Fenderlister - Beskyt dine vægge - Se mere her\nFenderlister fra S.E. Hovedgaard dækker et bredt område inden for beskyttelse af vægge.\nFenderliste 44264 -116\nFenderlister type 44115-116 er den optimale hygiejniske beskyttelse af vægge. Med vandtæt afdækning for skjult befæstigelse. Velegnet til hygiejniske områder, rengøringsrum, kølerum, hospitaler, kølevogne m.m. Endvidere er vor fenderlister meget lette at montere samt meget rengøringsvenlige.\nMere INFO om 44115-116\nFenderlister type 44264-116 er den optimale hygiejniske beskyttelse af vægge. Med vandtæt afdækning for skjult befæstigelse. Velegnet til hygiejniske områder indenfor fødevare- og levnedsmiddel industrien. Endvidere er vor fenderlister meget lette at montere samt meget rengøringsvenlige.\nMere INFO om 44264-116\nFenderlister type 4276 er den nemme løsning for beskyttelse af vægge i forskellige hygiejniske områder. F.eks. kølerum, hospitaler, kølebiler, kølecontainere m.m. Endvidere er vor fenderlister meget lette at montere samt meget rengøringsvenlige.\nMere INFO om 4276\nDrift og vedligehold for fenderlister


E-Mountainbiketur og middag i Shelter 214 - IT-Branchen\nE-Mountainbiketur og middag i Shelter 214\nFå en uforglemmelig dag sammen med IT-Branchen og bliv guidet rundt i Hareskoen, Nørreskoen og Jonstrup Vang. Det kan være stærkt vanedannende og der er risiko for at blive beskidt, men du får et kæmpe smil i ansigtet.\n08. juni 2022 / 15:00 - 20:30\nGammel Hareskovvej 321, 3500 Værløse\nVi inviterer til netværksmøde udover det sædvanlige, når Mountainbike United stiller op med nyeste e-mountainbikes der sikrer at selv de der ikke er i topform kan være med på de smukkeste spor i skoven. Alle vil opleve hvordan man let og ubesværet kan komme op ad de stejle bakker i skoven og virkelig komme op i fart på cykel i de naturskønne områder, som Hareskoen, Nørreskoen og Jonstrup Vang er rig på. E-mountainbike er ikke snyd det er bare flere naturoplevelser, mere sjov og samvær hvor alle kan være med.\nOnsdag den 8. juni, kl. 15.00 – 20.30\nFå en uforglemmelig dag sammen med IT-Branchen og bliv guidet rundt i de smukke omgivelser i Værløse af Mountainbike United’s CEO Morten Kamp Schubert som også er manden bag det førende Digitale Mountain Bike community – Mountainbike United™. Turen fuldendes med middag hos Shelter 214 i Værløse, hvor vi kan nyde forplejning midt i den stårslåede natur.\nArrangementet er kun for medlemmer af IT-Branchen og det er gratis at deltage. Der er begrænsede pladser – max 2 pr. virksomheder – og tilmelding er påkrævet. Der et begrænset antal pladser, så tilmeld dig allerede nu!


Henrik Nielsen bliver ny vicekommunaldirektør i Sorø Kommune. Han kommer fra Lejre Kommune.\n- Sorø Kommune er en kommune med ambitioner og en kommune, som tør træffe modige valg i forhold til at lægge en stor beslutningskompetence ud til de politiske udvalg og de kommunale fagcentre. Jeg glæder mig til at blive en del af kommunens strategiske ledelse og være med til at omsætte de strategiske ambitioner til handling i hele den kommunale organisation. Det er vigtigt for mig at være med til at udvikle vores velfærdssamfund på det nære niveau, hvor vi som kommune møder borgerne. Og jeg lægger vægt på at gøre det i samarbejde med kommunens borgere og inden for de økonomiske rammer, der er, siger Henrik Nielsen.\n- Med Henrik Nielsen får vi en dygtig og erfaren vicekommunaldirektør, som har et godt blik for værdien af en sikker drift i forhold til at sikre kontinuitet i kommunens velfærdsopgaver såvel som trivsel hos medarbejderne. Jeg er overbevist om, at Henrik Nielsen med sin store kommunale erfaring vil blive et aktiv for Sorø Kommune, og at han vil få et godt samarbejde med det politiske niveau i byråd og udvalg.\n- Henrik Nielsens store erfaring betyder, at han vil kunne bidrage til velfærdsudviklingen og til det strategiske budgetarbejde i Sorø Kommune. Han vil desuden kunne bringe nyttige erfaringer ind i arbejdet med at realisere byrådets Vision 2022, ikke mindst i kraft af sin store organisations- og medarbejderforståelse og sine gode erfaringer med samarbejde med civilsamfundet.


→ Køb Plænegødning på nettet nu – Se udvalget her\nEn del e-forretninger tildeler nu om stunder et bredt udvalg af billige muligheder for levering til plænegødning. En af favoritterne er nu til dags levering til en pakkeshop, og så afhenter du blot de købte varer lige når det passer dig. Løsningen er jo meget smart, og typisk endvidere den mest betalelige mulighed for fragt.\nDu bør alternativt udse dig at få varerne leveret til din lejlighed eller ud på din arbejdsplads. Fragtformen er en gang i mellem lidt mere omkostningsfuld, men endda ualmindeligt praktisk med plænegødning online. Den billigste form for levering er unægtelig selv at hente ordren, men dette nødvendiggør at du bor nærved e-firmaets byggecenter, fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nAntal dages levering på plænegødning kan vise sig at være yderst betydningsfuld hvis vi absolut skal bruge varen inden for kort tid, så derfor er det ret så væsentligt at du kontrollerer den forventede leveringsdato på plænegødning. Masser af byggecentre – fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix og Bauhaus – tilsiger billig 1 dags fragt på mange af butikkens varer online, som står og falder med at bestillingen realiseres forinden et konkret klokkeslæt, så at de højst sandsynligt kan nå at få ordren sendt afsted forinden logistikpersonalet har fri.\nEn hel del internet webshops præsterer fragt uden betaling på plænegødning online, men oftest kun såfremt der købes for en bestemt sum. Som alternativ skulle du vælge den mest prisbevidste leveringsmodel, hvilket tit er at få fragtfirmaet til at køre varerne til en pakkeshop.\nTemmelig mange byggemarkedskæder yder click-and-collect hvor man handler billig plænegødning online men selv henter i byggemarkedet. Eksempelvis Davidsen, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg, Harald Nyborg, Bygma og Stark. De foreslår blandt andet click-and-collect på plænegødning i følgende områder:\nHedensted, Hedehusene, Korsør, Værløse, Kokkedal, Brabrand, Farum, Rønne, Horsens, Dragør, Søborg, Virum, Tårnby, Frederiksberg, Skanderborg, Gentofte, Brønderslev, Odense, Vallensbæk, Haderslev, Varde, Charlottenlund, Odder, Middelfart, Hobro, Ishøj, Svendborg, Næstved, Silkeborg, Risskov, Glostrup, Hvidovre, Solrød Strand, Frederikssund, Køge, Nyborg, Thisted, Rudersdal, Albertslund, Holstebro, Nærum, Gladsaxe, Esbjerg, Struer, Lillerød, Valby, Vordingborg, Sønderborg, Nykøbing Falster, Aarhus, Aabenraa, Frederikshavn, Skive, Lystrup, Roskilde, Slagelse, Ikast, Ballerup, Brøndby, Greve, Tilst, Herning, Helsingør, Aalborg, Haslev, Grenaa, Herlev, Kalundborg, Nørresundby, Hjørring, Hørsholm, Jyllinge, Brønshøj, Fredericia, Højbjerg, Viborg, Kolding, Frederiksværk, Nakskov, København, Vejle, Taastrup, Birkerød, Rødovre, Holbæk, Hillerød, Randers, Ringsted, Allerød, Ølstykke, Vanløse, Lyngby, Åbyhøj, og Stenløse, .\nKlik-og-hent for plænegødning er muligt i samtlige områder af Danmark: Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Østjylland, Nordjylland, Syddanmark), Sjælland (Vestsjælland, Hovedstaden, Nordsjælland, Lolland, Amager, Østsjælland, Falster, Midtsjælland, Sydsjælland, Bornholm) og Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Vestfyn).\nNår der ses på statistikkerne er det klart, at netshoppere ofte kigger efter eksempelvis plænegødning online og plænegødning tilbud. Vi ser desuden som regel internet shoppere søge efter for eksempel plænegødning priser, billig plænegødning samt køb plænegødning, plus de velkendte byggecentre som Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Jem og Fix, 10-4, Bygma og XL-Byg.\nGode priser på plænegødning\nDet er efterhånden yderst bekvemt for alle og enhver at finde frem til tilbud på billige plænegødning online på tværs af internet foretagender, og derfor har langt de fleste internet firmaer ikke kunne lade være med at nedskære prisen på plænegødning enormt, og derudover tilbyde gratis levering.\nDog kan det imidlertid blive nyttigt at sammenligne et par forskellige outlets på nettet efter tilbud på plænegødning online forud for at du bestiller, sådan at du er garanteret at skaffe sig den mest attraktive pris. Kig ikke bare på de velkendte byggekæder som 10-4, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus, Davidsen, Bygma og Harald Nyborg.\nDu bør alligevel være så påvagt, at såfremt en webshop afsætter billige plænegødning online til en pris der kan virke ekstraordinært fremragende, bør det undertiden være et bevis på en uoprigtig online shop. Køb med kort er i hvert fald inkluderet i et lovbud, hvilket passer på køberen imod uægte butikker på nettet.\nGenerelt slår vi et slag for shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du udnytte en billig afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, såfremt du har til hensigt at honorere prisen på plænegødning i flere bidder. Det fås som regel hos online nichebutikker, men sjældent de velkendte byggemarkeder som fx Stark, XL-Byg, Silvan, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix.\nSes der på tallene er det markant, at netshoppere tit søger efter bl.a. plænegødning priser og billig plænegødning. Foruden dette oplever man som regel folk søge efter blandt andet plænegødning online, plænegødning tilbud og køb plænegødning.\nTrustpilot bringer dig tilpas fornemme genveje til at gennemstøve en hel del nuværende køberes evalueringer og af den grund er det godt, at du verificerer online forretningens omtaler inden du lægger din bestilling på billige plænegødning online.\nFacebook giver dig lignende immervæk fornemme genveje til at få kendskab til netbutikkens troværdighed. I øvrigt ser vi nogle e-handler hvor man kan publicere en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket ydermere må tages i brug til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nFør nogen handler billige plænegødning online i en internet butik kan de de facto betragte virksomhedens betingelser, dog er det normalt ikke særlig spændende, i særdeleshed på de gængse byggecentre som Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Stark, Silvan og 10-4.\nEn anden mulighed kan være at se hvorvidt e-butikken er medlem af e-mærket, siden det er et fingerpeg om at e-forretningen lever op til den officielle danske lovgivning, tillige med at e-forhandleren undertiden besigtiges af eksperter som forstår lovene på området.\nDet er en rigtig god mulighed for at blive assisteret, hvis du udsættes for vanskeligheder ved din ordre på plænegødning. I øvrigt anbefales det at køberen er vidende om de mest aktuelle betingelser der spiller ind i forbindelse med bestillingen af plænegødning online, for eksempel hvilken ombytningspolitik e-butikken tilsikrer.\nPå grund af dette er det tilmed afgørende, at man når som helst sikrer sin købsbekræftelse, således man altid kan bekræfte sin bestilling af plænegødning, ligegyldig om man har købt ved Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Bygma, Stark eller Jem og Fix.


selvværd Arkiv - MOR-SKAB\nDe er alle bygget op som opslagsværker, hvilket gør det nemt for travle forældre, der måske ikke har tid til at læse en hel bog.\nForfatter: Maria Beadle og Anni Kirk\nVed første øjekast irriterer titlen mig, da det nemt kan lyde som om, man skal pace sit barn, og nogle børn ikke er gode nok = ikke superbørn. Men ved nærmere bekendtskab virker bogen rigtig god. Den er bygget op som et opslagsværk, hvilket er perfekt, da man måske ikke har tid til at læse en hel bog fra ende til anden med en baby på armen.\nBogen vil skabe glade børn (en titel, der ville være mere sigende for bogen, synes jeg) og har ikke fokus på amning, sengetider og ernæring, men stimulering. Bogens første del er inddelt efter alder fra 0-12 år, og hvordan man kan stimulere barnet lige netop der, hvor ens barn er.\nForfatterne fokuserer på børns selvværd, syn, motorik og indlæring, og hvordan du stimulerer dem på netop de punkter.\nNår barnet er spæd, er fokus for eksempel, at det skal lære at ligge på maven, og hvordan du allerede der giver dit barn selvtillid. For det syv-årige barn, handler det om hjælp til at knække læsekoden og indøve koncentration inden skolestart.\nAnden del af bogen gennemgår begreber som hjernens modning, syn og samsyn, reflekser og sanser – det hele hænger nemlig sammen, og forfatterne ønsker at udbrede, at hjernen ikke modnes passivt, men fordi den udfordres og stimuleres.\nDet fedeste ved “Superbarn” er, at den kan bruges som et opslagsværk, hver gang du vil inspireres til, hvordan du stimulerer dit barn i den rigtige retning, og det er dejligt, når man som mor indimellem ikke længere kan finde på noget nyt.\nBog: “Helens bog om børn og opdragelse”\nForfatter: Helen Lyng Hansen\nMottoet i bogen er: Tydelige voksne giver trygge børn!\nHelen Lyng Hansen er en meget anerkendt netsundhedsplejerske, der via sin hjemmeside giver råd til rigtig mange forældre, og jeg har ofte brugt hendes råd der, for hun virker dejlige ligetil, kærlig og nede på jorden.\nI bogen fokuserer hun på, at børn ikke skal trues eller dresseres til lydighed, men dog alligevel have tydelige forældre, der med grænser, dialog og empati giver deres børn selvværd og sociale kompetencer.\nOg det begynder allerede hos det helt spæde barn, som man altid skal give trøst og kærlighed, hvis det græder. Det giver nemlig barnet en helt grundlæggende tillid til, at “mor og far vil mig det godt.”\nHelen påpeger, at det er vigtigt, at vi, selvom vi sætter tydelige grænser og har sagt nej til noget, skal lytte til barnet, så det føler sig rummet med de følelser, det måtte have fx “Jeg kan se, at du bliver ked af, at du ikke må få isen – kom så skal jeg trøste dig” (selvom barnet stadig ikke må få isen). På den måde føler barnet, at du rummer hans/hendes følelser, og det giver tillid og selvværd.\nOg i stedet for at bruge vendingen “du skal”, kan man for eksempel som forælder bruge sig selv og sige “Jeg vil gerne, at du …”\nI bogen understreger Helen også, at hårde ord og irettesættelser, som nedgør barnet skaber sorg, utryghed og mindreværdsfølelse.\nBogen er bygget op over 600 spørgsmål og svar om børneopdragelse, så man nemt kan slå lige netop det spørgsmål op, som man måtte have. Det gør bogen meget brugbar, både at læse fra start til slut, men bestemt også som opslagsværk, hvis man lige står med et bestemt problem.\nBog: “Helens bog om børn og søvn”\nForfatter: Helen Lyng Hansen Læs mere ...


H.O. Sprøjtelakering – Sprøjtelakering, Sprøjtemaling, Lystrup, Århus\nSprøjtelakering og sprøjtemaling i Lystrup og Århus\nSprøjtemaling af indvendige døre og låger\nVi udfører sprøjtelakering af låger, skabe, møbler og meget andet. En stor del af vores arbejde med renovering af køkkener og andet, indbefatter sprøjtelakering af låger m.m. Dette forgår på vores eget værksted, hvor vi råder over moderne faciliteter.\nUdover at lakere til vores egne projekter, udfører vi også:\nSprøjtelakering for andre håndværkere\nRådgivning til farvevalg og komposition\nOplakering af møbler og møbeldele\nLakering af store serier og enkeltdele\nBrug for opmåling og montering af bordplade?\nFind hjælpen her: hobordplader.dk


CLASSIC: Videnskab.dk har spurgt to eksperter om, hvorfor vi skal vride hjernen for at komme på et ord, der ellers ligger lige på tungen.\nFremmedsprog kan være svært at huske, når man skal tale eller skrive, men knap så svært, når man skal forstå det. (Foto: Shutterstock )\n'Hvad er det nu, det hedder - jeg har det lige på tungen?'\nDe fleste har prøvet at forvandle en samtale til en kollektiv gætteleg, når de ikke lige kan komme på et navn eller andre ord, der ellers ligger lige for. Vores læser Anja Pedersen oplever problemer med hukommelsen, når hun skal tale tysk. Hun delte sin undren med Videnskab.dk.\n»Hvordan kan det være, at jeg sagtens kan forstå tysk, når jeg hører eller læser det, efter jeg ikke har brugt det i flere år, mens det er rigtig svært at skrive og tale det?«.\nVi har fået professor og overlæge Gunhild Waldemar, leder for Nationalt Videnscenter for Demens og Anders Gade, lektor ved Institut for Psykologi, Københavns Universitet til at minde os om, hvordan det nu lige kan være.\nDet er sværere at genkalde end at genkende\nAnders Gade kæmper også selv med det tyske til tider og er hurtigt parat med et svar.\n»Forskellen ligger i, at når man hører og læser sproget, så har man nogle indgange eller cues, som aktiverer nogle hukommelsesspor i hjernen. Vi genkender ord og billeder, og så ved vores hjerne, hvor informationen skal findes.«\nDen specifikke indgang har vi ikke, når vi selv skal til at lede efter den lagrede tyskinformation, og derfor kan det være sværere.\n»Det handler om, om vi bruger hukommelsessystemet aktivt eller passivt. Alle over halvtreds vil kunne fortælle, at det er meget nemmere at genkende end at genkalde information. Når vi genkalder information, bruger vi Hippocampus, der strukturerer vores hukommelse. Det led kan vi så at sige springe over, når vi genkender.« fortæller Anders Gade.\nTre slags hukommelser\nDer findes ikke ét hukommelsescenter i vores hjerne. I stedet findes der en række hjerneområder, der hver for sig bidrager med specielle hukommelseselementer. Overordnet inddeler man i tre slags hukommelser, der igen kan inddeles i mange undergrupper.\nSensorisk hukommelse, som fastholder helt ubearbejdede sanseindtryk som lys og lyd i ganske få sekunder, indtil de eventuelt bliver genstand for vor opmærksomhed.\nKorttidshukommelse eller arbejdshukommelse, der fastholder indkodede indtryk og tanker såsom ord, tal og mønstre i op til et minut, således at de eventuelt kan bearbejdes mere grundigt og indgå i mere omfattende tankeprocesser.\nLangtidshukommelse, der fastholder kodet og struktureret information, såsom forståelse og viden.\nNetop fordi vores hukommelse er delt op i flere elementer, kan visse hukommelsessygdomme ramme enkelte dele af hukommelsen.\nSprog skal hentes i langtidshukommelsen\nSpørg Videnskaben Classic Der er stillet mange gode spørgsmål til Spørg Videnskaben i de fem år, Videnskab.dk har været i luften. Hver uge 'genudsender' vi nogle af de bedste spørgsmål og svar fra brevkassen. Denne artikel blev oprindelig bragt 22. april 2008.\nGunhild Waldemar forklarer, at det sprog vi har lært, i sidste ende havner i langtidshukommelsen, hvor genkaldelsen kan påvirkes af mange ting.\n»Hukommelse er i bund og grund kemiske signalstoffer og elektriske strømninger mellem cellerne, og efterhånden som man bliver ældre, er der større risiko for, at stress og sygdom kan spille ind på, hvor godt man genkalder.«\nHun påpeger også, at der samtidig bliver mere viden og erfaring at håndtere, når man bliver ældre. Derfor kan det blive sværere at fastholde overblik over de mange informationer.\nSund livsstil er godt for hukommelsen\nSom leder af videnscenter for demens, kan Gunhild Waldemar dokumentere, hvordan man kan forbygge problemer med huskeren.\n»Vi ved, at mennesker, der spiser sundt og motionerer, er bedre i stand til at undgå demensrelaterede sygdomme. Desuden kan vi også konstatere, at social aktivitet hjælper på hukommelsen.«\nHun har hørt rygter om amerikanske studerende, der tog Alzheimermedicin før eksamen, men tvivler på, at det kan påvirke raske mennesker.\n»Det er begrænset, hvad læger og medicin kan gøre for hukommelsen i dag, men det er et spændende felt, hvor man bliver bedre og bedre til at kortlægge processerne i hjernen.« siger hun til videnskab.dk og henviser til en artikel i New York Times d. 5. april 2009.\nArtiklen fortæller om hjerneforskere, der har identificeret et centralt kemisk stof i hjernen, og derved mener at kunne påvirke hukommelsen, måske endda på sigt forbedre den.\nMen indtil da må Anja Pedersen slå op i tyskordbogen, og redaktionen må forlade sig på at binde en rød snor om fingeren for at huske at sende hende en t-shirt for ugens spørgsmål.\nAnders Gades profil\nGunhild Waldemars profil


Fl. Chr. Nielsen: Brødristeren er den svages værn mod det totalitæres metastaser - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nOpinion Flemming Chr. Nielsen | 20. september 2018 kl. 4:00 | Print\nSTRØM: En tændt brødrister i en tom lejlighed er måske en del af kampen mod fremtidens masseovervågning, mener Fl. Chr. Nielsen. (Foto: Colourbox)\nKOMMENTAR: I sidste øjeblik opgav regeringen et forslag om at samkøre borgernes elforbrug med deres bopæl. På den måde skulle masseovervågning have afsløret offentligt forsørgede med fiktiv adresse, men sæt i stedet hjerter og hjerner ind, hvor der er formuer at hente, skriver Flemming Chr. Nielsen.\nHvem skulle tro, at en brødrister pludselig kunne være et kampvåben imod statslig masseovervågning af borgerne? En brødrister er jo cirka lige så sexet som en radiator. Hvordan kan den hamle op med håndgranater og vejsidebomber? Den kan vel højst give anledning til en dydsiret test af diverse fabrikater?\nNej, under de rette omstændigheder kan et batteri af brødristere sabotere et politisk overgreb mod dit privatliv.\nFor hør nu her.\nI upåagtet stilfærdighed har regeringen boltret sig i våde drømme om at overvåge samtlige danskeres elforbrug. En indledende gnist i en natlig beskæftigelsesminister-fantasi blev til den perversion, at Udbetaling Danmark fremover skulle samkøre oplysninger om vores elforbrug med vores private bopæl. På den tavse facon kunne der nemlig afsløres snyd med sociale ydelser.\nBemærk altså venligst den totalitære slyngplante, der hastigt metastaserer ud over vort land.\nFlemming Chr. Nielsen: Fjernsynet lytter med, når du skændes med din ægtefælle\nDen totale overvågning af tre millioner elforbrugere vil dog ifølge vicedirektør Birgitte Arent Eiriksson i tænketanken Justitia højst afsløre 700 snydere, og samme vicedirektør spørger med rette, om det kolossale apparat er foreneligt med vores endnu gældende ret til privatliv.\nFlere og flere data indsamles. Mere og mere kontrol ophobes om det privatliv, der indtil videre er beskyttet i Den europæiske Menneskerettighedskonvention. Men oftere og oftere hører vi konventioner ”udfordret” og ”kantgået,” fordi de vurderes som en utålelig hindring for magtens edderkoppespind og dens giftige sekreter.\nHer er det, brødristeren kommer ind som et overset forsvarsmiddel mod invasionen af vores intimsfære. En kontanthjælpsmodtager eller en anden såkaldt ”social klient” gøres akut kriminel, hvis han eller hun foretrækker sin kærestes selskab frem for evig ensomhed i den et-værelses. Elmåleren blotlægger kriminaliteten.\n”Huskede du nu at tænde for brødristeren i din tomme lejlighed?” spørger kæresten.\n”Ja, min elskede.”\nDermed er den paranoide stat hindret i at kræve overlevelseshjælpen inddraget. Med en tilsluttet brødrister eller en hel kollektion – gerne med indbyggede timere – på den forladte bopæl har privatlivets krav på fredhellighed udfordret snageriet.\nMen lad os som vicedirektøren i Justitia holde os til de 700 potentielle småsyndere, der hver især fra det offentlige modtager cirka 10.000 kroner om måneden (nogle af pengene vender tilbage som indkomstskat).\nDet er i aller-allerværste fald og med mistænkeliggørelsen i topform en årlig udgift på mindre end 85 millioner kroner. Så for de småkriminelle elskendes skyld ville regeringen iværksætte sin altomfattende elregistrering, og bortset fra Enhedslisten og Alternativet blev hele Folketinget til energiske Duracell-kaniner af indeklemt mobbe-fornøjelse.\nKlummeskriveren skal undlade at opremse de langt mere givtige indgreb i milliardklassen, hvor Folketingets flertal modsat agerer som skræmte strudse, så vi nøjes med det beskedne snyde-udvalg, der indledes med bogstavet S: Stråmænd, Skuffeselskaber, Skånevaskerier, Skattely.\nLad os i stedet fryde os over, at fagbevægelsens og den juridiske sagkundskabs indvendinger sidst i august fik beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V) til omsider at trække fantasien om den elektriske samkøring tilbage. Det sydende sekret blev opgivet som en spionagemulighed mod borgerne.\nVrangvilligt og fodslæbende, må vi antage, for politiske drifter er ustyrlige, når de rettes mod laverestående borgere. Hvis drifterne neddæmpes af en kold afvaskning, hittes der omgående på alternative benspænd for de udsattes privatliv. Hvad ligner det for eksempel, at biblioteker ifølge en borgerlig cheføkonom ”gør det mere attraktivt at være på offentlig forsørgelse, for så har man mulighed for at surfe gratis på internettet og gratis læse aviser og blade”.\nFatter du foragten hos de magtfulde, din dovne hund! Hvis de en dag forlanger, at du skal give hånd ved mødet med en højerestående, så læg en rødbedesaft-sivende forbinding om din tommeltot, og du undgår din ydmygelse.\nBemærk altså venligst den totalitære slyngplante, der hastigt metastaserer ud over vort land. For mindre end en menneskealder siden ville den have gjort DDR-kollaboratører gulgrønne af misundelse – eller ligblege af forargelse.\nModsat vore egne sad DDR-statens kontrollanter ved vakkelvorne skriveborde med brøstfældige skrivemaskiner, slidte farvebånd, forsuttede blyanter, krøllet karbonpapir og kaffeplettede indberetninger. Det kunne tage uger og måneder at opsnuse en antisocialistisk borger. Hos os er tempoet anderledes effektivt og maskinelt, renskuret og hygiejnisk. Lav en samkøring klokken 13.01.00, og den anti-markedsøkonomiske borger spræller i edderkoppenettet klokken 13.01.15.\nMen bag parfumerede fraser om demokrati og ligestilling er ideologien den samme Jantelov: Du skal ikke tro, du er lige så meget som os.\nDerfor, regering og konsorter, lad den mislykkede samkøring af elforbrug og kærlighedsliv være jer et stød over fingrene og en tiltrængt hjertestarter. Sæt jeres nu så skindøde hjerter og hjerner ind, hvor der er formuer at hente. Hold jeres grabber og jeres lurende blikke væk fra de beskedne glæder hos fattigfolk og fra selvforsvarets brødristere og rødbedesaft.\nOftere og oftere hører vi konventioner ”udfordret” og ”kantgået,” fordi de vurderes som en utålelig hindring for magtens edderkoppespind og dens giftige sekreter.\nForrige artikel Jarl Cordua: Kæk Thulesen Dahl påtager sig håneretten Næste artikel Lisbeth Knudsen: Lad os nu få en ærlig sundhedsdebat


8 væsentlige HR trends og take-aways fra AoM 2019 - NOCA\nAf Rikke Kristine Nielsen, PhD, lektor ved Aalborg Universitet, København og Ulrik S. Brix, PhD, Head of NOCA\nNetop hjemvendt fra Boston har vi sat os for den næsten umulige opgave at samle op på en Academy of Management (AOM), hvor 11.000 forskere og praktikere mødes for at udveksle den nyeste viden på 2.200 sessions fordelt på 5 konferencedøgn. At kondensere 8 vigtige HR trends eller take aways er endnu sværere, idet det ikke nødvendigvis er de samme trends, som er relevante for alle. Afsættet er derfor i input fra NOCA og CBS executives 30 personer store gruppe og de faglige debriefings, som vi gennemførte hver eneste aften for at koble forskning til praksis.\nDet følgende kan betragtes som en slags ”Hitchhikers’ Guide to AoM – The Sequel”, hvor vi forsøger at samle trådene og pege fremad.\n”De 8 væsentligste ledelses- og HR trends anno 2019”?!\nStillet over for et overflødighedshorn af ny forskningsviden kan det være svært – eller umuligt? – at finde den røde tråd. Et ønske om at ville udkrystallisere de væsentligste trends og tendenser kan sidestilles med at finde en nål i en høstak, for måske foregik der noget endnu vigtigere på netop den session, hvor man var travlt optaget af noget andet interessant? Og kan man overhovedet sige noget meningsfuldt på tværs? De programsatte papers og sessioner, der har overlevet tre barske fagfællebedømmeres dom, er ikke nødvendigvis en indikation af, hvad ”der rør sig” derude i forskningen, for måske var kvaliteten af papers, der fokuserede på bestemte tidsaktuelle udfordringer, lad os sige multikulturelle teams, bare ikke af en sådan kvalitet i år, at de kom med i det endelige program? Og sådan er der en lang række forbehold, man kunne fremføre, men vi vover alligevel et øje og giver i det følgende vores bud på væsentlige take-aways på tværs af de mange oplæg.\n1) Inklusion – Diversitet 2.0\n2) ”Higher Purpose” og omsorgsfulde relationer i den, dinog de andresgode sags tjeneste\n3) Bæredygtigheder: Gro, Gretha og greenwashing\n4) Virtual reality, AI, Big Data, … – teknologien kommer, men hvad skal vi med den?\n5) Samarbejde på tværs af ”borders and boundaries” – jagten på den frygtløse flashmob\n6) Organisatorisk paradoks-parathed: Uddelegering og deling af paradokser\n7) Ledelse vs. ledere – ledelse i flok\n8) (Ud-)dannelse af gode ledere\nNår nu konferencens tema var ”den inkluderende organisation” er det ikke overraskende, at sessioner om netop diversitet og inklusion fyldte godt i landskabet. Vi hæfter os dog ved, at temaet fyldte mere, end det plejer på AoM, hvor der typisk er mange flere sessioner, der ikkehandler om konferencetemaet end sessioner, der gør. Når 25 forskellige forskningsdivisioner støtter så kraftigt op omkring et tema, signalerer det, at det er noget, som fylder i mange forskellige afkroge af ledelsesdisciplinerne netop nu.\nEn generel pointe rummes også i konferencens titel, der sigende nok hed den “inkluderende organisation”, ikke “den diverse organisation”, hvor inklusion er en slags ”Diversity 2.0”: En ting er, at man lykkes med at tiltrække og ansætte en mangfoldig medarbejderskare, men bringer man diversiteten i spil gennem reel inklusion, eller er den der bare?\nDet er således ikke længere et succeskriterie at lykkes med at tiltrække og ansætte en meget mangfoldig medarbejderskare, da mangfoldighed kun giver værdi og dynamik i organisationen,hvis man lykkes med at bringe diversiteten i spil gennem reel inklusion. I vores praksisrefleksioner diskuterede vi,om ordet ’inklusion’ kommer til at støje for meget i den udbredte brugafordet i forbindelse med integration af elever med særlige behov i den almindelige undervisning. Vi diskuterede,om inklusion i danske organisationer er noget,man gør,fordi man er ”et godt menneske” eller en organisation,som viser sit sociale ansvar bevidst, eller om det handler om,at inklusion og diversitet er godt for top-og bundlinjen. Udfordringen ved sidstnævnte er,at dokumentationen for den økonomiske effekt er så ”mangfoldig”,at der endnu ikke er nogen entydig konklusion,om inklusion er en god forretning.\nSamtidig hæfter vi os også ved, at den gruppe, der i sessionerne ofte(st) skulle inkluderes, var kvinder, hvilket i sig selv ikke kan siges at være nogen særlig mangfoldig tilgang, men måske det også skal ses som akademiets måde at adressere, at også forskningsverdenen har ondt i kønsbalancen…?\nSamfundsvidenskabelige (social sciences) forskere tager udgangspunkt i samfundet, det sociale og livet i fx virksomheder og organisationer, finder mønstre, skaber mening, vender tingene på hovedet – og på den måde, følger forskningen efter praksis kan man sige. Ledelsesforskningen træder nye stier, men gør det ofte som iagttagere af noget, som nogen allerede ”gør” derude. Det er derfor svært at afgøre, hvad der kommer først: Beskæftiger forskningen sig mere med ”higher purpose”,fordi mange organisationer gør det, eller beskæftiger forskningen sig med purpose tilskyndet af ”teoretiske huller”, der skal stoppes eller identifikation af sammenhænge, som ifølge videnskabens egne logikker bør tryktestes i praksis? Hvorom alting er, var der en del sessioner om dette tema, og der var stor interesse for emnet i vores gruppe.\nDer er i disse år stor fokus på, hvordan vi kan gentænke (kapitalistiske) praksisser og måder at være virksomhed på, herunder hvor virksomheden skal knytte dens forskellige stakeholdere til sig og sin mission/vision. Det er ikke bare produkter/services eller brandværdi, som virksomheden skal give til sine stakeholders – det er også muligheden for at give eller facilitere ”higher purpose”. Sessioner om dette mene gav anledning til interessant diskussion på vores debriefing af, hvorvidt purpose er noget, virksomheden skal give – eller om pilen (også) vender den anden vej: Den enkelte har sit eget unikke purpose, forstået som noget de vil bidragemed til fællesskabet, ikke noget de skal ”have” eller ”blive givet”af nogen. Hvad ville det betyde i din organisation, hvis purpose var noget, den enkelte selv skulle definere? Og hvad hvis det purpose så ikke rigtigt støtter op om det purpose, som virksomheden mener er hensigtsmæssigt?\nDet er så måske her kærligheden kommer ind i billedet. Flere konferencer – og nu også AoM – har haft oplæg, der handler om ”kærlighed” i organisationer, heriblandt den meget besøgte session ”All you need is love”. Om ”love” skal oversættes med ”kærlighed” eller måske snarere med ”uegennyttig omsorg” kan diskuteres, men pointen er i hvert fald den, at ”den andens” (ofte medarbejderens) mål og interesser er noget, der bør lægge ledere og organisationer oprigtigt på sinde i deres egen ret og ikke som modstande eller interessekonflikter, der skal overvindes eller omvendes. Konkrete anbefalinger til, hvordan man så rent faktisk lykkes med at gøre sådan en tilgang reelt dialogisk, dvs. hvor begge parter (potentielt) bliver forandret af dialogen, ligger det vanskeligere med at påpege. Under hjemlige himmelstrøg har debatten om kærlighed blandt andet raset i forbindelse med Morten Albæks meget citerede og delte udtalelser om emnet, herunder afdækket en vis skepsis i forhold til, om ”kærlighed i organisationer” ikke bare bliver endnu en intimteknologi, der med vanlige instrumentelle bagtanker alligevel ender det samme sted, som vi plejer. Men alle kreative bud, der sætter diskussionen i gang om fremtidens organisation, er velkomne.\nEt andet område, hvor der er brug for nytænkning, er i forhold til bæredygtighed, ”sustainability”, og håndteringen af såkaldte ”grand challenges” (fx klimaforandringer og flygtningestrømme), som var markant til stede i programmet. Bæredygtighedsbegrebet fik sin store udbredelse i forbindelse med (Gro Harlem) Brundtland-rapporten, der udkom i 1987, hvor bæredygtighed defineres som følger: ”Sustainable development is development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”(UN, 1987). Der sondres ofte mellem tre forskellige arenaer, der skal gå op i en højere enhed for at opnå en bæredygtig fremtid: Det sociale, miljøet (forstået i bredeste forstand) og økonomien.\nOm det er Greta Thunberg-effekten, der slår igennem vides ikke, men på AoM var det særligt klimadagsordenen, der optog plads i forhold til miljø-aspektet af bæredygtighed. Der var andre bæredygtigheds-aspekter repræsenteret (fx moderne slavearbejde), men set i forhold til et generelt bæredygtighedsfokus, tog klimaet nok prisen. Og det kan egentlig undre – der er jo fx hele 17 verdensmål, bl.a.: ”afskaf fattigdom”, ”anstændige jobs” og ”mindre ulighed”, som også kunne tåle mere fokus. Et centralt omdrejningspunkt må derfor være, at vi må tale om bæredygtighederi flertal, snarere end bæredygtighed i ental. Man kan ikke redde hele verden på en gang, og forskellige aspekter af bæredygtighed kan være på kollisionskurs med hinanden.\nDerfor er det vigtigt at fejre og gå efter ”micro-sustainabilities”, som en forsker kaldte det på en session om bæredygtig HRM: Vi skal huske de små og mindre gevinster og undgå at blive handlingslammede af kollektiv ”flygskam”, klimadepression eller frygt for at blive anklaget for greenwashing. Noget lignende slog Otto Scharmer til lyd for på den noget større klinge, idet han mente, at ”[v]erden bevæger sig i en meget farlig retning. Men der er kun fem ting, vi skal have styr på, for at kunne løse verdens problemer: (verdens)økonomien, energisektoren, landbrugssektoren, uddannelsessektoren og det, vi putter i køleskabet (forbrug). Vi er allerede nået langt med flere af punkterne, og når det hele er fikset, er vi på rette vej igen.” Andre var mere pessimistiske – en forsker, hvis hidtidige forskning havde centreret sig om naturkatastrofer, fortalte således, at han nu havde kastet sig over bæredygtighedsforskning med samme teoretiske ballast som hidtil, idet han definerede klimaforandringer som en slags ”naturkatastrofe i slow motion.” Alle er imidlertid enige om, at der skal handling til.\nEt andet fremtrædende tema i programmet, som også fylder godt i samfundsdebatten ude og hjemme, var teknologiens indvirkning på arbejdsliv, ledelse og organisationer. Interessant er det i denne sammenhæng at bemærke, at det i vid udstrækning fortsat skorter på reelle empiriske studier af, hvordan organisationer arbejder med fx virtual reality, big data mm. Det bliver nogle gange lidt ”gadget”-fascination, dommedagsprofetier og ”kig-i-krystalkuglen”, men vi skal jo starte et sted.\nForskningen er ikke bare optaget af nye teknologiske fænomener som sådan, men er også fascineret af adgangen til at indsamle data på nye spændende måder, hvor ikke mindst muligheden for at få mange data uden af generere nogen særligt meget (ud over deres rettigheder eventuelt?!) står centralt. Og her er de helt på linje med praksis, hvor mange organisationer også interesserer sig også for, hvordan man ved hjælp af digitale fodspor og store datamængder kan få øje på nye mønstre, som ellers var skjult. Vi hørte i vores debriefing fx om identifikation af særlige “pre-quitting behaviours,”der måske kan hejse flaget hos HR og ledelse, endog før den medarbejder, der ifølge vedkommendes dataspor er på vej væk, selv er klar over det.\nFor både forskere og praktikere står datakvalitet og dataetik imidlertid centralt, for hvor meget skal man logge, overvåge og indsamle? Har man overhovedet tid og kompetence til at forholde sig til de store mængder data? Og skal man indsamle, bare fordi man kan, og er det overhovedet lovligt? Mange af os døjer fortsat med at få sat skik på GDPR, og der er flere af den slags udfordringer i vente. Samtidig er der hele spørgsmålet om datakvalitet – kunstigt intelligens og maskinlæring ikke bliver bedre end det data, som man putter ind, sådan som det smukt sammenfattes i parolen ” garbage in, garbage out.” Og det er slet ikke så nemt, hvilket de, der har prøvet kræfter med implementering af selv mindre højteknologiske ERP-systemer, kan tale med om. Alene at få styr på stamdata kan være en udfordring.\nDer er ganske givet meget mere forskning i vente om disse spændende emner, men måske vi i fremtiden slet ikke behøver ledelsesforskning – eller ledere og HR-folk for den sags skyld som andet end dem, der overvåger maskinerne, som har overtaget resten? De fleste ledelsesforskere hælder nu til, at ledelse ikke sådan uden videre kan overtages af maskiner og ”management by algorithm”, men på den anden side set: Vi har jo nok allesammen tendens til at se det, vi selv laver, som meget værdifuldt og komplekst, men i realiteten er der (foruroligende?) meget, der kan automatiseres/digitaliseres – også af den slags, som vi ellers mener kræver ”varme hænder og hjerter”.\nMåske husker du fænomenet ’flashmobs’, der var en meget omtalt aktionsform i 00’erne? En flash mob er en gruppe af mennesker, der, måske uden større, egentligt kendskab til hinanden men efter forudgående, virtuel koordination, forsamles pludseligt. Gruppen udfører derefter en handling, der måske kun varer minutter eller timer. Efter fuldført opgave opløses denne ”lyn-flok” lige så pludseligt, som den opstod, for måske aldrig igen at træde sammen. Helt så ekstrem er situationen jo nok for de færreste organisationer, men en flash mob er måske alligevel en god metafor for den stigende sammenblanding mellem faste, knap så faste og decideret ustabile relationer mellem virksomhed og medarbejder – og dem, der slet ikke er medarbejdere, men derimod eksterne interessenter.\nDette års AoM program afspejlede interessen for samarbejde på tværs af grænser; geografiske, hierarkiske, organisatoriske, kulturelle og faglige grænser blandt andet gennem ”boundary spanning leadership”, ”lateral teams” og ”teaming”, og hvor ikke mindst psykologisk tryghed og fraværet af frygt er et bud på, hvordan mennesker kan trives og præstere i forbigående relationer og organisatorisk kluddermor. Disse pointer er tillige relevante i forhold til hybride organiseringsformer, som også fyldte godt i programmet, og hvor det kan være svært for interne og eksterne stakeholdere at finde ud af, om den slags organisationer er fugl eller fisk. Er det fx en velgørenhedsorganisation eller en forretning? Den cirkulære økonomier jo netop ”en økonomi”, men blander forskellige kvalitetsforståelser og kilder til legitimitet sammen, som kan være svære for både interne og eksterne interessenter at skabe mening og retning i. Jagten på den frygtløse flashmob, hvor deltagere hurtigt indretter sig på hinandens forskelligheder i flugten, fortsætter.\n6) Organisatorisk paradoks-parathed: Uddelegering og deling paradokser\nDer er vind i sejlene for forskningen om paradokser i organisation og ledelse. Der publiceres forskning inden for dette område som aldrig før, og der var i år igen flere sessioner om paradokser end det foregående år på AoM. Et paradoksperspektiv tager udgangspunkt i, at ledelse og ledelsesadfærd (uanset om den udøves af formelle ledere eller medarbejdere) ikke handler om at træffe en beslutning en gang for alle, men om at navigere mellem modsatrettede hensyn, som man ikke kan prioritere sig ud af, men må gå balancegang mellem – som menneske, leder, medarbejder og virksomhed.\nParadoksalt er det, når handlemuligheder gensidigt udelukker hinanden, men samtidigt er forbundne på en måde, så et valg mellem dem kun er en midlertidig løsning. Paradokstænkning udfordrer dermed en traditionel forståelse af ledere som dem, der træffer endegyldige beslutninger og benhårde prioriteringer. Paradokser skaber usikkerhed, fordi vejen frem bliver uklar og tvetydig, hvilket udfordrer lederens beslutningstagning. Dette udfordrer i sin tur både ledere og medarbejderes opfattelse af ledelse og ledere som instans/person, der skal udrydde usikkerhed og sætte klar retning. For hvis retningen netop skal være ”både-og” for at favne de paradokser, der trænger sig på, hvordan sætter man så klar retning, uden at blive opfattet (og opfatte sig selv) som usikker eller ubeslutsom? Og hvordan harmonerer det med samling omkring ”higher purpose”, hvis purpose er foranderligt og flertydigt?\nDet siges, at kærlighed og viden udmærker sig ved, at der ikke bliver mindre af det, bare fordi man deler ud af det. Nogle vil måske tilmed hævde, at jo mere man deler, jo mere får man. Sådan er det (desværre?) også med paradokser i organisation og ledelse – der bliver ikke mindre af dem, bare fordi man deler dem med andre, fx medarbejderne. Spørgsmålet er imidlertid, med hvor mange og hvor meget man kan dele ledelsesparadokser? I hvor høj grad kan man uddelegere et paradoks? Der er i disse år en stigende interesse for, om og hvordan medarbejdere kan inddrages i paradokshåndtering, uden at det bliver de facto ansvarsforflygtigelse, hvis paradokser overlades til aktører, der har lille råderum, ressourcer eller beslutningskompetence til at navigere i dem.\nSom afrunding af dette tema nævne, at vi også er mange i dansk forskning, der interesserer os for håndtering af paradokser i organisationer og ledelse, hvilket man fx kan læse mere om i bogen ”Håndtering af paradokser – lederens håndbog”, der udkommer på Djøf Forlag til novemberJGod læselyst!\n”Ledelse opstår i flok, hvis vi er er mange nok” – helt sådan var det jo ikke, at Benny Andersen formulerede det, men den sætning blev ved med at køre rundt i hovedet på tværs af flere sessioner. Et tema, som gik igen på tværs af mange sessioner var nemlig lederskab som adfærd og handling, snarere end som rolle og person. Allerede vores bedste bud på en dansk ledelsesguru, nu afdøde Erik Johnsen, understregede kraftigt i sin forståelse af ledelse, atledelsesadfærd ikke begrænser sig til dem, der har den formelle titel af leder. Og det aspekt står særlig centralt i dag: Begreber såsom ”distribueret ledelse”, ”kollektiv/fælles ledelse” og ”shared leadership” peger på, at forståelsen af ledelse i moderne organisationer ikke meningsfuldt kan begrænse sig til det, som personer med formel ledertitel gør eller har som del af deres jobbeskrivelse. Ledelse er et fælles anliggende, som alle kan (skal?) deltage i og bidrage til. Lederen som person er en blandt flere bidragydere, når ledelse som handling er fælles og ”i flok”.\nOg der kan minsandten være brug for alle mand M/K på dæk og flere kompetente hænder inden for ledelse. Dårlig ledelse, hvad enten det bare dækker over almindelig mangel på kompetencer og interesse eller decideret ”toxic”, psykopatisk ledelse eller etisk uansvarlig ledelse, fremhæves gang på gang som performance-dræbere. På samme måde er der blevet gjort mange behjertede forsøg på præcis at indfange gevinsterne ved god ledelse. Begge dele giver instinktivt mening, men er svært at få hold om rent videnskabeligt. Ledelsesforskningen stritter i mange retninger – ikke uvæsentligt er der ingen teoretisk samling om, hvordan vi overhovedet skal forstå og definere ledelse, herunder forholdet mellem drift –og administrationsfokuseret management og udviklingsorienteret leadership.\nDenne forskningsmæssige rodebutik bliver bestemt ikke mere rydelig eller overskuelig af, at vi betragter ledelse som et kollektivt anliggende. Samtidig rejser det en række (nye) spørgsmål, der udfordrer processer og praksisser i organisationer. Hvad betyder det fx helt lavpraktisk i forhold til jobbeskrivelser? Hvis selv- og medledende ”followers” også er en del af ledelsen, hvor efterlader det så ansvaret og risikoen? Og hvad betyder det reelt for den måde, vi udvælger og udvikler både medarbejdere og ledere?\nNetop udvikling og (ud-)dannelse af ledere var i vores optik endnu et højdepunkt på AoM19. I forhold til denne udfordring er professor Henry Mintzberg altid god for en skarp, gerne provokerende iagttagelse. Han har i de senere år været særligt ude med riven i forhold til efter- og videreuddannelse af ledere, hvor specielt finanskrisen efter hans opfattelse har udstillet et tegn på, at business schools og MBA-uddannelser har spillet fallit. “Everyone graduating with an MBA should have a sign on their forehead: Beware! Not able to manage!”,som Mintzberg i vores Facebook-gruppe er citeret for at have sagt på en af dette års sessions om, hvordan vores syn på lederuddannelse bør nytænkes.\nAt skyde skylden for alskens dårlig ledelse og dårligdomme på MBA-uddannelser og business schools er måske tage munden vel rigelig fuld. Det er jo fx en kendt sag, at der kan være trange kår for at få mulighed for i praksis at anvende den viden, man har tilegnet sig på kurser og uddannelser. Men ingen tvivl om, at feltet afholder sig søgende og nysgerrigt til om højere læreanstalter, kursustilbud hos konsulenthuse og interesseorganisationer eller internt i virksomheder hidtil har grebet opgaven hensigtsmæssigt an. Det kritiske spørgsmål stilles også, om det overhovedet er muligt at træne ledere til at opnå bestemte færdigheder på en skolebænk – også selvom der er projektarbejde, dialog og interaktiv læring. Men hvad gør vi så, for der er brug for mere og bedre ledelse? Måske universiteterne her med fordel kunne lære af praktikerne og praksis i organisationer, som i disse år i vid udstrækning eksperimenterer med andre former for mindre konventionelle tilgang til leder- og ledelsesudvikling…\nAoM – Forskning uden filter\nLivet er som bekendt alt det, der sker, mens man har travlt med at lægge andre planer. Med 2.200+ sessioner og kun fem dage, giver det sig selv, at der ikke var timer nok i døgnet til at deltage i det hele på AoM, og at man som deltager oplever FoMO, faglig skizofreni og forvirring (hvilket også er almindeligt udbredt hos de forskere, der deltagere). Når man skal gøre ”boet op” efter AoM, er det letteste er jo at pege på de ting, som er nemme at kommunikere til omverdenen, og som har stor signalværdi – det kunne fx være, at man hørt eller måske ligefrem været på tomandshånd med en kendis-forsker, en af dem som alle kender fra bøgerne eller som key note fra ”almindelige” ledelseskonferencer.\nMen når man ser på, hvad vi som deltagere har skrevet i det felt i vores Blå Bog, som hedder ”Forventet fagligt udbytte af deltagelse i AOM 2019”, så står der eksempelvis ikke noget som helst om at møde VIP-videnskabsmænd og –kvinder. Der står til gengæld ting såsom, at man på turen håber at blive ”overrasket og forundret”, få ”nye faglige input og et styrket netværk”, få kendskab til ”nyeste forskning” og ”aktuelle trends”, få ”bred inspiration” til blandt andet ”egen ledelsesadfærd”, ”nye/andre perspektiver”,der kan ”udfordre og nuancere” og skabe afsæt for at ”gentænke egen forståelsesramme”. Én deltager ønsker sig også at blive klogere på ”alt muligt andet, som jeg ikke har sat mig ind i endnu”, og en anden deltager påpeger, at det kan være en hensigtsmæssig tilgang, da ”[e]rfaring fra tidligere deltagelse… har lært mig, at jeg ofte kommer hjem med inspiration på helt andre områder end, hvad jeg forventede. ” Herudover tilkendegives interesse for opdatering i forhold til bestemte faglige emner, fx topledelse, læring, organisationsdesign eller diversitet.\nSå husk hvad du skrev og hvorfor og se på, hvilke input DU har fået i forhold til netop det, som du gerne ville have med dig hjem. Måske de generelt vigtigste trends (formuleret af undertegnede eller nogle andre) går helt uden om det, der var de vigtigste trends for dig? Og hvis man med det samme vil tage den medicin, der blev serveret på AoM omkring ”higher purpose” som noget, den enkelte giver snarere end tager, kan man måske samtidig spørge sig selv: Fik jeg givet, det jeg skulle? Hvem fik jeg inspireret? Hvilke forskere eller studietursdeltagere har du ”været noget for” undervejs i kraft af det særlige, som netop du kunne bidrage med?\nForskning uden filter kan være forvirrende, men til gengæld får du det hele med. En tur på AOM i 2020 forudsætter således et åbent sind og en god portion nysgerrighed, så skal vi nok sørge for oplevelser i særklasse.\nLæs mere om AOM 2020 her!\nLæs mere om AOM generelt her!


Hvordan man kan forberede sig til Jehovas Vidners møder\nHvis du studerer Bibelen med Jehovas Vidner, læser du sikkert stoffet igennem inden studiet. Det er en god idé at gøre det samme før et menighedsmøde, for så får du mest ud af det. Du opnår de bedste resultater ved at følge en fast plan.\nBeslut dig for hvornår og hvor du vil forberede dig. Hvornår kan du bedst koncentrere dig? Er det tidligt om morgenen før du begynder på dagens arbejde, eller om aftenen efter at børnene er kommet i seng? Selvom du måske ikke kan studere i lang tid, så beslut dig for hvor meget tid du vil sætte til side til det, og prøv at holde fast i din beslutning. Find et sted hvor du kan sidde i fred og ro, og sluk alt det der kan distrahere dig, for eksempel radioen, fjernsynet og mobiltelefonen. Hvis du beder en bøn inden du studerer, vil det hjælpe dig til at skubbe dagens bekymringer til side så du kan koncentrere dig om Guds ord. – Filipperne 4:6, 7.\nMarkér nøgleord, og forbered kommentarer. Tag først et overblik over pensummet. Se på artiklens eller kapitlets overskrift, overvej hvordan underoverskrifterne er forbundet med temaet, og læg mærke til hvordan billeder og repetitionsspørgsmål fremhæver hovedpunkterne. Læs så hvert afsnit, og find svaret på det spørgsmål der stilles til det. Slå de bibelvers op der er henvist til, og overvej hvordan de understøtter tanken i afsnittet. (Apostlenes Gerninger 17:11) Når du har fundet svaret på spørgsmålet, kan du markere nogle få nøgleord eller udtryk i afsnittet som kan hjælpe dig til at huske svaret. Disse forslag kan være en hjælp for dig hvis du under mødet vil række hånden op og give en kort kommentar med dine egne ord.\nNår du undersøger de forskellige emner der drøftes hver uge ved møderne, vil dit “skatkammer” med bibelske sandheder vokse. – Matthæus 13:51, 52.\nHvad kan hjælpe dig til at få forberedt dig til møderne?\nHvordan kan du forberede dig på at give kommentarer ved møderne?\nForbered dig til Vagttårnsstudiet eller Menighedsbibelstudiet ved at bruge den metode der nævnes her i lektionen. Prøv sammen med det Jehovas Vidne der studerer Bibelen med dig, at forberede en kommentar som du kan give ved det næste møde.\nHvad foregår der ved Jehovas Vidners møder?\nFind ud af hvad der foregår ved vores møder.\nDel Del Hvordan kan vi bedst forberede os til møderne?\nHvordan kan vi bedst forberede os til de kristne møder?\njl lektion 9


51 64 84 94\n✓ 4,8/5 i anmeldelser\n✓ tatoveringer, piercinger og permanent makeup\n✓ professionel tatovør\nTlf.: 51 64 84 94\nRisici ved at blive tatoveret\nEr du træt af at bruge evigheder på at få dine bryn til at sidde lige? Er du træt af at læbestiften tværer ud eller forsvinder i løbet af dagen? Måske er du også træt af at din eyeliner løber når du får solen i øjnene?\nSå er permanent makeup helt sikkert løsningen for dig.\nBehandlinger med permanent makeup er som en blid form for tatovering, hvor man tatoverer små fine streger i de yderste hudlag. Alle behandlinger udføres med bedøvende creme, der gør at de fleste kan holde til det.\nEfter behandlingen af permanent makeup kan der forekomme en smule hævelse, men det forsvinder som regel i løbet af et døgns tid. Derudover får man også en creme med, som skal smøres på i en uges tid efterfølgende. Efter et par år vil det være nødvendigt med en opfyldning.\nMicroblading / 3D bryn:\nMicroblading laves med et lille ¨blad¨ bestående af X antal nåle, som giver et super tyndt og fint snit i huden. Bladet dyppes i farve og dermed farves snittet. Microblading er den mest efterspurgte behandling, da det giver et meget realistisk look.\nPowder-brows laves med en PMU-maskine og giver et mere make-up’et look. Man laver simpelthen skygger på huden, under øjenbrynshårene. Powder-brows kan gøres meget naturlig med en pudderagtig effekt og den kan også udføres mere markeret. Powder Brows kan også kombineres med microblading, da det giver en fin effekt.\nEyeliner laves med en PMU-maskine og kan laves som en vippefortætning eller som en bredere eyeliner. Vippefortætningen giver et naturligt look, men med synet af at man har flere og mørkere øjenvippehår. Eyelineren laves bredere, som hvis man selv tegner en eyeliner på øjnene.\nLæber laves med PMU-maskine og giver et mere frisk og ungt look. Læber har stor betydning for ansigtet, men med alderen kan man få en mere udvisket overgang mellem læbe og hud og læbekanten kan blive ujævn. Med permanent makeup kan man få en naturlig læbekontur igen og give læberne en mere ungdommelig farve. Der er også mulighed for at korrigere læberne, så de kommer til at fremstå mere symmetriske.\nVurderet 4,8 / 5 stjerner på baggrund af 139 anmeldelse på Facebook\nHouse of Ink, Odense\nSankt Knuds Kirkestr. 9\nTlf.: 51 64 84 94\nMobilpay 98 827\nVi tager alle kort og kontanter i butikken


Hypochondriacal folk: Symptomer, årsager og behandling, hvad er hypokondri?, årsagerne til hypokondri, behandling af hypokondri\npermanente klager, der er aldrig bekræftet af kliniske undersøgelser ... forskellige symptomer forsvinder, men i stedet blive vist andre i en endeløs kæde ... skifter permanent læge, fordi ingen forstår hans "tilstand" ... Det er nogle af de centrale elementer i de hypochondriacal mennesker.\nHypokondri er dybest set en overdreven bekymring for sundheden. Dette er et meget almindeligt problem med en høj omkostning for sundhedssystemer, fordi det skønnes, at næsten 9% af patienterne deltager hospitaler er hypokondere. Denne bekymring gør oplever symptomer, der ikke objektivt eksisterer eller maksimere eksisterende. Som et resultat, den person lider store kvaler og falder ofte i depression.\nAt diagnosticere hypokondri, skal personen være overbevist om, at du har mindst to alvorlige sygdomme og skal vide i detaljer symptomerne på en. Selvfølgelig vil denne person gennemgå en række fysiske undersøgelser og ingen tegn på de problemer, der er nævnt vises.\nHertil kommer, normalt personen har en intens frygt for disse sygdomme, er alt for bekymret for kvaliteten af lægeundersøgelser og ubehag fortsætter i mere end seks måneder, der forårsager betydelig forringelse på arbejdspladsen eller i relationer.\nDet er klart, at selv i den populære fantasi er der en identifikation mellem hypokondri og alderdom, sandheden er, at meget af hypochondriacal mennesker er mænd, der er omkring 30 år og kvinder over 40. Disse mennesker tilbringer mange timer på at studere hans krop og reaktioner omhyggeligt indtil udføre deres egen diagnose, generelt modsiger udøvende læge. Derfor er det almindeligt at gå fra hospital til hospital, på udkig efter en læge til at bekræfte hans frygt.\nNæsten altid hypochondriacal folk er klar over de tidligere sygdomme og behandlinger og blive ekspert ernæringseksperter fordi, inderst inde, er meget bange for at lide nogle sygdom. Så efterhånden, sundhed og patologier bliver deres eneste samtaleemne. Når denne betingelse når sit højdepunkt, en alvorlig forringelse af interpersonelle relationer opstår, fordi de selv kan opgive det sociale liv af frygt for forurening.\nÅrsagerne til hypokondri\nÅrsagerne til hypokondri er så mange, at det er svært at henvise til en enkelt faktor. Blandt de mest almindelige årsager er:\n- En uddannelse baseret på frygt eller overbeskyttende. Normalt at dykke ned i historien om livet for mennesker med hypokondri opdages, at siden barndommen havde en overbeskyttende uddannelse eller en nær slægtning, der gav udtryk for ekstrem bekymring om deres helbred.\n- Traumatiske oplevelser i forbindelse sygdom eller død. Enten fordi personen har lidt en alvorlig sygdom, eller fordi han har boet med særlig intensitet gennem en slægtning.\n- Forkert fortolkning af symptomer. Hypokondri ofte bryder fra symptomer, der er fejlfortolket. Denne person har bestemte oplysninger sundhed og skræmt af enhver form for symptom. For eksempel kan du forvirre en muskel spasmer i venstre arm med tilstedeværelsen af et hjerteanfald eller hovedpine opretholdt en hjerneblødning.\n- Vær særlig suggestible og har modtaget alarmerende oplysninger om visse sygdomme. Det er klart, at det er vigtigt at være informeret om de tidlige symptomer på sygdomme samt vi diagnosticere dem i tide, men mennesker, der er særligt suggestible kan udvikle en hyper-vagt holdning, der i sidste ende fører til hypokondri.\nSelvfølgelig er der også andre, der bruger sygdom for at tiltrække sig opmærksomhed fra andre. I sådanne tilfælde, hypokondri bliver en måde at holde det vedrører, og ved siden af familie og venner.\nBehandling af hypokondri er ofte meget vanskeligt, fordi disse mennesker ikke ønsker at erkende, at årsagen til onde psykiske oprindelse. Derfor er det almindeligt, at nægte at underkaste sig psykologisk behandling.\nVæsentlige, er behandlingen af hypokondri baseret på en kombination af antidepressiva med kognitiv adfærdsterapi. Faktisk er det ofte meget almindeligt psykiater og psykolog arbejder sammen om at behandle sådanne sager. De lægemidler reducerer modløshed, men ikke nok til at fjerne de ideer på sygdom, men på samme tid, uden dem, er det vanskeligt at udføre med succes psykologisk behandling.\nPsykoterapi er rettet mod at lindre angst og frygt mærkes af disse mennesker, at lære dem at håndtere dit problem. Et afgørende punkt er at lære at skelne mellem de faktiske symptomer på fiktive. Er almindeligt anvendte teknikker såsom desensibilisering, tankekontrol og afslapning.\nEn kop te, gøre det mere end en infusion\nPressemeddelelser er ikke altid den bedste løsning\n¿Dyrt eller billigt? Hvad bestemmer prisen?\nDen mørke side af e-mail: Syv effekter uvidende\nValentine kommer ... [Regala Imprify]\nAllergi hos katte: lære at opdage og bekæmpe


Fødevarestyrelsen undersøger SPF - FINANS\nFødevarestyrelsen undersøger SPF\nForbrugerministeren var i går indkaldt til samråd i Folketingets Fødevareudvalg på baggrund af Jyllands- Postens artikler om ulovlige dyretransporter udført af landbrugets transportselskab, SPF.\nFødevareminister Carina Christensen (K) har sat Fødevarestyrelsen til at undersøge om det landbrugsejede transportselskab SPF fortsat skal kunne beholde sin autorisation.\nSPF-selskabet er i forvejen politianmeldt for ikke at have læsset avlssvin af i hvilestalde under lange transporter ud af EU i 2006.\nMinisteren mener, at myndighederne bør indføre GPS-overvågning af transporterne for på den måde at sikre, at grisene efter 24 timers kørsel læsses ud 24 timer i en hvilestald, hvorefter transporten kan fortsætte.\n»Indtil da bør styrelsen nøje overveje, om SPF fortsat skal have sin autorisation,« sagde hun i går på et samråd i Folketingets fødevareudvalg, hvor hun også oplyste, at hun vil bede Fødevarestyrelsen undersøge SPF-selskabets transporter inden for EU for at se, om de også skal politianmeldes. Ministeren var indkaldt til samrådet for at kommentere Morgenavisen Jyllands-Postens artikler fra maj i år, der afslørede, at Fødevarestyrelsen allerede i 2005 kendte til SPF-selskabets ulovlige dyretransporter.\nVed et møde i 2005 orienterede SPF selv Fødevarestyrelsen om, at selskabet ikke lukkede grisene ud på hvilestationer i andre lande, fordi forholdene i hvilestaldene var så dårlige, at de ikke ville lukke de sygdomsfri avlsgrise ud.\nForetog sig intet\nBåde SF og de radikale kritiserede under samrådet Fødevarestyrelsen for, at de ikke straks gik i gang med at undersøge lovovertrædelserne, da de fik kendskab til sagen i 2005.\nStyrelsen indskærpede dengang, at reglerne skulle følges, men foretog sig intet for at afdække omfanget af overtrædelserne.\nCarina Christensen indrømmede, at Fødevarestyrelsen burde have fulgt op på sagen.\n»Det kan godt være, at man har haft en for naiv tillid til SPF og det vil der blive strammet op på.\nHvis der bliver holdt et tilsvarende møde i morgen, så vil der blive fulgt op på sagen,« lovede hun.


Skylder 11,5 mio: Hver anden udenlandske bilist betaler ikke p-bøden - MX.dk\nAf Anders Malling Beck, Lea Ostenfeld Bitcsh & Jeppe Findalen - 13/08-15 23:08\nKøbenhavn Kommune har 11,5 milllioner kroner til gode i ubetalte parkeringsbøder hos udenlandske bilister. Nu vil Venstre tage sagen op politisk.\nNår udlændninge får stukket en parkeringsbøde i forruden under et besøg i hovedstaden, løber hver anden fra betalingen.\nLande med flest ubetalte p-bøder (2013-14)\nTyskland: 5237 (2,7 mio. kr)\nSverige: 3303 (1,7 mio. kr)\nFrankrig: 2355 (1,2 mio. kr)\nPolen: 1482 (755.000 kr)\nBulgarien: 1272 (650.00 kr)\nBeløbet er opgjort ud fra standard-taktsen på p-bøder, som er 510 kroner.\nDet viser tal fra Københavns Kommune, der i 2013 og 2014 udskrev 22.500 p-bøder, som endnu ikke er blevet betalt.\n- Lige så snart vi kommer uden for landegrænserne, opstår der udfordringer, fordi vi ikke kan se, hvem ejeren af bilen er, forklarer Charlotte Jakobsen, der er enhedschef for P-betalingsopfølgningen i Københavns Kommune.\n- Vi gør det selvfølgelig både ud fra et princip om retfærdighed og økonomi. Men så længe der ikke er andre muligheder for at inddrive pengene, kan vi ikke gøre det bedre, forklarer Charlotte Jakobsen.\nV kræver orden i tingene\nDe mange ubetalte p-bøder får nu Flemming Steen Munch, Venstres gruppeformand og medlem af Teknik- og Miljøudvalget, til at tage sagen op politisk i Københavns Kommune.\n- Vi skal sikre, at alle midler bliver taget i brug for at kradse pengene ind fra udlændinge, for der er jo ingen nåde, når det drejer sig om danskere. Der skal være orden i tingene, siger han.\nOgså i Aarhus har store problemer med at få hentet pengene ind. I 2014 var det således kun en fjerddel af de udenlandske bilister i Smilets By, der betalte deres p-bøde. Det samlede tilgodehavende hos Aarhus Kommune løber dog kun op i knap 300.000 kroner.\nLÆS OGSÅ: P-bøderegn til mindehøjtidelighed var falsk alarm\nLÆS OGSÅ: DF'er vil straffe unge 'skraldesvin' i Kongens Have


Malene Overgaard | Lundgrens\nOm Malene Overgaard\nMalene Overgaard er advokat og har siden 2001 arbejdet med skatteret. Hendes fokus er på dansk og international skatteret med speciale inden for generationsskifte, skattefrie omstruktureringer, etablering af koncernstruktur, hovedaktionærforhold og skatteforhold i forbindelse med til- og fraflytning.\nMalene har tilrettelagt og gennemført en lang række generationsskifter af både selskaber og privatejede virksomheder. Hun er medforfatter til bogen Erhvervsbeskatning fra 2019, hvor hun har bidraget med et kapitel om generationsskifte af privatejede virksomheder. Hun rådgiver om og implementerer skattefrie omstruktureringer og har betydelig erfaring med at rådgive hovedaktionærer, for eksempel i forbindelse med planlægning og gennemførelse af til- og fraflytning.\nEndelig har Malene en høj succesrate, når det gælder om at indhente positive bindende svar fra SKAT.\nForlængelse af perioden under forskerskatteordningen og forhøjelse af skatteprocent


Nordlige Red Oak Leaf perforering årsager / Shareoflancaster.com\nHvad er en Fuchsia Bille?\nOm Carpet damprensere\nDen nordlige rød eg er en hårdfør tree tolerante over for mange betingelser. Det kan vokse til omkring 70 fod høje og er en fremragende landskab træ. Red oak, og egetræer i almindelighed er ofte værter til larver, som kan forårsage alt fra et par huller eller perforeringer i blade at fuldføre bladtab.\nSigøjner møl larver er alvorlig aftoppere af rød eg og andre eg arter. Disse larver er brunligt sorte til grå med bands af sorte børster på hvert organ segment. Langs ryggen har de fem par blå prikker efterfulgt af seks par røde prikker. Unge larver vil tygge små huller i bladene, og som de vokser de vil spise mere og mere af bladet. Komplet bladtab er en mulighed, men ifølge University i New Hampshire, røde oaks er mindre tilbøjelige til at blive dræbt af tabet. De anfører også, at New Hampshire røde oaks synes at være den mest sandsynlige til at modstå gentagen bladtab.\nSkov telt Caterpillar\nDisse skadedyr kan være kendetegnet ved de forskellige hvide pletter langs ryggen og de blå steder kører sideværts langs deres sider. De er mørk brun til sort med et par rødligt hår. Kan spise knopper, blomster og blade, disse skadedyr kan være ødelæggende. Bladtab, dog dræber sjældent træer. Skov telt caterpillar udbrud tendens til at forekomme i tre år blokke.\nIfølge Clemson University er der tre nært beslægtede larver kaldet oakworms, der kan forårsage skader på oaks. Den orange-stribet oakworm er den mest almindelige og er, som navnet antyder, mørkebrun med orange striber. Det har to sorte horn på segment bag hovedet og kan vokse til mere end 2 inches i længden. Unge larver skeletonize blade og i sidste ende spise alle, men den midterste vene. Bladtab er normalt ikke et problem for sunde træer, men efterfølgende parasitære kan dræbe svækket eller unge træer. Ældre træer kan lider af sunscald og kvist dieback af bladtab.\nRød eg er den primære vært for egeblad tier. Det er typisk findes i hele det nordøstlige USA. Unge larver er yellowy brune og slå mere grønligt gule som de bliver ældre; de har en brunlig-sort hoved. Fodring kan forårsage laset og forvrænget løv med eventuel bladtab. Parasitære normalt kun vises i to år og typisk dræbe ikke træerne. Ifølge Maine Department of Conservation er det største problem med egeblad tier at det nedstammer fra træer på silken tråde og er en gene for boligejere.\nHvad er Red Oak hårdttræ gulv?\nSådan overgang fra Red Oak hårdttræ til laminat


Remee: X Factor er ikke noget for mig!\nRemee er i år vendt tilbage til X Factor i rollen som dommer – men han kunne aldrig finde på at stille op som deltager.\nX Factor skydes snart i gang, og i denne sæson er to af dommerne gamle kendinge fra tidligere. Udover Thomas Blachman, vender både Lina Rafn og Remee tilbage som X Factor dommere.\nSelv har Remee masser af respekt for de deltagende og deres mod til at stille op, men han ville aldrig selv stille op i sådan en konkurrence. Til Costume siger hans:\n- Jeg kan ikke synge. Jeg kan lave en sang, jeg kan lave et hit meget bedre end så mange andre, fordi jeg har en stemme og en energi, men det er ikke nødvendigvis noget, der hører hjemme i X Factor-formatet.\nSelvom Remee igen stiller op som dommer, forsøger han at holde sig fra TV-shows. Han synes, at alt for mange kendte deltager i alt muligt, som de ikke har kompetencerne til:\n- Jeg synes, der er mange kendte, der deltager i alt muligt og udtaler sig om alle mulige ting, og det skal egentlig bare udfylde et rum mellem to reklameblokke.\nSærligt én oplevelse, hvor Remee var med i et aftensprogram på TV2, har påvirket Remees mening og holdning om kendtes tilstedeværelse i alverdens fjernsynsprogrammer:\n- Jeg mødte Søren Fauli i studiet hos Go’ Aften Danmark. Jeg spurgte, hvad han lavede der, og han svarede: ”Jamen jeg er her for at sige et eller andet om et eller andet”. Der er meget af den slags TV, og jeg kan bare ikke rigtig se, hvad det skal.\nX Factor starter den 3. januar 2014 og kan følges på DR1.


Naboerne bidrog til landmands øko-omlægning | Økologisk - nyt om udviklingen\nSiden august 2018 har Søren Sandgaard været i gang med at omlægge produktionen fra konventionelle til økologiske afgrøder, og han glæder sig over at kunne sælge foder til sine naboer, som begge er økologiske mælkeproducenter, og samtidig aftage gylle fra dem. Foto: Privat\nDet var afgørende for nyomlæggeren Søren Sandgaard at kunne have et samarbejde med sine økologiske naboer, da han valgte økologien.\nDet første skridt som omlægger tog Søren Sandgaard i sommeren 2018, efter at han i længere tid havde snakket med sine naboer om at lave et økologisk samarbejde.\nSøren Sandgaards naboer er økologiske mælkeproducenter, og derfor ville en omlægning gøre det muligt for ham at sælge de afgrøder, han dyrker, lokalt.\nMed den beslutning blev han en del af en statistik, som peger i én retning – mod mere økologisk produktion i Danmark. Siden 2007 er der således sket en fordobling af det økologiske areal i Danmark.\nLandbrugsstyrelsen registrerer hvert år omfanget af den økologiske jordbrugsproduktion, og i 2019 blev det økologiske areal forøget med 22.182 ha i forhold til 2018. Det samlede økologiske areal udgør nu 301.481 ha, hvilket svarer til 11,3 pct. af det samlede landbrugsareal i Danmark.\nSøren Sandgaard er i dag 35 år og bor i Aulum mellem Herning og Holstebro på gården, som han har overtaget efter sine forældre. Han er femte generation, der driver gården, men første generation til at drive den økologisk. Alligevel har han hele tiden haft opbakning fra sine forældre, selvom han ikke gør tingene på samme måde, som de har gjort.\n”Min far hjælper stadig rigtig meget på gården og han synes at omlægningen er en spændende proces at følge. Og min søster er uddannet biolog, så det er lige i hendes ånd med at passe på naturen og biodiversiteten. Jeg holder også selv meget af naturen og vil gerne passe så meget på den som muligt,” fortæller han.\nSiden august 2018 har Søren Sandgaard været i gang med at omlægge produktionen fra konventionelle til økologiske afgrøder, og han glæder sig over at kunne sælge foder til sine naboer, som begge er økologiske mælkeproducenter, og samtidig aftage gylle fra dem.\n”Jeg blev nærmest presset til det af mine naboer, som mange gange havde sagt, om ikke jeg skulle lægge om til økologi. Ej, jeg kunne se en fordel i at jeg kunne samarbejde med dem og at vi kan samarbejde lokalt. Det gav rigtig god mening synes jeg,” siger Søren Sandgaard.\nNær vens død gav liv til Frederik Uhres omlægning\nPå gården i Aulum er Søren Sandgaard startet med at producere hestebønner og frøgræs. Fra i år kommer han til at høste rug, havre og vårbyg til grovfoder til naboernes økologiske mælkebedrifter og så er det også første år med lidt hvede.\nProduktionen bliver gradvist mere økologisk i løbet af de to år, omlægningsperioden løber over, og høsten 2021 bliver hans første fuldt økologiske høst.\nUd over fordelen ved at kunne samarbejde med naboerne var Søren Sandgaard også motiveret af en økonomisk gevinst ved at omlægge til økologisk drift.\n”Det tiltalte mig da, at jeg også kunne se en økonomisk fordel i at producere økologisk. Når man dengang kiggede på økologernes regnskaber, så var de generelt pænere end de konventionelle,” siger Søren Sandgaard.\nMedie: EU planlægger massivt økologimål for at styrke biodiversiteten\nSelvom Søren Sandgaard, havde læst på lektien, om hvad det krævede at omlægge både rent praktisk og rent juridisk, blandt andet rådgivet af omlægningskonsulenter i Økologisk Landsforening, så er det alligevel kommet bag på ham, hvor meget papirarbejde og dokumentation, der er i en økologisk bedrift.\n”Jeg synes der er meget bureaukrati, og nogle gange har jeg oplevelsen af, at der er mere fokus på datoer og papirarbejde, end hvad man rent faktisk gør i marken,” fortæller han.\nAlligevel har han ikke fortrudt, at han har omlagt til økologi.\n”Det kræver rettidig omhu, når man producerer økologisk. Især i forhold til ukrudtsbekæmpelse. Som konventionel landmand kunne jeg ”bare” sprøjte ekstra, hvis jeg kom for sent ud i marken. Det kan man ikke som økologisk landmand, så det kræver, at man følger bedre med marken. Det er gået godt indtil videre, men jeg har skullet vænne mig til at der er ukrudt i mine marker, det synes jeg stadig er svært,” siger han.


Kultur & Livsstil - LineMailis\nForside / Kultur & Livsstil\nLivsstil drejer sig først og fremmest om menneskers daglige vaner, herunder forbrugsvaner, kulturelle vaner og opførsel.\nI år 2010 gennemgik jeg en vældig stor livsstilsændring, da jeg tog beslutningen om at leve 100% vegansk. Det har bragt en masse udfordringer med sig, men det er uden tvivl den bedste beslutning, jeg nogensinde har taget og jeg fortryder intet!\nFaktisk tror jeg, det har været rigtig sundt for mig, at gennemgå denne transformation, med alt hvad det indebar. Ikke nok med, at der åbnede sig et helt nyt madunivers for mig, har jeg også lært at stille spørgsmålstegn ved mine egne vaner og holdninger, som til dels udspringer af den kultur, jeg er opvokset i.\nAt være i stand til at kunne forholde sig kritisk til den måde, vi tænker, føler og agerer overfor omverdenen på, er en evne, der er værd at udvikle. At stoppe op og spørge sig selv “hvorfor er det lige jeg gør, som jeg gør? hvilke følelser er involveret? og hvad ville der ske, hvis jeg gjorde noget helt andet?”. Jeg tror vi er mange, som bare følger strømmen, uden egentlig at være bevidste om det.\nHvad de fleste nok ikke tænker over er, at vores individuelle livsstil og de “personlige” valg vi træffer i hverdagen, påvirker mennesker, dyr og natur. Ved f.eks. at vælge bæredygtigt, økologisk og fairtrade, kan vi være med til at gøre verden til et lidt bedre sted.\nFor at nå dertil, hvor vi er i stand til at gøre en forskel, må vi spørge os selv “gør min livsstil og mine valg verden til et bedre sted? eller er der mon noget jeg kan ændre?”.\nUnder fanen, Kultur og Livsstil, dyrker jeg de kulturelle elementer, som det giver mening, at holde fast i, mens jeg arbejder mig hen imod en mere bæredygtig, grøn og klimavenlig livsstil.


» Køb Lydtæt Dør ← Stort udvalg med hurtig levering\nEn række internet selskaber giver på nuværende tidspunkt alverdens billige leveringsmidler til lydtæt dør. En af de mest almindelige er for nærværende at få leveret til et afhentningssted, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente ordren når det passer dig bedst. Fragtmuligheden er altså i høj grad let gængelig, samt typisk også den mindst kostelige mulighed for fragt.\nDu kan også vælge at få ordren leveret til din lejlighed eller til dit arbejdes adresse. Leveringsformen er uheldigvis en sjat mere bekostelig, men også virkelig fremkommelig ved køb af lydtæt dør online. Den mest billige leveringsløsning er dog selv at hente produkterne, men den løsning står og falder med at du er lige ved e-handlens byggemarked, fx Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix eller Silvan.\nFragttiden på lydtæt dør er særligt væsentlig forudsat man står og skal bruge varerne om få sekunder, så af den grund er det ret afgørende at du ser nærmere på den anslåede leveringstid ved lydtæt dør. Adskillige internet butikker – eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – reklamerer med billig levering på næstkommende hverdag på en masse produkter online, men vær vagtsom da det forudsætter at der bestilles forinden et fastslået tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få produkterne ud af døren forinden logistikpersonalet tager hjem.\nIndtil flere internet webshops lover fragt uden betaling på lydtæt dør online, men undertiden kun hvis du handler for en konkret sum. Derudover kunne man beslutte sig for den billigste form for levering, der i mange tilfælde vil være at få fragtfirmaet til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nMange kæder giver klik-og-hent hvor man bestiller billig lydtæt dør hjemmefra og selv henter i byggemarkedet. Fx 10-4, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, Bygma og Davidsen. Byggemarkederne yder bl.a. afhentning af lydtæt dør i disse byer:\nRanders, Køge, Valby, Albertslund, Kolding, Herning, Rønne, Viborg, Slagelse, Ølstykke, Helsingør, Gentofte, Nyborg, Skanderborg, Haslev, Tilst, Svendborg, Vordingborg, Vallensbæk, Hørsholm, Kokkedal, Lystrup, Jyllinge, Risskov, Aabenraa, Brøndby, Haderslev, Allerød, Odense, Thisted, Frederikshavn, Brønshøj, Gladsaxe, Tårnby, Lillerød, Holstebro, Sønderborg, Horsens, Næstved, Varde, Nærum, Aarhus, Frederiksberg, Rødovre, Grenaa, Skive, Odder, Lyngby, Fredericia, Frederikssund, Frederiksværk, Vanløse, Dragør, Struer, Solrød Strand, Ballerup, Ikast, Charlottenlund, Hedensted, Middelfart, Kalundborg, Ringsted, Søborg, Virum, Hillerød, Vejle, Esbjerg, Brønderslev, Hvidovre, Taastrup, Herlev, Hobro, Stenløse, Aalborg, Hedehusene, Greve, Rudersdal, Åbyhøj, Roskilde, Nørresundby, Farum, Birkerød, Brabrand, Silkeborg, Holbæk, Ishøj, Glostrup, Nykøbing Falster, Nakskov, Værløse, Korsør, Hjørring, Højbjerg, og København, .\nKlik-og-hent ift. lydtæt dør er tilgængeligt i de fleste regioner af Danmark: Jylland (Sydjylland, Syddanmark, Østjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland, Vestjylland), Sjælland (Sydsjælland, Østsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Amager, Vestsjælland, Bornholm, Lolland, Nordsjælland, Falster) og Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Vestfyn).\nVed indkig i tendenserne fremstår det markant, at online shoppere som regel søger for eksempel lydtæt dør priser og køb lydtæt dør. Derudover ser vi jævnligt online shoppere efterspørge bl.a. lydtæt dør tilbud, lydtæt dør online samt billig lydtæt dør, foruden de kendte byggecentre som Bygma, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg og Bauhaus.\nDet er i høj grad problemfrit for alle at sammenligne tilbud på billige lydtæt dør online fra diverse internet forhandlere i Danmark, og på grund af dette har adskillige forretninger på nettet fundet det nødvendigt at nedsætte udsalgspriserne på lydtæt dør betragteligt, og derudover frembyde gratis fragt.\nMen det kan immervæk vise sig fordelagtigt at checke nogle få internet handler efter tilbud på lydtæt dør online før du gennemfører dit køb, så man er usvigeligt sikker på at få den mest attraktive pris. Kig ikke bare på de store byggecentre som Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, Stark, Bygma, XL-Byg, Silvan og Harald Nyborg.\nMan bør imidlertid huske på, at ifald en butik udbyder billige lydtæt dør online til salg for en pris som kan virke ubegribelig billig, så bør det ofte være et signal om en fup internet butik. Bestillinger med betalingskort er ikke desto mindre inkluderet i et lovbud, hvilket bistår os imod uægte online outlets.\nGenerelt går vi ind for køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du udnytte et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at klare prisen på lydtæt dør over en længere periode. Dette foreslåes ofte i nichebutikker, men sjældent de store byggecentre som eksempelvis 10-4, Silvan, Bauhaus, Stark, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg og Davidsen.\nNår man kigger i tallene bliver det markant, at mennesker mange gange leder efter for eksempel lydtæt dør tilbud og billig lydtæt dør. Man ser derudover tit folk lede efter for eksempel lydtæt dør online, lydtæt dør priser og køb lydtæt dør.\nTrustpilot medfører regulære fine muligheder for at dechifrere mange forhenværende forbrugeres vurderinger og herved anbefales det, at du tjekker online virksomhedens omtaler før du færdiggør din shopping med billige lydtæt dør online.\nFacebook fører til lige så vel forholdsvis passende løsninger til at få indblik i e-firmaets kundetilfredshed. Foruden det ses en del e-forhandlere hvor kunder kan give en omtale af virksomhedens service, som desuden bør anvendes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nForud for at nogen shopper billige lydtæt dør online i en e-shop burde man på en vis måde løbe igennem netbutikkens regler, dog er det i reglen ikke super interessant, særligt med de velkendte byggecentre som Harald Nyborg, Stark, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Bygma og Silvan.\nEt nemmere alternativ kunne være at bemærke hvorvidt internet webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, siden det almindeligvis er et sympol på at online virksomheden retter sig efter de officielle regler, foruden at hjemmesiden hyppigt revideres af sagkyndige der kender til vilkårene på området.\nDette er desuden din anledning til assistance, hvis du skulle få problemstillinger med dit køb af lydtæt dør. Ligeså kan det være til hjælp at køber er klar over de grundlæggende regler der kan have betydning for bestillingen af lydtæt dør online, til eksempel den ombytningsret internet virksomheden har.\nI relation til det er det ydermere essesentielt, at man stadigvæk gemmer ens ordremail, så man i fremtiden kan bevidne sin bestilling af lydtæt dør, uanset om man bestiller ved Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Silvan, Bygma eller Bauhaus.


Ekspert: Tonen i indvandrerdebatten kan skubbe flere danskere ud på den yderste ekstremistiske højrefløj\nHøjrefløjens tone i debatter om indvandrere, flygtninge og muslimer risikerer at skubbe danskere ud i højreekstremisme, vurderer ekspert. I Danmark er det endnu ikke aktuelt, men det kan i sidste ende resultere i mere højreekstrem terror. Selv mener Martin Henriksen, at tonen fungerer som en »ventil«, der er medvirkende til at nedtrappe risikoen.\nFlere politikere på højrefløjen kritiseres for at tegne stereotype og negative billeder af muslimer. I Danmark er det endnu ikke aktuelt, understreger ekspert, men hvis det fortsætter, kan det i værste tilfælde resultere i højreekstrem terror. Fold sammen\nLørdag d. 04. maj 2019, kl. 09.50\nRasmus Paludans demonstrationer har den seneste tid sat gaderne i brand og medført uroligheder, særligt på Nørrebro i København. Siden har debatten om ytringsfrihed raset, og vælgererklæringerne til Rasmus Paludans parti, Stram Kurs, har angiveligt taget fart herefter. Partiet har nu – imod reglerne – sikret sig vælgererklæringer nok til at kunne opstille ved det kommende folketingsvalg.\nDen racismedømte partileder, Rasmus Paludan, og Stram Kurs vil blandt andet forbyde islam i Danmark og udvise ikkevestlige personer, der har fået asyl. Ifølge adjunkt Tina Wilchen Christensen, ekspert i radikaliseringsprocesser og højreekstremisme, har han blandt andet fået øget støtte, fordi markante stemmer fra højrefløjen – Paludan selv – tegner stereotype, negativt ladede og forkerte billeder af muslimer.\n»Folk som eksempelvis Martin Henriksen får alting reduceret til nogle overordnede kulturelle identiteter. Det betyder, at hvis du er etnisk dansk i hans øjne, har du værdifællesskab med ham, mens du intet værdifællesskab har med ham, hvis du har arabisk baggrund. Men vi er mere komplekse end som så. Den forklaringsmodel klinger på en måde af nazismen – at kultur ligger i blodet, at det er uforanderligt, og at du ikke kan forandre dig gennem din deltagelse,« siger Tina Wilchen Christensen.\nIfølge Tina Wilchen Christensen medfører det en »dem og os«-retorik. Hun forklarer, at højrefløjens politikere er med til at tegne »et stereotypt billede af både muslimer og etniske danskere«, som skaber grobund for en konflikt. En konflikt, der i sidste ende kan medføre »yderlig polarisering, had kriminalitet og i værste fald kan udløse terror«.\nVærdi- og udlændingeordfører Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti »køber ikke præmissen« om, at hans og resten af højrefløjens retorik skaber splid og forkerte stereotype billeder af forskellige mennesker i Danmark.\n»Jeg medgiver, at jeg forsøger at sige tingene ligeud, og jeg synes, at vi har problemer med utilpassede muslimer og muslimske voldsmænd. For det er et kæmpe problem. Hvis man ikke følger så godt med og ikke er opmærksom på de faktiske forhold, kan det virke voldsomt. Jeg synes sådan set også med jævne mellemrum, at hvis du er kommet hertil fra et muslimsk land, og du bevæger dig væk fra den fundamentalistiske islam, og at islam skal dominere dit liv og i stedet i retning af det danske samfund, er det godt. Og dem har jeg tit givet et klap på skulderen,« siger Martin Henriksen.\nMartin Henriksen forklarer, at Dansk Folkeparti vil bekæmpe en hvilken som helst »totalitær ideologi« som han mener, at både islam og nazismen er.\n»Det er imponerende, at jeg skal beskyldes for at lave stereotype fortællinger om andre mennesker og så bringes den fortælling om mig og DF. Det har jeg svært ved at tage alvorligt,« siger Martin Henriksen og fortsætter:\n»Jeg har svært ved at forstå det, for Dansk Folkeparti kæmper imod en totalitær ideologi, som nazismen var, og hvis du folder islam fuldt ud, er der fællestræk mellem de to. Begge er grundlæggende totalitære ideologier. Hvis vi så, at nazismen bredte sig i det danske samfund, ville vi også bekæmpe det. Begge steder taler man om »rigtige mennesker«, man kan være »ren« og »uren«. Vi bekæmper netop, at man i islam har nogle stereotype forestillinger om, hvordan mennesker skal være.«\nEn højreekstrem ventil\nDen negative omtale af muslimer kan have drastiske konsekvenser, påpeger Tina Wilchen Christensen. Ifølge hende kan den generaliserende omtale af muslimer i sidste og værste konsekvens resultere i terror. Eksempelvis grundet den megen fokus på islamistisk terror, som kan resultere i højreekstremistisk terror, forklarer hun. Hun påpeger dog, at en sådan udvikling kræver flere andre forudsætninger. Blandt andet at det højreekstreme miljø er voldsparat i en høj nok grad, og at en eller flere givne grupperinger besidder evnerne til at organisere et sådant angreb. Hun understreger, at det ikke er tilfældet i Danmark. Men at det er problematisk, hvis retorikken fortsætter, som den er lige nu.\n»Jo flere udsagn, der er imod islam – i kraft af alle disse terrorangreb – des flere vil tænke, at »muslimerne bare skal ud af landet, og så er problemet løst«. På den måde må det være helt forudsigeligt, at der kommer til at være mere højreekstremistisk terror,« siger Tina Wilchen Christensen.\n15. marts angreb en 28-årige formodet gerningsmand to moskeer i den newzealandske by Christchurch, hvor han skød og dræbte 50 mennesker. Den formodede gerningsmand har i et 74 siders langt manifest forklaret, at han har fået inspiration til sit angreb fra hvide nationalister og terrorister som Anders Behring Breivik, der i 2011 dræbte 77 personer i terrorangrebet på Utøya.\nIfølge Tina Wilchen Christensen kan nogle af de personer, der er enige i de stereotype opfattelser af »nogle borgere« herhjemme, ende med at »deltage aktivt i højreekstreme miljøer«.\n»Det er alt andet lige lettere at blive en udadreagerende højreekstremist, hvis der allerede er en gruppe at tilslutte sig, end hvis man selv skal sidde hjemme og starte den. Jo flere tiltag, der er at deltage i, desto flere højreekstreme vil deltage,« siger hun.\nMartin Henriksen ser Dansk Folkepartis politik og udmeldinger herom som en »ventil«, der hjælper med at nedtrappe risikoen for højreekstremistisk terror herhjemme.\n»Jeg tror, at det fungerer som en ventil, fordi folk kan se, at emnet på politisk niveau bliver taget alvorligt, og at der bliver arbejdet med det – og at det er okay at være kritisk over for muslimsk indvandring. Hvis man ikke gør noget ved problemerne og ikke taler åbent, er der en større risiko for, at nogle bliver mere ekstremistiske på højrefløjen, for så vil deres frustration måske vokse – og det er ikke en undskyldning eller forklaring – men det er sundt, at der er ventiler i den offentlige debat. Men den største trussel mod det danske samfund er truslen fra forskellige fundamentalistiske muslimske grupper,« siger han.\nNæsten 150.000 har mistet livet i islamistiske terrorangreb – i fremtiden vil vi formentlig opleve færre, men stadig voldsomme angreb


Retsmidler for at reducere stress hos hunde\nUndertiden må vi kigge efter formler for at reducere stress hos hunde, der tilpasser sig hver familie. Det er ikke det samme at give medicin som at give et naturligt middel og hjælpe med spredningsteknikker til vores lodne kammerater. Stress er stadig en af de mest almindelige tilstande hos hunde, især dem, der bor i meget små byer eller lejligheder og tilbringer meget af deres dag alene.\nPå grund af manglende information kan vi forveksle det med adfærdsproblemer eller hyperaktivitet. I milanospettacoli.com ønsker vi at tale om de retsmidler, der reducerer stress hos hunde, ikke kun de konventionelle, men også dem, som vi ikke håber, kan hjælpe os, når det gælder bekæmpelse af dette problem.\nHvordan reduceres stress hos hunde?\nFor at hjælpe andre skal vi altid have det godt. Dette lyder grundlæggende, men det er det punkt, hvorfra vi skal forlade for at hjælpe vores hund. Hvis vi selv er i stand til at reducere eller styre stressniveauer, kan vi forbedre vores livskvalitet, miljøet og vores kære, i dette tilfælde vores hund.\nFor at identificere årsagen, der forårsager stress hos hunden, skal vi vide, hvad deres behov er. At lære om race, alder, gåture eller mad er nogle punkter at starte, men for at nå den ønskede balance er vi nødt til at lære at imødekomme hundebehov.\nAndre måder at finde ud af, hvad der forårsager stress hos vores hund, kan være ved at gennemgå de 5 friheder inden for dyrevelfærd, krav, som enhver sund hund skal kunne nyde. Ligeledes, hvis vi også lærer hundesprog, kan vi vide, om vores hund er afslappet, nervøs eller stresset i dagens forskellige situationer.\nNogle gange er det meget kompliceret at forstå, hvad der forårsager stress hos vores hund: det kan være, at den har en simpel gåtur på 10 minutter om dagen, når den virkelig har brug for 3 daglige gåture på 40 minutter hver, kan det være, at vi under turen konstant trækker båndet eller lider hver gang han bjeffer på gaden. Der er utallige årsager, der kan forårsage ubehag hos vores bedste ven, og vi er ansvarlige for at identificere, hvad der kan ske. Husk, at en ændring i dit liv også kan forårsage angst, såsom tab af et familiemedlem eller en bevægelse.\nAt give dig en afslappet og rolig atmosfære derhjemme er som regel vellykket. Andre gange har vi bare brug for at underholde dit sind med intelligens spil eller lugt spil flere gange om dagen. Dette forekommer i meget intelligente racer, såsom i racer af hyrdetype (border collie, tysk hyrde ...) eller pinscher-type, som skal have en besættelse for at være mentalt sund.\nDen vigtige ting er at være opmærksom og kende vores hund for at forstå, hvad der kan have indflydelse på hans følelsesmæssige tilstand. Små ændringer gør ofte en forskel og giver os mulighed for at undlade medicin.\nTraditionelle midler mod bekæmpelse af stress hos hunde\nDe allopatiske midler vil altid være en konsekvens af et besøg hos dyrlægen, og han vil guide os i det mest praktiske for vores hund. Vi bør ikke selv medicinere vores kæledyr, da vi kunne have forkert ved valg af medicin og / eller dosis.\nFeromoner bruges ofte i disse tilfælde, da de efterligner din mors lugt, og vi kan lykkes med dem. De findes i form af kraver eller diffusorer af miljø, der ikke er så invasive for dem, og vi vil ikke engang bemærke det. Al den nødvendige information i vores artikel om effektiviteten af feromoner.\nDer er andre lægemidler til meget akutte tilfælde, såsom Prozac, som er en angstdæmpende hund, men kan ikke bruges i meget lange tider, da det kan forårsage andre problemer, som vi vil fortryde senere.\nNaturlige midler mod stress hos hunde\nSelvom der er flere retsmidler til behandling af stress hos hunde, fremhæver vi nedenfor de mest effektive naturlige teknikker i disse tilfælde:\nInden for hjemmemedicinene kan vi vælge kamille-te, der vil blive blandet med din sædvanlige mad, når teen er tilberedt eller en spiseskefuld kogt havre, også i dit måltid. Johannesurt er også meget brugt til at reducere angst hos hunde og mennesker, som normalt findes i tinktur eller kapsler, der kan administreres i munden direkte eller med mad.\nHomeopati har medicin, der hjælper i mange tilfælde og har ingen bivirkninger. De kan bruges kronisk uden at skabe afhængighed. Vi har forskellige måder at håndtere problemet på, men det vil blive evalueret af den homøopatiske dyrlæge, vi konsulterer. Valerian er normalt den mest almindelige mulighed, og en dråbe mad vil være tilstrækkelig til at se ændringen.\nAromaterapi er vidt brugt til disse problemer, da det ikke er invasivt for dyret, og gennem forskellige teknikker kan vi hjælpe dig med at reducere din tilstand af at være. Lavendelolie er normalt meget effektiv hos hunde, der lider af separationsangst, stress eller ensomhed. Allerede med en miljødiffusor eller indpakning af dyret med tæpper af den duft kan vi placere frygt eller stærke kriser. Vi kan også anvende et par dråber på hundens seng, og det er også en meget økonomisk løsning.\nBach blomster, såsom passionsblomst eller passiflora, er den mest almindeligt anvendte til følelsesmæssige problemer, der resulterer i hundestress. Målet vil altid være at berolige angst for at reducere eventuelle fysiske manifestationer.\nAkupunktur er også normalt en meget brugt teknik i disse tilfælde med et af de ovenfor beskrevne retsmidler. Vi kan kombinere det med homøopati eller blomster og få vidunderlige resultater med kun 1 eller 2 sessioner.\nHvis du vil læse flere artikler, der ligner Retsmidler for at reducere stress hos hunde, anbefaler vi, at du går ind i vores afsnit om mentale problemer.