalt åndehul. Som det ses af de nye politikker og strategier på www.fmk.dk, er der stor opmærksomhed på at understøtte og udvikle aktive lokalsamfund i kommunen.\nDette kræver radikalt nye forståelser af, hvad en kommune skal og kan.\nFaaborg-Midtfyn Kommune har et klart ønske om og vilje til at udmønte udviklingsstrategien innovativt og eksperimenterende inden for rammerne af Kommunens servicedesign. Kommunerne skal aktivt understøtte livsformer og vækstmuligheder, så det bliver muligt for borgerne at mestre mere og lokalsamfund gøres til endnu stærkere arenaer for øget vækst og liv.\nDu har en sundhedsfaglig grunduddannelse på bachelorniveau, evt. kandidatniveau, med indgående kendskab til og helst erfaring med myndighedsområdet herunder sagsbehandling, Sundhedsloven og Serviceloven.\nDu har minimum 2 års ledelseserfaring og kan dokumentere gode resultater.\nDu er personligt et generøst, tillidsvækkende og kommunikerende menneske, der formår at skabe virkelyst omkring dig og træde nye stier. Du skal kunne fokusere på samspil, motivation, effektive teams samt følelse af ejerskab. Du skal kunne drive kulturudviklingsprocesser i ét langt træk, hvor fremtiden er meget forskellig fra nutiden. Du skal kunne forvandle og ikke blot forvalte.\nDerudover forventer vi ledelsesmæssig handlekraft, evner for at sætte mål og retning og forståelse for delegering og opfølgning.\nDet er nødvendigt med bred indsigt i de faglige funktioner og udviklingstendenser inden for Sundhed og Omsorg men i særdeleshed inden for folkesundhed, rehabilitering og hjælpemidler.\nDu har stærke kommunikative kompetencer, og har erfaring med at skrive afgørelser, kontrakter og sagsfremstillinger. Vi ser gerne, at du har relevant uddannelse inden for offentlig ledelse.\nDit konkrete ansvar:\nAt videreudvikle vores organisationsstruktur og – kultur. Du skal medvirke til at nå i mål med vores strategi- og implementeringsplan og du vil skulle tage dig af den konkrete daglige personaleledelse af ca. 35 medarbejdere med forskellige faguddannelser samt sikre høj faglighed og sikker drift. Du følger din ledelsesinformation og sikrer, at visiterede indsatser og økonomi balancerer. Der vil desuden være brug for dig i koordinationsopgaver og i deltagelse i tværfaglige fora på tværs af Sundhed og Omsorg, private udbydere og andre forvaltninger.\nEn ambitiøs og kompetent Myndighed i kraftig udvikling i tæt samarbejde med den øvrige ledelse i Sundhed og Omsorg. Vi arbejder med stor tillid under ansvar og du vil få et stort ledelsesrum. Der vil være mulighed for personlig udvikling.\nTilgangen til opgaverne i Sundhed og Omsorg tager udgangspunkt i Kommunens ledelsesværdier:\nSundhed og Omsorg arbejder løbende med at udvikle en effektiv, handlekraftig og nytænkende organisation med et helhedsorienteret og rehabiliterende perspektiv på borgerne. Der arbejdes på tværs af traditionelle barrierer og sektorer for at skabe korte beslutningsveje og høj kvalitet i arbejdet med at tage hånd om de mest sårbare borgere i Faaborg-Midtfyn Kommune.\nLøn og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst med mulighed for individuel forhandling.\nArbejdspladsen er beliggende i Gislev men der påregnes mødeaktivitet i hele kommunen. Kørekort er påkrævet.\nSamtaler afholdes mandag d. 27. januar 2020. Stillingen ønskes besat senest den 1. marts 2020.\nDu er velkommen til at kontakte Myndighedschef Stine Justi på tlf. 72536300. Der henvises desuden til www.FMK.dk\nTil Bo & Aktivs afdeling Pegasus i Faaborg søges 2 social- og/eller sundhedsfaglige personer\nAnsøgningsfrist: 24-01-2020 12:00\nTil Bofællesskabet Nobo søges 2 personer pr. 1. marts 2020 eller hurtigst muligt.\n1 socialfaglig og/eller sundhedsfaglig - evt. omsorgsmedhjælper – 15 timer ugentligt. Arbejdstiden er på hverdage fra klokken 0630 til 0930\n1 social- og/eller sundhedsfaglige person 6,75 timer ugentligt.\nArbejdstiden er hver anden weekend.\nBofællesskabet Nobo består af 8 selvstændige lejligheder\nBeboerne er voksne med betydelig og varig funktionsnedsættelse, som alle behov for fuldstændig støtte og vejledning omkring praktiske, personlige og økonomiske forhold.\nNærmere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til afdelingsleder Kim Holm Søby på telefon 72 53 69 05.\nAnsøgningsfrist er fredag den 24. januar klokken 12.00\nSamtaler afvikles fredag den 31. januar.\nStillingen skal søges elektronisk via link.\nVi ser frem til at få din ansøgning med relevante bilag senest fredag d. 24. januar 2020 kl. 12.00.\nAnsættelsessamtaler forventes afholdt mandag den 27. januar 2020, på Plejehjemmet Prices Have Centeret, Prices Have Centeret 1, 5600 Faaborg


Med IDAs kursus får du værktøjerne til at skabe de rigtige rammer for dit team, så I sammen præsterer på et højt niveau.\nLæs mere om IDAs kursus Teamledelse.\nNår vi taler robusthed hos en soldat, taler vi evnen til at komme tilbage og fungere igen efter traumatiske hændelser. Det kan være, du har mistet en kollega eller slået en ihjel i kamp. Det at kunne komme tilbage og være kampklar igen relativt kort efter og også på lang sigt at kunne håndtere hændelsen, er det, vi arbejder med. Her kommer samarbejdet med teamet i spil.


What will you? - Page 5\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 18:33\nHan kiggede på hende. "Når du ser mig i øjne kan jeg læse dine tanker ..." han undlod at uddybe det yderligere da han nødig ville have hende til at kaste sig over ham. "Men jeg bestemmer selv hvornår, og jeg har kun gjort det én gang." Han smilede kort. "Men du kan bare lade være med at se mig i øjne hvis du ikke vil have det." Ham smilede et lille smørret grin, mens han stadig kiggede på hende. Hvis hun vendte sig om og kiggede i hans øjne vil det kort ligne at solen sejlede sig i hans øjne, mens han hev hendes tanker ud fra hendes hoved, men hun bestemte selv om hun ville.\nDet var ikke ligefrem godt at kunne læse folks tanker. "Du lyder ikke som om jeg har læst din dagbog, for det har jeg ikke." Det smørret sad stadig klistret på hans læber mens han morede sig over hendes udbrud.\n"Men er der et sted du vil hen, det ser ud til at blive varmt idag, så hvad med stranden, du skal bare ikke forvente mig at få mig i vandet." Hun måtte have det nemt som rotte, hun kunne let finde noget vand at bade i, det kunne være alt fra et springvand til en vandpyt, selvom det ikke ligefrem lød tillokkende var det letter end for ham.\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 20:55\nHun vendte sig langsomt imod ham "Jeg har ikke bestilt andet end at se dig i øjnene siden jeg mødte dig" Hun mødte fast hans blik og så forundret på ham. Det virkede som om hans øjne var lysere, næsten gyldne i stedet for brune som hun var meget sikker på de havde været hele tiden, det måtte være morgensomen der spillede hende et puds. Hun sled sit blik fri af hans på samme måde som da hun så ham første gang hvor han havde siddet på bænken. Hun stivnede et øjeblik. Dér! Der havde hans øjne set lige sådan ud og... hun var pludselig meget sikker omkring det, han havde ikke sidet med den samme vinkel i forhold til solen som nu. "Aha" hun fokuserede på hans kind i stedet "så må du godt holde op igen" Hun var ikke engang sikker på hun ville vide hvad han havde set, sikkert hvad der fyldte hendes hoved mest, hun fik næsten kvalme ved tanken om hvordan det måtte se ud når man så på det udefra. Ordene; jeg elsker dig, Jass lød sikkert vildt klistret. Hans smørrede smil kunne tyde på det.\n"Jeg skal ikke i vandet, eller i såfald kun som rotte..." Hun vente sig væk fra ham igen, i vildrede med hvad hun skulle mene om hans evne, eller hvad det nu var. Kunne man stole på én som bare kunne vride det ud af ens hjerne som han havde lyst til at se på idag? Det var ikke den mest behagelig tanke.\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 21:08\nHan smilede over hendes spydige kommentar, som han måske ikke ville gøre hvis han havde været en anden, men sådan var han nu en gang. Han lænede sig ind over hende. "Jamen jeg elsker skam også dig." Han kyssede kort det øverste af hendes kindben. Han undrede sig lidt over hendes pludselige fjerntelighed, men det kunne vel være på grund det at han kunne snage rundt i hendes hoved hvis han ville, og ens tanker var normalt noget man ville holde for sig selv, det fortrak de fleste, så selvom det nogle gange var spændene for personen der kunne, var det yderst træls for den det gik ud over.\n"Jamen lad os da finde på noget andet, hvis du ikke behøver et bad." Han målte hende med øjne, i et forsøg på at finde ud af hvad hun ville syntes om. "Skal vi gå videre?" Han blev aldrig klog på kvinder, på det ene tidspunkt kunne de blive vrede og gale, og så var de pludselige blide som lam, men ikke længere end at de kunne nå at blive nogle farlige monster på ikke engang et sekund. Skræmmende.\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 21:50\nHun var en lille smule chokeret, et eller andet sted havde hun håbet det ikke var så nemt for ham, for hun havde slet ikke mærket noget. "Du må altså love mig at sige hvis du har gjort det bagefter, ikke? Jeg kan ikke lide tanken om at du ved al muligt jeg ikke har fortalt dig" Hans læbers bløde berøring fik hende til at smile. Hun ville tilgive hvad som helst hvis han kyssede hende, indså hun, det kunne godt blive et problem...\nHun sukkede og skubbede overvejelserne fra sig mens hun tog hans hånd. "Vi kan godt tage ud at bade, men..." hun lod hastigt øjnen glide ned over ham "hvorfor vil du ikke i vandet?" Hun vidst han ville spørge om det samme om to sekundter og kom ham i forkøbet. "Jeg bader som rotte da rotter ikke skal bruge badetøj og jeg ikke er til nøgenbadning" hun smilede skævt. En rotte i bikini, ja det kunne være yndigt!\nDer var kommet flere folk på gaden nu, og det lod til det værste morgen mylder var ved at være overstået.\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 22:11\nHan stod lidt, og kiggede på hende, og smilede så. "Hvis du kan lide lugten af våd hun, kan jeg da godt springe i vandet, men jeg fortrækker at blive på land, da jeg ikke selv kan lide stanken." Et hurtigt smil gled over hans læber, mens hans øjne gled rundt på de omkring gående folk. "Skal jeg nok sige til, hvis jeg gør igen." Det ville han nok ikke huske, men han kunne da prøve.\nHan placerede et kort hurtigt kys på hendes bløde læber, før han vente sig om mod gaden, eller psykisk vendte tankerne til deres omgivelser.\n"Men ellers kan vi godt tage et andet sted hen, hvis du heller vil det, og en is kunne jo også nedkøle, selvom jeg aldrig har prøvet at spise is til morgenmad." Han kiggede lidt rundt, mest for at have et andet sted at glo hen, end på Niriona, mest fordi han havde det med at stirre på folk, eller det skete ofte, om det var hans evne der gjorde han han skulle se på folk var han ikke sikker på, men sådan var det altså, nogle gange frygteligt træls.\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 22:29\n"våd hund?" hun kunne ikke lade være med at smile "nok nærmere våd ulv, vil jeg tro" Hun så på ham, men han havde travlt med at se alle andre steder hen. "SÅ er det på tide! Jeg kander et sted" Hun trak blidt i ham for at få ham med sig videre ned af gaden. "Det er en venlig dame der har et ishus, hun har tit givet mig gratis når jeg var sulten" Hun smilede glad til ham, lykkelig for endelig at kunne byde ind med noget.\nHun kunne mærke folk kiggede underligt på dem, især folk der havde set hende sidde på gadehjørner og foran kirker før så ud til at undre sig og tænke sit. "De kigge" dun trykkede sig op af ham da hun pludselig så fordømmelsen i folks blik, de troede hun var gået i vandet til sidst. Hendes steme rystede en lille smule og hendes øjne låste sig fast i brustenene lige foran hendes føder. Hele sit liv havde hun gjort alt hvad hun kunne for at slippe for den fordømmelse, for de blikke, og for den skam der medførte. Uvilkårligt mærkede hun, at hun blev hed i kinderne. Det var sådan folk havde kigget på hendes 'tante' og andre kvinder som hende. Hun, Niriona, ville ikke ses på som en mindreværdig gadeluder der krøb i skidtet for at overleve. Det sved bag øjnen "De tror.. de tror jeg er sunket så dybt" Hun mumlede så kun han kunne høre det og uden at løfte blikket "De tror de ved jeg ikke er bedre end hvad jeg kommer af... at... at du betaler mig..." Handes stemme knækkede lidt.\nby Gæst on Fre 10 jun 2011 - 22:38\nHan fulgte efter hende, hvor hun nu ville trække hende med. Han syntes efter længere tids gang, at det var underligt så meget folk kiggede efter dem. Der var val ikke noget galt? Det var først efter lidt tid at han forstod hvem de kiggede på. Han kunne tydeligt se det på hendes blik der var limet fast til jorden, samt kinderne der langsomt blev let røde, efterfulgt af hendes øjne, der ikke tydeligt, men blev blanke, som om hun ville græde. Det hele blev kun understreget af hendes stemme.\nHun havde ikke behøvet at sige det sidste, men han valgte ikke at stoppe hende. Hun kunne lige så godt få talt ud. Han svarede hende ikke, men fulgte blot efter hende.\nHan var usikker på hvad han skulle gøre, for han var ikke sikker på om han skulle trampe mere rundt i det, eller hun blot ville ligge det bag sig, det var jo forskelligt fra person til person.\nHan stoppede op da hun stoppede, og kiggede bekymret på hende. Han var langt fra sikker på hvad hun ville. Bryde sammen eller begynde at skrige? Han var helt på bar bund.\nAf hendes udtagelser kunne han høre at hun aldrig havde solgt sin krop til nogle form for mand, hun hade det, og hade andre mente det om hende, det behøvede han ikke nogle evne eller noget til. Det kunne tydeligt ses, som at læse en åben bog.\nby Gæst on Lør 11 jun 2011 - 11:22\nHun havde bare lyst til at forvandle sig og - bogstaveligt talt- gemme sig i et musehul, men det nyttede ikke noget, folk kunne jo i bund og grund tro det var rigtigt hvis det var det de ville. "Det er her..." Hun pegede på en smal bod mellem to større butikker. En trivelig dame var ved at sætte parasoller op over de to borde-bænke sæt der stod halvt ude på gaden.\nHun kunne mærke hans bekymrede blik og så op på ham med et halvhjertet smil "Det går nok..." Hun sukkede "Du kommer nok til at vende dig til at folk kigger sådan så længe de kender mig, eller har set mig drive omkring i gaderne..." De vidste hun ikke havde til dagen og vejen, men alligevel havde hun ikke gået til yderligheder som tyveri eller at sælge sig selv for at klare den, noget nogle, især i slumkvarterende og i gyderne, var misundelige på. Damen havde fået sat parasollen op og var gået ind bag disken i boden. "Niri! Kan du hjælpe mig?" Hun smilede til hende. Niri slap Jass hånd og skyndte sig ivrigt hen til damen "Tag da bare din ven med" lo hun og vinkede Jass nærmere, "I må lige godkende isene, og se om de er gode nok idag" Hun rakte en vaffel med to kugler is frem til dem hver.\nby Gæst on Lør 11 jun 2011 - 12:16\nHan nikkede kort, selvom hendes halvhjertet smil ikke virkede særlig overbevisende til hendes ord. Men hun ville tydeligvis ikke have at der skulle gøres mere ved den sag, så han lod det ligge og tog imod vaflen da han fik stukket en i hånden. Han tøvede lidt, før han smagte på kuglerne, der så dejlige kølige ud.\nHan kiggede på Niriona, som pludselig var blevet ivrig og fik pludselig travlt. Hvor lang tid mon de havde kendt hinanden? Han lod det være et ubesvaret spørgsmål, og fulgte efter, i et mere roligt tempo mens han slikkede tænksomt på isen som smagte fantastisk godt, om det var på grund af vejret, solen der stadig sneg sig længere op på himlen eller om det var fordi den faktisk smagte godt, vidste han ikke, men det var nok det sidste, da solen ikke var bagende varm - endnu.\nDet måtte være en god dag at have en is kiosk kørende, der måtte komme mange for at købe, og især hvis de smagte så godt, som han havde fået indtryk af. Han kiggede lidt på boden, der så meget hyggelig ud, ikke noget med en firkantet klos der var sat ned på vejen, et skilt og et par borde og stole, som mange is kiosker havde det med at gøre.\nby Gæst on Lør 11 jun 2011 - 12:53\n"Dejligt som altid" konkluderede hun smilende til damen. Han var blevet underlig tavs men hun vidste ikke rigtig hvad hun skulle sige til ham. Spekulerede han over noget? Nu ville det have været lidt rart at kunne læse hans tanker, tænkte hun med et skævt smil. Hun satte sig ned på en af bænkene med ryggen lænet op af bordet og nød skyggen og sin is. Jordbær og chokolade, så blev det ikke bedre, og kvinden der havde isboden, Isabella, vidste det.\n"Jass?" Hun så undersøgende på ham "Du er så tavs... hvad tænker du på?" Hun strakte sig velbehageligt. Det der med at strække sig var en vane hun havde fået af at forvandle sig mange gange. Hun prøvede at finde på noget de kunne lave, men det meste af hendes dage plejede at gå med at finde mad og sove, så hun anede ikke hvad hun skulle give sig til\nby Gæst on Søn 12 jun 2011 - 20:42\nHan kiggede over på hende, og smilede kort, før han satte sig hen ved siden af hende med et lille skuldre træk. "Hvad skulle jeg sige?" Han kunne ikke rigtig finde noget at sige, det ville jo se mere end idiotisk ud hvis han brød ud i en eller anden sang, eller noget, og frygteligt at høre på, og hvad skulle han ellers snakke om, der skete jo ikke så frygtelig meget i hans omgangskræs - ham selv, og nu Niriona. Et tyveri nu og da, men det var jo ikke ligefrem noget at underholde en velfungerende dame der tjente sine penge på lovligvis.\n"Men hvis du har noget du frygtelig gerne vil snakke om, så spyt ud, jeg skal nok kommenter det hvis du gerne vil have det." Han lænede sig tilbage, mens hans øjne var rettet mod hende, mens han lidt tænksomt sad og slikkede på sin is, men han prøvede at komme i tanke om noget han kunne snakke om, men han havde jo normalt ikke rigtig nogle at snakke med, så det var et lille problem pludselig at skulle diske op med noget.\nHan vendte sig om mod damen der ejede iskiosken og lod blikket glide ned af hende, for lidt efter at afgøre hun måtte være et menneske, eller et væsen der kunne skjule sin rigtig identitet på den ene eller anden måde, men hvordan var han ikke sikker på, men hvem sagde også han skulle vide det?\nby Gæst on Man 13 jun 2011 - 12:16\nSted: markvejen mod skoven\nOmgivelser: marker, og skoven længere fremme\nTid: mellem 7 og 8 om aftenen\nHun havde det meget underligt med alt dette her. Forgæves prøvede hun at skubbe tanken om hvad der ville ske, hvis han ikke genkendte hende fra sig. En kølig aftenvind strejfede hen over markerne og fik hende til at gyse og skubbe sig ind under hans arm, så den lå om hendes skuldre. Foran dem lå skoven som en mørk mur under hvis skygger markvejen de fulgte forsvandt. Underligt nok var hun ikke bange for mørket. Den umiddelbare frygt for hans forvandling havde skubbet alle andre følelser i baggrunden. "Jass?" Hun lod sin arm glide rundt om hans liv "Gør det ondt på dig at forvandle dig?" Hun prøvede at skubbe sin egen frygt på afstand ved at tale om det, selvom det ikke ville virke alligevel.\nby Gæst on Man 13 jun 2011 - 12:35\nHan kunne ikke få stoppet det lille suk der slap ud mellem hans læber, da han tænkte på at det hele skulle have endnu en tur, igen igen, som altid, frygtelig ensformigt, men forhåbentligt kunne hun give lidt adspredelse, hvis hun da overlevede, men det var han dog ikke så frygtelig bekymret for, han havde jo haft hendes duft i næsen de sidste mange timer, så mon ikke hun skulle overleve? Det måtte de vel bare håbe. Mildt sagt, var han overraskede over hvor lidt det egentligt bekymrede ham at han tog hende med, og mere overrasket over at han ikke tvang hende til at blive hjemme, men ville det hjælpe? Han vendte blikket ned mod hende, da hun kaldte på ham. Et let skuldretræk blev det første svar i lidt tid, mens han tænkte over om der skulle siges mere. "Ja ..." blev det hele til sidst, da han var færdig med at tænke. "Ikke så slemt, men jo ..." Hvorfor den sidste tilføjelse skulle på var han ikke sikker på, men så var sætningen lidt mere fuldført efter hans mening. "Hvorfor?" Han hvilede stadig blikket på hende, før de forlod hende, for at kiggede mod - Forêt som han nu var begyndt at kende rimelig godt efter disse månelige ture derud.\nby Gæst on Man 13 jun 2011 - 13:28\n"Fordi det ikke er skidt at det gør ondt, men det er vel derfor det er en sygdom og ikke som når jeg forvandler mig" spekulerede hun mens de mørke trækroner langsomt lukkede sig om dem. "Hvad plejer du at foretage dig som varulv? Sætte dig og hyle mod månen?" et drillende smil spillede om hendes læber da et ret så sjovt billede dukkede op i hendes hoved. Hun lod ham føre vej. Det lod til at de nærmede sig et ganske bestemt sted her i den, efter hendes mening, en anelse for dunkle skov. Hun havde ikke noget mod skoven overhovedet, heller ikke dyrene der boede i den, men tanken om at Jass skulle bruge den som værn når han forvandlede sig til et eller andet modbydeligt bæst hun ikke engang følte sig sikker på hun ville se, brød hun sig ikke om. "Hvordan skal jeg forholde mig?" hun kunne lige så snart spørge om det. Hun havde mistet fornemmelsen for tid og sted, så månenen kunne være hvor som helst lige nu. "Vil du helst have jeg står langt væk, tæt på, oppe i et træ? Hvad tror du vil minimere chancen for du flænser mig?" Hun prøvede på at lyde sorgløs, men indså at han nok alligevel kunne hører hvor bange hun var. Det havde været let nok at sige hun ville følge med ham i dagslys inde i byen, men nu var det på en ganske anden måde alvorligt.\nby Gæst on Man 13 jun 2011 - 13:53\nHan kiggede tilbage på hende og vidste ikke helt hvad han skulle sige. "Min er vel mere ufrivillig end din, jeg kan ikke bestemme hvornår, men det sker bare, når månen bestemmer det." Han kløede sig lidt i håret mens han prøvede at huske hvad han havde lavet sidst. "Nej, ikke nogle månehylen, jagt, spise, eller - få sovet." Han var ikke helt sikker på hvem der førte længere, men det virkede som ham, trods han mest følte at han gik efter hende. Han måtte bekæmpe et lille smil der ellers ville glide over hans læber. Hendes spørgsmål ville for ham være umulige at besvare, da han jo ikke kunne bestemme hvad han ville gøre, når der stod en velduftende kvinde foran snuden på ham, men han så ikke sig selv som kanibal, så mon han ikke kunne holde snuden for sig selv? "Stå hvor du finder det bedst, så længe du ikke pludselig løber." Han tænkte sig lidt mere om, før han tilføjede. "Og kun hvis du selv vil, kan du jo stå helt lige til det bliver morgen, men ellers - er det tilladt at sidde, eller sover." Han havde ikke problemer med at forstille sig hvordan hun ville stå, ud fra tonen i hendes stemme, der tydeligvis sagde at hun bestemt ikke ligefrem var glad for situationen hun var endt i, selvom hun nok ville fortsætte hvis han spurgte om hun ikke heller ville hjem.\nby Gæst on Man 13 jun 2011 - 21:23\n"sovet?!" En varulv der sov under forvandlingen? Det lød helt skørt i hendes øre. Varulve plejede da at være nogle stor, glubskr bæster med en forfærdelig svaghed for at gå i blodrus, eller det var da det man hørte...\nTrærene åbnede sig ud foran dem til en lille lysning, godt en halv kilometer inde i skoven. Mon det var her? stedet så ud til at kunne være udmærket til formålet.\nHun nikkede langsomt "Jeg tror jeg sætter mig så. Så bliver det også besværligere at begynde at løbe. Jeg er lidt bange for hvordan du kommer til at se ud, og jeg får nok svært ved ikke at flygte." hun så op på ham med et usikkert smil. "Ved du hvor lang tid der er endnu?" hun lagde armene om sig selv for ikke at fryse mens hun strejfede rundt i en stjerneform ud fra punktet hvor han stod, en typisk rotte måde at finde ud af hvordan stedet var på. Hun flyttede sit blik fra træernes mørke og hen til ham, opmærksom på hvert eneste lille tegn på forandring eller forvandling.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 9:58\nHan kiggede på hende, og forstod ikke hendes undring. "Ja - det skal man?" Han kiggede rundt i lysningen, ikke den samme som han plejede at bruge, men forandring fryder - for mennesker, så mon det ikke også var godt for en hund, ulv? Han kiggede op, for at prøvede at kunne besvare hendes spørgsmål, men der vile gå et godt stykke tid endnu, ville han da skyde på, men det kom jo an på den måne hvad den havde tænkt sig. "Ærligtalt ved jeg det ikke, men jeg vil vide hvornår det snart er - så ikke noget med der pludselig står en ulv, eller varulv ved siden af dig." Han lod selv blikket glide rundt så han vidste hvor tingende var, for når det endelig var skulle det gå hurtigt.\n"Ehm - når jeg forvandler mig, eller inden, skal du vide jeg smider tøjet, da mit tøj ikke følger med tilbage. Det bliver ikke pæls, så hvis du vil se på mig nøgen, er du da velkommen til det, men ellers - så kig væk, hvis jeg ikke selv smutter." Hans øjne fandt et stort træ, som han fandt det passende at sætte sig op af.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 10:16\nHun smilede bredt til ham da hun vendte tilbage fra sin gennemstrejfning af lysningen "Det er da upraktisk. Mit tøj og pels har samme funktion. Hvis jeg forvandler mig uden at have tøj på har rotten ikke nogen pels, og hvis rotten får barberet pelsen af" hun grinede skævt. Det var ikke ligfrem det mest almindelige at foretage sig, altså at barbere en rotte, "...så har jeg heller ikke noget tøj når jeg forvandler mig tilbage" Hun satte hænderne i siden før hun atter inspicerede stedet. Det halvhøje græs der dækkede lysningen helt hen til bøgetræernes stammer, hvor det blev skygget væk, bar kun præg af ganske let dyreaktivitet. En enkelt hjorteveksel gennemskar lysningen, men der var hverken tegn på ræv, grævling eller andre rovdyr. "Men jeg skal nok lade være med at glo... alt for meget" hun lo dæmpet og satte sig ved siden af ham med ryggen op af træets fugtige stamme der var plettet af en form for grønlig mos. Hun sukkede og lagde hovedet på hans skulder; "Hvad skal jeg gøre hvis du stikker af eller går på jagt? Jeg er i god form, men løbe en varulv op tror jeg er en anelse uden for mine evner..." Det kunne være yndigt om han stak af og hun så kunne sidde her og rådne op hele natten til det passede ham at komme slentrende tilbage en gang i løbet af morgendagen. Hun puttede sig lidt mere ind til ham i forsøg på at falde lidt til ro "Jeg er bange" Hun vidste ikke helt hvorfor hun sagde det, han vidste det formentlig allerede godt, det var jo ikke fordi hun på nogen måde var ekspert i at skjule sine følelser, men det hjalp alligevel lidt at sige det højt og blankt indrømme det overfor ham, men mindst lige så meget overfor sig selv.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 10:36\nHan kiggede ned på hende, da hun satte sig ved siden af ham. "Hmm, der vil være noget om snakken, men tror ikke jeg er sulten nok." Han lage en omkring hende, og trak hende op på skødet. Han vidste ikke helt hvad han skulle sige til 'Jeg er bange' kommentaren, for det var jo ikke ligefrem alle der slyngede den i hoved på ham, faktisk var der ingen der ønskede at sige det, eller ingen, det var måske så meget sagt. "Hvis du er heldig har du en bamse at putte dig til hele natten." Blev så hans endelig, underlige, lidt malplaceret kommentar til hende, som han nok gerne vil kunne trække tilbage, men det var jo rigtigt, så han kunne vel bare lade det ligge og håbe hun ikke stak næsen for højt op, da han jo intet kunne love.\nHan lod langsomt hænderne glide ned af skjortens knapper, for at åbne dem, og derefter trække den af, efterfulgt af sko og strømper, og lage det ved siden af sig. Så langt, det andet kunne han vel få af på den tid der blev givet ham. Det måtte man vel bare håbe, ellers sad han på spanden når han skulle hjem.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 11:05\nHun lænede sig lidt ud fra ham da han krængede skjorten af så han kunne få plads, men klæbede sig så nærmest ind til hans nøgne overkrop og lod armene glide op om hans hals. "Hvorfor er det jeg ikke helt tror på det der?" hun trommede med fingrene let mod hans nakkehvirvler. "Jeg ved ikke meget om varulve, men efter det man hører, så lægger de sig ikke ned og bliver kløet bag øret som en anden skødehund". Det var jo trods alt en grund til varulve blev betegnet som farlige og angrebslystne, hvis de opfattede en som en fjende eller fare. Det lå da slet heller ikke til ulvens natur at lægge sig ned og sove, en ulv var et rovdyr og en strejfer.\n"Du beroliger mig ikke ved at lade som om det ikke er smertefuldt og farligt..." hun lagde kinden ind mod hans skulder og kyssede ham let på halsen mens hun overvejede hvilke faktorer der ville spille ind på, om han opfattede hende som farlig eller bytte "Hvis jeg nu bare sidder roligt, uden pludselige bevægelser... og jeg lugter vel af mig, hvilket din hjerne nok kan genkende... og derudover lugter jeg vel snart også af dig" hun trak lidt på smilebåndet "For varulve bruger mest næsen til at genkende ting, ikke?" Hun løftede hovedet fra hans skulder og så spørgende op på ham. Hun følte sig næsten som én eller anden form for koalabjørn når hun sådan sad på skødet af ham med armene om hans hals og puttede sig.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 11:27\nHan trak lidt på smilbåndet. "Du har ret i noget der, men så pokkers sjovt er det heller ikke at dræbe hver nat, kun hvis man møder en fjende, og det er ikke fordi der er mange der vader her ud om natten, disse dage, og det er heller ikke fordi det vrimler med varulve - så.." Han trak let på skulderen, så meget som han nu kunne, med hende hængende op af sig. "Men jeg kan da godt være det farlige bæst hvis du gerne vil have det." Han lod let en hånd glide igennem hendes dejlige hår, mens han blidt kyssede hende på panden. "Men det er på eget ansvar." Han tænkte lidt over hendes forslag til overlevelse. "Vi bruger alle de sanser vi kan bruge, selvom vores syn ikke er det bedste, så bruger vi det, men mest snude og øre." Et kort blik op i himlen fortalte ham at månen måske ville komme før tid, hvilke ville betyde en længere nat, og korter tid til at se hvor godt hans menneskelige hjerne kunne slå hans ulvindstinketer ned.\nHun havde ret i at hans forskruet hjerne nok ville kunne huske hans egen lugt, og nok ville sætte spørgsmålstegn ved hvorfor hun lugtede af ham, da han ikke rigtigt ville eje det der hed 'følelse'. Hvilke kunne være godt, eller dårligt. Han var dog ikke sikker på at ikke pludselige bevægelser ville rede hende, da hun jo nok ville se meget harmløs ud i hans øjne, men sikker var han ej, han var jo frygtelig mistroisk når han var ulv, alt kunne være farligt, og handlinger kom ofte før tanker, da han ikke tænkte som et menneske.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 11:46\n"Jeg ville være taknemmelig hvis du prøvede ikke at dræbe mig..." hun smilede svagt, lidt sørgmodigt til ham. Gad vide hvor mange piger der sagde det til deres kærester? Sikkert ikke særlig mange, det var heller ikke fordi tanken var særlig behagelig. "Jeg vil allerhelst have du ikke skulle forvandle dig" hun drejede sig så hun kom til at sidde med et ben på hver side af ham og trak ham tæt ind til sig i et knus, som om hun var bange for, at hun aldrig ville se ham igen.\nEfter nogen tids tavshed løsnede hun armene en anelse og så på ham "Hvad med din hukommelse? Kan du huske og genkende mig når du bliver ulv, og ville du kunne huske det når du er dig selv igen hvis du slog mig ihjel som ulv?" Hun gøs da billedet af Jass der stod og kiggede forvirret ned på hendes lig der lå på jorden hvor græsset var sølet ind i blod. Det var en modbydelig tanke at han måske som ulv slet ikke ville vide hvem hun var, slet ikke genkende hende og uden videre tanker sprætte hende op som en anden slagtekalv. Hun kunne mærke at hun rystede af skræk, og for ikke første gang forbandede hun lige netop dette træk ved rotter: De sitrede og bævede når de blev skræmte, og lige nu var hun cirka så bange som det var muligt for hende at blive, når det drejede sig om hendes eget liv.\n"Prøv at huske mig, ikke?" Hun lagde hånden mod hans kind og kyssede hans læber og lod sin tunge lege med hans. Hvem vidste om dette var sidste gang hun så ham som det menneske hun havde forelsket sig i?\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 12:01\n"Skal gøre mit bedste." Hun var tydeligvis mere bange for dette end ham. Tanken om at ville dræbe hende ville nok slet ikke komme op i ham, med mindre hun gjorde noget der kunne få ham til at blive vred, eller opfarende, selvom der, når han skulle være ærlig, ikke var meget der skulle til. Han skar en kort grimasse ved hendes ord. "Min hukommelse vil - være den samme, men da jeg ikke vil tænke på samme måde som jeg gør som menneske, vil det ikke være på samme måder, men mere - genkende?" Det var pænt svært at forklare, mest fordi han aldrig havde gjort det før til nogle eller noget. "Jeg vil både se, huske, lugte og mærke hvis jeg har dræbt dig." Han syntes det var helt unødvendigt at de talte om lige præcist dét emne, men hvis hun ville, kunne han vel ikke tvinge hende til at stoppe.\nHan lage hænderne omkring livet på hende, for at få hende til at sidde roligt, da det var næsten ubehageligt, både fysisk og psykisk at hun sad og rystede. Han fik aldrig svaret hende på det sidste, før han mærkede hendes læber mod sine egne. Bløde og perfekte, men det blev heller ikke nogle længere afskedscene da han ræv hendes hænder væk fra halsen, og skubbede hende ned fra sig, med en hurtig bevægelse, for at springe på bene og åbne sine bukser, mens han forsvandt om bag træet, ud af hendes synsvinkel, med sammenpresset tænder mens det hele - igen gentog sig.\nHan fik smidt tøjet, og stoppede op mens hans krop ændrede sig. Der lød et utal af knap så hyggelige knæk da hans knogler brækkede, i deres forsøg på at blive så fleksible så muligt, så kroppens ændring kunne ske. Den vel mest smertefulde del i det hele, der blev stoppet da knoglerne igen voksede sammen, men ikke som før, mens pælsen var kommet frem, og klørende voksede frem, da han faldt ned på alle fire med et lavt klynk og rasten af kroppen faldt på plads.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 12:51\n"Jass!" Det blev en mellemting mellem et forskrækket skrig og et støn da hun hårdt landede på jorden ved siden af, hvor han få et splitsekundt siden havde siddet. Hun havde slet ikke været klar på det og skubbede sig op på knæ og strøg de mørke lokker væk fra ansigtet så hun kunne se igen.\nHun stirrede med vildt opspærrede øjne på det kraftige bøgetræ han var forsvundet om bag mens hun holdt om sin albue hvor hendes ikke så elegante fald væk fra ham havde efterladt en sviende hudafskrabning. "Jass..." hun hviskede hans navn uden at tænke over det, mens hun hørte modbydelige knasende lyde som knogler der knækkede, så blev der stille og der lød et blidt bump som poter der rammer jorden og et klynk. Hun havde det som om hun skulle græde af glæde. Det lille klynk der brød stilheden indikerede han var i live, og endnu bedre, hun kunne kende hans stemme selvom den var dybere og mere ru.\nForsigtigt stablede hun sig på benene og tog et skrift frem mod træet. Under normale omstændigheder ville hun have smilt over hans blufærdighed, men nu skænkede hun det ikke en tanke. Hendes øjne var som fastlåst til træet mens hun dækkede over hudafskrabningen med hånden, der var ingen grund til at friste ham med blod.\nby Gæst on Tirs 14 jun 2011 - 13:07\nEfter lidt tid, til at komme sig, hvor han blot stod stille, vendte han sig op, og rejste sig op, for at gå tilbage, da han stoppede op, og kiggede på - hende. En velkendt duft slog ham i møde, da hans stadig chokoladebrune øjne hvilede på hende, uden helt at vide hvad han skulle gøre, da han genkendte hende, men hvor fra var han ikke sikker på. Han trak læberne lidt tilbage, så nogle skarpe lidt gullige tænder kom frem, men ingen lyd. Hans blik gled ned af hendes krop, mens han undrede sig over de tre lugte der hang ved hende. Den ene var hans egen?! Den anden var et menneskes, som virkede bekendt, og den sidste var - underlig, som om hun var mere end hvad der stod foran ham, hvilke han ikke kunne lide, som fik hans tænder til at blive mere blottet mens han forgæves prøvede at finde ud af hvad den sidste lugt var. By. Han gik længere frem mod hende, og ragede et godt stykke over hende, en halv meter plus minus. Han stak sin snude frem mod hende, for at finde ud af hvorfor hun virkede så velkendt. En kraftig duft af noget beroligende, og så hans egen, som han bestemt ikke kunne få til at passe sammen, med mindre de var mage'er, men hun var jo ikke ulv, så det kunne da ikke passe sammen. Han blottede tænderne endnu mere og lod en lav knurren komme ud. Hendes dufte gjorde ham irriteret da han ikke kunne finde en grund til at hun også duftede af ham!


A3, Dupleks, ADF 100, ultra-SCSI/- USB 2.0\nMono: 35 sider i minuttet simpleks, 70ipm dupleks. Farve: 35 sider i minuttet simpleks, 70ipm dupleks inkl. TWAIN, ISIS, og Adobe Acrobat 7,0.\nfi-5530C’eren er en meget kompakt skrivebordsscanner til papirstørrelser fra A8 til A3, herunder lange dokumenter (op til 863 mm), og præget plastickort. Hastigheden, ved A4 (stående), er 35 ark i minut ved 200 dpi opløsning, enkelt eller dobbeltsidet, i sort og hvid, gråtoner eller farve. Hastigheden, ved A4, stiger til 47 ark i minuttet, hvis dokumenterne er indsat sidelæns (liggende).\nSiderotation og automatisk genkendelse af papirstørrelse funktioner, samt ret op funktion, automatisk beskæring, valgfri sort baggrund m.m. er stillet til rådighed for at forbedre billedkvaliteten og øge effektiviteten i produktionen. En ultralydssensor registrerer og samtidigt forhindrer, at fødning af to eller flere dokumenter, der er klistret sammen på grund af lim, hæfteklammer m.v., og dermed sikrer, at for og bagside billeder stammer fra det samme dokument.\nDobbelt grænseflade, USB 2,0 og Ultra SCSI garanterer enkel tilslutning til enhver fælles ordning. For yderligere at øge effektiviteten er en valgfri blækstråle imprinter (vedlagt på billedet) tilgængelig. Det giver mulighed for udskrivning af en brugerdefineret streng af tegn på det scannede dokument at bekræfte, at det har været scannet, eller skal arkiveres.\nfi-5530C passer perfekt som en arbejdsgruppe eller afdelings-scanner til den decentrale arkiverings eller arbejdsprocesansøgning. Dens kompakte design gør det muligt at placere den på brugers skrivebord. Når den ikke er i brug, kan udbakken simpelthen foldes op, så den ikke bruger mere plads end en normal blækstråle printer.\n· ISIS og TWAIN drivere\n· QuickScan Pro Demo software\n· Capture Software\n· Adobe Acrobat ®\n· 7,0 Standard (Win 2000 og XP)\n· Brugervejledning (på engelsk).


A knitting chick says A knitting chick says:: Æggekage\nHar du tjekket flypriser. jeg har lige været i København, og der var Norwegian meget billigere end dsb\nMums, de kager ser lækre ud. Findes der en opskrift?\nVisum USA? Åh ja - er det fordi hun skal være derovre længere tid?\nJeg skal vel ikke have Visum til min almindelige USA sommerferie?\nDet er da også vildt, at det skal være så besværgeligt.\nSå er det godt med lækre kager :)\nDu skal vist lige have nogle tips fra en med årskort til den amerikanske ambassade i Kbh.\nDu skal IKKE regne med, at det kun tager 5-10 min på den amerikanske ambassade. Er de bagud, kan man sagtens risikere at skulle vente i et par timer for en 10 min samtale.\nHusk iøvrigt at tage den frankerede svarkuvert med porto for anbefalet brev og læse reglerne for, hvad man IKKE må have med ind på ambassaden. Det er svært (umuligt) at finde parkering i ambassadekvarteret.\nHvis du synes det er svært at søge visum til USA, så skulle du prøve at søge opholdstilladelse i DK og få fat på den danske udlændingestyrelse.\nOoooops minder mig om, at jeg vist lige skal have tjekket min indrejsetilladelse til USA.\nLaila: Nej jeg troede bare automatisk det var dyrere :) Det vil vi da prøve!\nSigne, det gør der :) Den vil jeg poste senere.\nAlice: Det er fordi hun skal studere derovre :) Så vidt jeg ved skal almindelige turister IKKE have visum!! Heldigvis!\nPernille: jeg er blevet chokeret over mængden af papirarbejde for at studere iUSA!!! Voooldsomt ;)\nUlla: TUSIND TUSIND tak for info. Jeg kan bruge alt den viden fra andre jeg kan få!! :) Har du nogen ideer til hvorhenne vi kan parkere?\nVi kender ved den sydligste af søerne... men det er en lidt lang gåtur. Men kan være en løsning.\nTina, I skal holde uden for København og så hoppe på toget/bussen istedet for. Jeg tror jeg ville kører til Køge, hvor der nok er nemmere at parkere.\nDet er ellers ikke svært at finde til ambassaden.\nJeg har også været derinde i forbindelse med mit tidligere job. Her tog det 15 minutter at komme igennem sikkerhedskontrollen. De er meget skrapper og de tager alt, du ikke må have med ind. De var søde den dag, vi var der og vi fik vores ting igen, da vi gik.\nMerete: Aj det kan da ikke være rigtigt man ikke kan parkere i KBH :)\nOg husk jeg har NUL stedsans!!! overhovedet ;)\nBare vi når derind til tiden er jeg ligeglad med om det tager hele dagen ;) NÆSTEN. Nanna har dimission om aftenen, så det skal vi tilbage til.


Hvordan at haven i et lille rum – WKIDK\nHvordan at haven i et lille rum\nMange steder er jord dyrt eller knappe. Mange boliger og lejligheder har kun en lille veranda, balkon eller terrasse. Andre har en meget lille gård sikkerhedskopiering til den nabo hegn eller bagsiden af en anden struktur eller en mindre del af en større have, såsom en side alley. Selv en enkelt, velplaceret beholder kan tilføje personlighed og farve til en lille plads. Her er, hvordan du får mest ud af din plads, uanset hvor lille.\nHvordan at haven i et lille rum. Størrelse op din plads.\nStørrelse op din plads.\nMåle det fysisk. Hvor meget plads har du virkelig?\nHvad er klima og udsættelse i dit rum? Er det få en hel del af sol eller skygge?\nKig på omgivelserne. Er der noget, du ønsker at dække op eller skjule, såsom en væg, hegn, eller nytte box? Er der noget du ønsker at bevare eller inkorporere, såsom en nærliggende træ, en visning eller andet omgivende landskab?\nCheck out jorden. Hvis din lille rum har jord, er det ler eller sand? Er det støtte andre planter, selv ukrudt?\nRegne ud, hvor vandet kommer fra. Har du et sted at tilslutte en slange til at vande planterne? Hvis det er tilfældet, kan du overveje en selvstændig coiling slange med en dyse, der vil slukke for vandet. Få en slange dimensioneret for din plads. Ellers få en stor vandkande.\nVælg et formål for din have.\nEr det rent dekorative, eller vil du gerne dyrke nogle urter eller fødevarer planter?\nBeslutte, hvor du vil være, når man ser på denne have. Vil du være i det, eller vil du oftest se det fra indendørs? En eller to stole og et lille bord kan gøre en lille have en attraktiv oase til at sidde og læse.\nRyd rodet. Hvis du er seriøs om at lave en have her, så prøv at finde et andet sted at gemme moppe. Mange lokalsamfund fraråder brug af udendørs rum som opbevaring, alligevel.\nHvis du skal gemme elementer på dette område, såsom hvis dette er det eneste sted for din cykel, i det mindste minimere størrelsen og antallet af gemte poster. Kassér eller fjerne alle elementer, der ikke er nødvendige, og giv dig selv plads til at organisere og få adgang til resten.\nBrug perspektiv. Læg større, lysere prøver tættere på hvor du vil være at se dem. Bruge flere dæmpede farver og mindre funktioner (blade og blomster) længere væk. Dette medvirker til at give illusionen af et større rum.\nDisguise grænserne, eller i det mindste blødgøre dem. Hvis et hegn eller rækværk er den fremtrædende træk i din have område, er det meget tydeligt, hvor lille rummet er. Brug i stedet planter som din grænse.\nBrug nogen planter kigger over hegnet. Hvis du kan se lidt af en nabos busk eller et træ over din hegnet, plante nogle lavere planter i en gruppering i det foran. Gjort rigtigt, kan det se ud som alle tre anlæg er i din værftet.\nBrug haverum. Du kan ikke altid opdele rummet, hvis det er meget lille, men hvis du har lidt plads til at arbejde med (sige, en lille baghave snarere end en lejlighed balkon) ikke har det hele viser på én gang. Har en vej til et andet rum eller område. Et lille rum kan være lige ret for en skjult skat, eller et sted at skjule sig.\nVarier stien eller terrassen materiale fra et rum til det næste.\nLav et rum for mennesker, især gartneren. Hvis en sti er alt hvad du har plads til, giver plads til det. Hvis du kan, dog tilføje en bænk eller stol.\nGå op. Generelt vandret plads er, hvad der er begrænset. Byg en lodret have, så prøv en højere container plantning eller træne en klatrer op af en væg eller et hegn. Du kan også bruge altankasser eller andre væg-eller hegn monteret containere eller et bord eller åbne reoler til flere containere.\nOpret et brændpunkt eller et kontaktpunkt per værelse, hvis du har flere værelser. Dette kunne være en farverig stol eller bænk, en vand-funktion, eller et særligt prangende plante eller udplantning.\nGlem ikke indendørs rum, hvis du ønsker flere planter, end du kan sætte udenfor. En solrig kan dyrke en bred vifte af urter, eller nogle få velplacerede stueplanter kan lysne tingene op. Vidste du, at du kan endda?\nOvervej bærbarhed. Hvis dette er en lejlighed, hvor længe vil du skal bo der? Bliver du nødt til at flytte planterne til et nyt hjem?\nPlacer containere op på fødder og placere bakker under dem for at forhindre farvning af overfladen nedenfor. De fleste planter kan ikke lide at have deres rødder stående i vand, men du bør vandbeholdere, indtil vandet løber hele vejen igennem og ud af bunden. Hvis der er for meget vand i underkop eller bakken efter vanding, hæld det ud.\nFind en balance mellem hyggelig og overfyldt. Du ønsker en have, ikke en jungle.\nBrug tomme knust / hakkede / Hele tomat dåser til at starte din unge tomatplanter er både effektiv og poetisk. Brug en dåseåbner til at lave et par små huller i bunden af hver dåse for dræning.\nUglaserede terracotta (rødler) beholdere mister vand hurtigt. En farverig glaseret keramik, plastik eller resin pot kan være et design element i sig selv, og dens indhold vil ikke tørre ud så hurtigt.\nVælge planter og beholdere sammen. Du kan matche farven og design samt størrelsen. Spørg på dit planteskole eller slå op, hvor stor en plante vil få.\nVær sikker noget du placere på en altan eller anden sal veranda er sikret mod nedstyrtning.\nHvis du vælger at skjule noget, overveje sit formål og tilgængelighed. Det er én ting at træne en vinstok op et hegn, men ikke dække op et hjælpeprogram meter eller hindre en ventilations indtag. Prøv i stedet at skjule disse elementer fra visningen uden at blokere adgangen.\nSådan opretter en regn haven\nHvordan at skabe en have med persisk, arabisk…\nHvordan til at tage sig af lucky bambus\nSådan laver du en terrarium\nHvordan til at vokse en følsom plante (mimosa…