Grotte des Demoiselles - Feriehus med pool Sydfrankrig\nDenne grotte er absolut et besøg værd, hvis vejret i området ikke er til strand- eller badetur – køretiden fra Uzes, er en god time.\nHulen Grotte des Demoiselles menes at være blevet dannet af sammenbruddet i overliggende kalksten , lavet skrøbelig af vand erosion. Der er usikkerhed om grottens dannelse. Der kan have været en underjordisk strøm, der nu er forsvundet, eller det kan have været en strøm, der nu er omkring 300 meter (980 år) lavere, selv om ingen sammen-hæng med sidstnævnte er blevet opdaget hidtil. I den øvre Herault dal, mellem Middelhavet , Garrigerne og den sydlige side af Cevennerne, danner bjerget Thaurac Massif rammen for “ Grotte des Demoiselles “. I 1929 besluttede “ Société des Sites et Monuments du Languedoc Mediterranes” at grave en tunnel for foden af den 80 m høje klippe for at give offentligheden adgang til dette naturunder. Man kommer således ind gennem den 160 m lange tunnel, der har en stigning på 36 %. Turen foregår med en kabelvogn.\nI de lokale indbyggeres fantasi var hulerne befolket af overnaturlige væsener og mystiske ånder, og blev derfor kaldt “ la baume de las fadas, de las damiselas “ på sproget OC, hvilket betyder feernes eller frøkenernes hule. Gennem Cevennernes plagede historie har alskens hjemløse fundet et sikkert tilﬂugtssted her, bl.a. “ Camisarderne “ under den Franske Revolution og dens terrorregime. Omkring midten af det 18 århundrede fandt de første egentlige besøg sted, men først i 1883, efter at den berømte huleforsker Edouard Alfred Martel havde udforsket grotten, foreﬁndes en videnskabelig beskrivelse af den. Han var den første til at op måle grottens store dimensioner. Da elektriciteten kom, blev det muligt at fremhæve hver eneste detalje og reﬂektere krystallernes facetter.\nEfter opstigningen med kapelvognen, starter vandreturen gennem små gange, broer, og stier hvor man bl.a. kommer forbi en variation af farver, ﬁgurer, forsteninger som har navne som “ Le Manteau Royal “ (Den kongelige Kåbe), “ La Salle de la Main “ (Håndens sal), “ La Grande Vasque “ (Det Store basin), “ Les Santos de Provence “ (De Provencalske ﬁgurer) samt et utal af forskellige draperinger. Efter en kort tur kommer man kommer forbi de første forskeres indgang, herefter kommer man til “ La Cathédrale des Abïmes “ (Kløfternes Katedral). La Cathédrale des Abïmes har en størrelse på: 52 m. høj, 80 m. bred og 120 m. lang, og har en udsmykning på usædvanlig rigdom. Bagest i salen er et enormt “Buffet d`Orgues” (Pibeorgel), et “ Calvaire Breton “ (Bretannisk Kors), “ La Grande Colonne “ (Den store Søjle), groteske ﬁgurer med en alterhimmel. Kirkeskibet er adskilt fra grotternes væg af en kæmpemæssig mur, der kaldes “ Le Mur aux Mille Colonnes “ (De Tusinde søjlers mur).\nMange legender og historier har været forbundet med hulen, hvis eksistens har været almindeligt kendt i Languedoc-regionen i umindelige tider. Den bedst kendte legende fortæller om en hyrde på udkig efter et tabt lam. Han hørte lammet, men kunne ikke se det, og så fortsatte han dybere og dybere ind i hulen, indtil han nåede “ La Cathédrale des Abïmes “ (Kløfternes Katedral). Med kun en fakkel af lys, gled han og faldt til bunden af Kløfternes Katedral. Total chokeret, bemærkede han lige før han besvimede en gruppe af unge damer danse og synge omkring ham. Da han vågnede, var han tilbage på overﬂaden med sit lam. Navnet på hulen, “ La Cathédrale des Abïmes “ (Kløfternes Katedral) afspejler denne legende, der tidligere havde været kendt som “ Grotte des Fées “(Feernes Grotte). Dette navn er en henvisning til de occitanske legender, hvor feer også hedder “Demoiselles”. På forskellige tidspunkter i historien har hulen har også fungeret som skjulested og tilﬂugt.\nDerefter kommer “ La Cathédrale des Abïmes “ hovedskulptur “ La Vierge avec son Enfant “ (Jomfruen med sit barn) som fremstår i kalkens renhed. Denne skulptur er fremskabt af millioner af dråber vand, gennem årtusinder.\nInden turens afslutning kommer man til “ La Salle de la Musique “ (Musiksalen). Herefter kommer man til udgangen hvor man tager kabelbanen tilbage til udgangen.\nHvis man kommer igennem St. Hippolyte du Fort på vej til grotten, så se på kortet og vær forsigtig med bruge at GPS,en, da den kan lokke en ud på nogle meget små veje.\n← HARIBO MUSEET – UZES


Velfærdsteknologi kan levere den forsvundne vækst | Ingeniøren\nVelfærdsteknologi kan levere den forsvundne vækst\nAntallet af nye arbejdspladser inden for velfærdsteknologi stiger – men det er svært at få gang i eksporten.\n16. mar 2013 kl. 12:00 5\nBefolkningen bliver ældre, og sundhedsudgifterne stiger – derfor har ordet ‘velfærdsteknologi’ lydt blandt politikere i en del år. Teknologierne bag denne fællesbetegnelse kan nemlig gøre patienterne mere selvhjulpne og sundhedssystemet mere effektivt – og dermed føre til besparelser på de pressede budgetter.\nMen velfærdsteknologi kan også i sig selv skabe nye virksomheder og flere job. Over de næste tre år vil antallet af ansatte i sektoren stige med over 10 procent ifølge de 53 virksomheder, der har deltaget i velfærdsteknologi-klyngen WelfareTech.dk. For dem drejer det sig i alt det sig om 361 nye stillinger. Det er tredje gang, klyngen spørger virksomhederne om deres forventninger, og direktør Henrik Kagenow hæfter sig ved, at udviklingen i alle tre år har været stabil:\n»Generelt har vi haft en positiv udvikling inden for området, både når det gælder antallet af nye arbejdspladser, oprettelsen af nye virksomheder og udviklingen inden for virksomhedernes eksport,« siger han.\nUd af de 53 virksomheder forventer hele 87 procent, at omsætningen vil udvikle sig positivt eller meget positivt over de næste 12 måneder. Samme procentsats sætter de på forventningerne til eksporten over de næste 12 måneder.\nTeknologier og ydelser, der både er arbejdskraftbesparende og med til at øge velfærdsydelsernes kvalitet.\nTypisk er der tale om teknologi og service, der kan hjælpe og assistere brugere inden for social- og sundhedsområdet – både funktionsnedsatte borgere, brugere af offentlige velfærdsydelser og ansatte til at varetage velfærdsydelser.\nDe 53 virksomheder fra WelfareTechs undersøgelse udgør kun et lille udsnit af alle de danske virksomheder, der allerede i dag udvikler, producerer og sælger løsninger inden for området. Overordnet set kan velfærdsteknologi derfor vise sig at være et af de vigtigste områder for skabelsen af nye virksomheder og arbejdspladser – helt i tråd med de politiske planer for vækst i Danmark.\nI regeringens forslag til øget vækst i Danmark indgår sundheds- og velfærdsløsninger som et af de otte vækstteams, som har til opgave at komme med konkrete tiltag, der skal styrke væksten og beskæftigelsen.\nTendensen i WelfareTechs undersøgelse kan man godt genkende hos Danmarks industriorganisation Dansk Industri. Her arbejder man aktivt for at fremme mulighederne for de virksomheder, der arbejder med velfærdsteknologiske løsninger, siger konsulent Mille Keller Holst:\n»Det er lige præcis den udvikling, vi håber på. Vi har en masse virksomheder i Danmark inden for velfærdssegmentet, og forhåbentlig kan opførelsen af de nye sygehuse få flere virksomheder i spil,« siger hun, men understreger samtidig, at der er brug for, at stat, regioner og kommuner gør, hvad de kan for at styrke samarbejdet med virksomhederne og få alle de gode ideer ud over projektstadiet, så de kan komme i brug og på lidt længere sigt blive en eksportvare for virksomhederne.\nEksporten er den svære kunst\nMen her støder man også på en af de helt store knaster, for eksperterne er enige om, at overgangen fra lokalt baseret salg og produktion er en af de nødder, især de små virksomheder har sværest ved at knække.\nDet siger blandt andre Leif G. Lytken, der er direktør i Dansk Rehab Gruppe, som er en brancheforening for producenter og leverandører af hjælpemidler og serviceydelser til mennesker med funktionsnedsættelser:\n»For os gælder det om at kunne skabe en hjemmebanefordel, som gør, at viden og produkter kan nyttiggøres på eksportmarkedet,« siger han og peger på, at det offentliges indkøb af velfærdsteknologi især har været rettet mod billige løsninger og i mindre grad mod mere avanceret teknologi. Også Leif G. Lytken håber, at de nye supersygehuse kan sætte skub i den udvikling.\nDet danske firma Daintel har specialiseret sig i avanceret overførsel af data fra intensivafdelingernes udstyr til it-moduler, så læger og sygeplejersker let kan få et overblik over patientens tilstand og medicinforbrug. (Foto: Daintel) Illustration: Daintel\nMen hvad så med arbejdspladserne? For når det gælder teknologi på et højt plan, så er det først og fremmest akademikere og faglærte teknikere, der er brug for. Det siger Peter Huntley, der er direktør i Medicoindustrien, som en stor del af de velfærdsteknologiske virksomheder også hører under.\nPeter Huntley er bange for, at produktiviteten i danske virksomheder er for lav til, at de mange gode ideer og projekter også kan omsættes til arbejdspladser, som gavner andre end de højtuddannede:\n»Tidligere sagde man, at for hver ingeniør, der var ansat i industrien, så gav det plads til ti specialarbejdere. Men i dag er det tal nede på fire. Jeg er bange for, at vi vil se, at de virksomheder, der får gang i salget, vil lægge den første startup-produktion i Danmark, og når den så kører, vil de flytte den til lavtlønslande.«\nHenrik Kagenow fra WelfareTech bekræfter, at de arbejdspladser, virksomhederne i klyngen opretter, primært er til akademikere og tekniske specialister inden for it, mekanik, robotteknologi og automatisering:\n»Der har ikke været så mange reelle produktionsarbejdspladser,« siger han.\nDa det altså først og fremmest vil være højtuddannede, som får job i de nye virksomheder, så er det også her, en af flaskehalsene skal findes. Det siger Dorthe Kjær Pedersen der leder sekretariatet for Medico Innovation på Scion DTU:\n»Det er særdeles vigtigt, at vi har let adgang til talenterne, typisk fra universiteterne. Samtidig skal der være gode muligheder for at samarbejde på tværs af det offentlige, virksomhederne og universiteterne« siger hun.\nMen her behøver hun, ifølge Kim Dremstrup, der er leder af institut for Medicin og Sundhedsteknologi på Aalborg Universitet, ikke at være bekymret:\n»Der er i dag fem universiteter, som tilbyder en sundhedsteknologisk uddannelse, og der kommer masser af kvalificerede kandidater ud herfra,« siger han.\nTeknologi for livet, Ny vækst\nDe vil knække eksportkoden 16. mar 2013\n#1 Claus BV Christensen 16. marts 2013 - 13:40\nEffekt af målrettet indsats\nDet er glædeligt med positive udmeldinger fra sundhedsindustrien. Udmeldingerne kommer efter at Danmark har satset stort på forskellige typer af sundhedsuddannelser, har lettere adgang til sundhedsfagligt personale (læs: kliniske test), og har været begunstiget af bevillinger fra bla. Højteknologifonden, både til små og store virksomheder.\nDet viser at vi (som samfund) kan kombinere vores kompetencer på en ny måde, og skabe nye veje for jobskabelse og indtjening. Det står samtidig i stor kontrast til de ofte gamle industrier som har svært ved at gå ny veje, og samtidig mener at grundvilkårene er for ringe.\nDanmark har fantastiske vilkår for at starte nyt, helt grundlæggende er vi en stabil nation, lav ulighed, høj uddannelsesgrad, velfungerende socialt- og sundhedsvæsen, rimelig infrastruktur, få naturkatastrofer, stabil styreform osv. Det koster altsammen, men gør os attraktive for andre at kunne udnytte, fx. ved etablering af virksomheder. Også selvom virksomhedsskatten ligger et par procent højere.\nDer er masser af potentiale i at tænke nyt, men også potentiale i at kombinere nyt. Ikke kun på antallet af arbejdspladser, men også for den enkelte jobtager.\nBrug derfor eksemplet med ny sundhedsteknologi som en løftestang for lignende tiltag der viser hvor Danmark kan bringe høj viden og kvalitet i spil.\n#2 Jorgen Hansen 16. marts 2013 - 14:15\nSamme vin i en ny flaske?\nFor tyve år siden sang politikerne samme sang, dengang hed det 'systemeksport', med Minni Jacobsen som en af de varmeste fortalere. Kom der noget ud af det udover en masse politikere og embedsmændsrejser?\n#3 Hans Henrik Hansen 16. marts 2013 - 14:29\n"Tendensen i Velfaretechs undersøgelse..." - alene navnet lyder som en (dårlig) joke! Det ser dog også ud til, at det - systematisk - er stavet forkert i artiklen, jf.:\n#4 Jens Arne Hansen 16. marts 2013 - 15:33\nRe: Samme vin i en ny flaske?\nSamme tanker havde man også for 40 år siden, men der kom da nogle afgangsprojekter om elektriske kørestole ud af det. Så der burde være nogle erfaringer at trække på, og så skal man måske indtænke at vi er ikke som de andre, det giver både muligheder og risiko for fiasko at vi er så indgroede i vores velfærdstankegang at det nok overgår alle andre. Så ligesom med meget andet gælder det vel om at nogen identificerer de nicher hvor andre med tiden vil begynde at gøre som os, og sortere det fra hvor vi bare er gået for vidt i velfærd.\nFor man kan sagtens få et stort eksportvolumen i en niche hvis man falder over noget som omverdenen vil have, ligesom man kan hælde oceaner af støttekroner i noget som aldrig bliver til noget.\nSå mon ikke det er en god ide at se på hvordan det gik med de forrige satsninger og hvorfor de ikke blev til mere?\n#5 Steen Dawids 17. marts 2013 - 11:46\nVelfærdsteknologi - lig med teknologi til ældrehjælp\nErhvervsaktive og unge mennesker ved nok ikke hvad det vil sige at blive gammel. Den såkaldte velfærdsteknologi må sigte mod at bevare integriteten længst mulig for gamle mennesker. Derved vil der dels indirekte komme store besparelser i plejesektoren, dels være mulighed for udvikling af en industri som retter sig specifikt mod borgere med aldersrelaterede mangler. Det er nok gamle ingeniører som (hvis de stadig kan tænke) kan give inspiration til nytænkning af boligindretning og produktudvikling. Men det er nok en illusion at tro det netto kan skabe mange nye arbejdspladser


Sådan får du gang i haven i februar - Avisen.dk\nSådan får du gang i haven i februar\nDer er masser af ting at tage sig til i haven nu her, før foråret kommer. (Foto: Colourbox (arkivfoto))\nHver måned året rundt er der ting du med fordel kan gøre og ikke mindst få styr på i din have. Magasinet Isabellas giver dig her gode tips og ideer til haven i februar.\nMens du venter på forår ... Kan du få styr på redskabsskuret. Tøm det for havemøbler, grej og andet. Vask havemøblerne af, så de er klar til den første solskinsdag. Gå terrassen efter for sten, der vipper. Reparer med stabilt grus. Få overblik over din krukkesamling, læg en bund/dræn af grus og potteskår og fyld med jord, så de er klar til sommerens planter.\nSådan sætter du tapet op. Læs mere på isabellas.dk\nGrav en tot purløg op og sæt den i drivhuset, så du kan høste denne herlige løgvækst tidligt på foråret. Før i tiden troede man, at purløg gav hovedpine og urolig søvn, men samtidig blev den også betragtet som et middel, der var godt for maven, blæren og nyren. I dag bruges planten udelukkende for smagens skyld.\nFik du ikke plantet alle jordbærplanternes udløbere i efteråret, skal de fjernes nu, så de store planter får lys og luft og god plads til at udvikle sig. Læg halm mellem planterne, så slipper du for ukrudt og bær med jord på. Når dette er gjort, behøver du næsten ikke gøre mere, før du skal høste de velsmagende jordbær.\nSpar penge: Sådan afrimer du din fryser korrekt. Læs mere på isabellas.dk\nNu skal du beskære din klematis. Men klip kun de typer, som blomstrer fra juli til september. Det er for eksempel Comtesse de Bouchaud, Jackmanii, Perle d'Azure og Ville de Lyon. Klip alle de foregående års skud væk lige over de nye knopper, der spirer frem nederst på planten. Er du i tvivl om, hvornår din klematis blomstrer, så se den an og vent til næste år med at give den kniven.\nDrømmen om frugttræer i selv den mindste have kan nemt opfyldes, hvis du dyrker dem som espalierede træer enten op ad en mur eller som et hegn langs fx terrassen. Træerne købes nemmest som færdige espaliertræer. Skær rodklumpen igennem yderst med en saks eller kniv, inden træet plantes. Når træet står, som det skal, spænder du ståltråd eller wire ud på muren eller mellem to stolper, så det passer med træets grene. Bind grenene løst til. Espalierede frugttræer giver et stort udbytte, fordi træerne reagerer med ekstra meget frugt på de vandrette grene\nRedaktionen, Isabellas.dk, Aller Media


Værktøjslinjen Hurtig adgang - Kom på omgangshøjde med PowerPoint 2007\nSide 7 af 31FORRIGENÆSTE Kom på omgangshøjde med PowerPoint 2007OversigtFå overblik: Hvad er ændret og hvorfor? Båndet Fanerne: Dedikeret til hovedopgaver Vise gallerierne Bruge avancerede indstillinger Værktøjslinjen Hurtig adgang Skifte visning Genvejstaster Øvelse Arbejde i PowerPoint Starte en ny præsentation: Vælge et tema Skræddersy temaet Tilføje dias, vælge layout Indsætte et billede Indsætte en tekstboks til billedtekst Indsætte et organisationsdiagram Anvende en enkel animation Konfigurere showet, kontrollere stavning og læse korrektur Udskrive, fordele og angive programindstillinger Øvelse Et nyt filformat Fordele ved det nye format Sådan ser det nye filformat ud Åbne en PowerPoint 2007-præsentation i en tidligere version af PowerPoint Åbne og gemme eksisterende præsentationer Gemme i det tidligere format Automatiske opgraderinger i præsentationer oprettet i tidligere versioner Kommandoen Konverter til hurtig konvertering FeedbackOversigtskort Klik på Afspil, hvis du vil se, hvordan knapper på en værktøjslinje tilføjes og fjernes.\nNår du arbejder med en præsentation, udfører du nogle generelle eller gentagne handlinger, som ikke har noget at gøre med en bestemt fase i processen, f.eks. at gemme filen eller fortryde uønskede handlinger.\nBrug værktøjslinjen Hurtig adgang til dette. Det er den lille gruppe knapper til venstre oven over båndet. Den indeholder kommandoerne Gem, Fortryd og Gentag eller Annuller Fortryd.\nAfspil animationen for at få vist, hvordan andre knapper kan føjes til værktøjslinjen og fjernes igen.\nSide 7 af 31FORRIGENÆSTE WebstedskatalogKontakt osSend feedbackJuridisk meddelelseVaremærkerBeskyttelse af personlige oplysninger og cookiesHjælp til handicappede© 2014 Microsoft Corporation. Alle rettigheder forbeholdes.


Overlæge advarer - hold øje med sår og bylder på dit barn | TV2 ØST\nOverlæge advarer - hold øje med sår og bylder på dit barn\nDe tre spædbørn blev isoleret på Næstved Sygehus efter at være blevet smittet med MRSA-bakterien.\nDe tre spædbørn blev isoleret på Næstved Sygehus efter at være blevet smittet med MRSA-bakterien. Foto: TV ØST\nTre spædbørn er blevet smittet med MRSA-bakterier på Næstved Sygehus. Ledende overlæge beroliger nervøse forældre.\n27. jan 2017, kl. 13:14\nFredag formiddag kunne TV ØST fortælle, at tre spædbørn er blevet smittet med MRSA-bakterier på Næstved Sygehus.\nDet har især affødt et væld af spørgsmål fra flere forældre på TV ØSTs Facebookside, som er nervøse for, om deres barn måske kan være smittet af MRSA.\nMen ledende overlæge på Klinisk Mikrobiologisk Afdeling i Slagelse, Ulrich Stab Jensen, beroliger de nervøse forælder.\n- MRSA er ofte en bakterie, der oftest ikke udgør en overvældende sundhedsrisiko for børn og voksne, siger Ulrich Stab Jensen til TV ØST.\n3000 blev smittet med MRSA\n- Det er stafylokok bakterier, som er resistente over for de antibiotika, der normalt anvendes til behandling af stafylokokinfektioner såsom penicillin, men som kan behandles med andre antibiotika, siger Ulrich Stab Jensen.\nHvor udbredt er MRSA?\n- I 2015 blev der konstateret 2971 nye tilfælde i Danmark. I størstedelen af tilfældene var personerne blot bærer af bakterien, mens færre blev inficeret af bakterien. Men antallet af tilfælde er ikke mange i forhold til andre infektioner. I sundhedsvæsnet er vi især nervøse for, at bakterien kommer ind på sygehusene og smitter folk med svække immunforsvar, hvilket sjældent sker i Danmark.\n- Det er som udgangspunkt ikke farligere end andre stafylokokker. Men det kan blive farligt, hvis immunsvækkede personer bliver inficeret med bakterien, fordi de har en øget risiko for alvorlig sygdom, herunder blodforgiftning.\nHvad skal være opmærksom på, hvis man er nervøs for, at ens barn er smittet med MRSA?\n- Man skal være opmærksom på børnesår og bylder; MRSA giver sjældent alvorlig sygdom hos i øvrigt raske personer. Hvis man opdager det, skal man have det undersøgt af en læge.


En elefant kom marcherende | Information\nDet er ikke så tit, elefanter spiller en hovedrolle. Jo, et sted dukker de faktisk alt for hyppigt op for tiden: Når foredragsholdere for at illustrere et emnes kompleksitet til billedet af en elefant på første powerpoint-slide fortæller historien om de seks blinde mænd, der ikke kunne blive enige om at definere dyret. I modsætning til denne efterhånden skamredne allegori ejer Saramagos elefantfortælling både ægte kompleksitet og varig kunstnerisk kvalitet.\nFortællingen begynder i 1551, da den portugisiske konge får den tanke, at han med fire års forsinkelse absolut må give sin fætter Maximillian, ærkehertug af Østrig og vicekonge af Spanien, en værdig bryllupsgave, og hans dronning når frem til, at det kun er deres egen indiske elefant, der er værdig nok.\nHistorien om, hvordan en større karavane af elefant, elefantpasser, kommandant, rytteri og diverse hjælpere herefter drager til lands og til vands mod først Valladolid og siden Wien, skulle være rigtig nok, og der gives da også undervejs indblik i tidens emner og samfundenes indretning.\nSaramagos hovedærinde er dog at fortælle en god historie, med alle de narrative og retoriske svinkeærinder han overhovedet kan finde anledning eller bare plads til. Mens karavanen skrider frem, løber fortællingen både langt i forvejen og bagud i tid og sted, som en lettere overgearet konferencier der skal have det hele med, men af samme grund nogle gange er fraværende fra hovedhandlingen.\nDet er enkelte steder en smule anstrengende, hvis man ikke lige er i rette hu-mør, men gennemgående både meget elegant og virkelig morsomt, ikke mindst takket være en suverænt god og veloplagt oversættelse.\nElefantpasseren Subhro, som i Østrig omdøbes til Fritz!, spiller en hovedrolle i historien og leverer masser af stof til blandingen af snusfornuft og fortællelyst, af truismer og skrøner. Han beskyldes af sine overordnede for »dialektiske uforskammetheder«, men kan ikke gøre for det: Jeg leger ikke med ordene, det er ordene, der leger med mig.\nVerden er uundværlig\nI karakteristisk Saramago-stil skrives lange passager ud i et, replikker er kun adskilt af komma og stort begyndelsesbogstav. Det giver nogle helt særlige effekter, at de store bogstaver er reserveret til at markere udsagnsskift, mens egennavne og alt andet skrives med småt.\nDels bevæger bogstaverne sig hen og ned ad siden, som var de selv en langstrakt karavane med en elefant ragende op hist og pist.\nDels fylder alle de store navne på riger, byer, konger og berømtheder ikke no- get særligt i dette tekstbillede, og det stemmer glimrende overens med Saramagos mærkbare sociale indignation.\nHos ham skildres høj som lav på hierarki-underminerende vis som levende mennesker, med hvad dertil hører af basale behov, forfængelighed, altruistiske indskydelser og filosofiske åbenbaringer. Elefantens rejse blev Saramagos (1922-2010) næstsidste roman, og den viser med al tydelighed, at han holdt stilen og mærkesagerne højt.\nHans velkendte religiøse skepsis er måske knap så uudtalt her, hvor reformation og modreformation nok relativeres (som alt andet), og gejstligt hykleri afsløres, mens de religiøse fabler dog fortælles med respekt.\n»Verden er uundværlig«, konkluderer borgfogeden i Castelo Rodrigo men når verdner forgår, er det fortællingen, der kan vække dem varigt til live.\nSom vi nu kan sige med Saramago: Malede træer taber ikke bladene.


Blanketten kan du finde i kolonnen til højre.\nEr du under 18 år skal forældremyndighedsindehaver(e)give samtykke til, at der kan udstedes kørekort til kategori B. Blanketten finder du i kolonnen til højre. Kommunen vurderer, om betingelserne for udstedelse af kørekort er opfyldt, berammer køreprøver og opkræver betaling.\nHvis du ikke har fået et personnummer, og din fødselsdato og dit navn ikke tydeligt fremgår af legitimationen, skal du medbringe et legitimationspapir, hvor din fødselsdato og dit fødested tydeligt fremgår. Legitimationspapiret skal være udstedt af en offentlig myndighed.\nFoto - se alle krav til billedet illustreret med billedeksempler her\nHvis du har et kørekort til almindelig bil, og du har brug for at køre med et vogntog, der er større end det tilladte, har du også mulighed for at gennemføre en særlig køreuddannelse og aflægge en praktisk prøve, der giver mulighed for at køre med et vogntog, hvis samlede tilladte totalvægt overstiger 3.500 kg, men ikke overstiger 4.250 kg (B+).\nHerudover kan du få kørekort til lille knallert, traktor/motorredskab og til erhvervsmæssig personbefordring.\nDu kan udvide dit kørekort til at gælde andre kørekortkategorier, hvis du gennemfører et uddannelsesforløb til den ønskede kørekortkategori hos en kørelærer og består en køreprøve til kategorien. Du skal samtidig opfylde de øvrige krav for at få kørekort, herunder de aldersmæssige og helbredsmæssige krav til den pågældende kategori.\nAnsøgning om kørekort (KL's blanketsamling)\nSamtykkeerklæring til kørekortansøgere, der er under 18 år (KL's blanketsamling)


Køb billetter til Seether i Amager Bio d. 18-09-2017 på LiveNation.dk. Søg efter Denmark og internationale koncertbilletter, tour datoer og spillesteder i dit område med verdens største koncert søgemaskine.\nSeether er noget så eksotisk som et rockband fra Sydafrika. Lyden er amerikansk, og de spiller en form for hardrock, som blev populær i post-grunge-æraen. Sangene er melodiske og stramt skårne, og der er masser af punch i både trommer og de forvrængede guitarer, og derfor er bandet noget for både fans af hardrock, college radio rock og metal.\nTrioen har fejret mange, store triumfer i USA med mange flotte Billboardplaceringer og -udnævnelser, og 2017 ser ud til at blive et endnu et godt år for dem. Når bandet rammer Amager Bio bliver det med et nyt album, der udkommer 12. maj og hedder 'Poison The Parish'. Første single udkom 23. marts og hedder 'Stoke The Fire'. Den nye plade tegner til at blive mere metallisk, og det er det første som helt og aldeles er produceret af bandets front- og ankermand Shaun Morgan.\nBandet blev dannet tilbage i 1999 under navnet Saron Gas. Det blev til en udgivelse med det navn, og fra 2002 og andet album 'Disclaimer' har de gået under det nuværende navn. Med majudgivelsen når bandet op på otte, alt i alt.


A2 Mælk: Hvad Du Skal Vide (Medical-Diag.com 2022)\nA2 mælk er designet til at være lettere at fordøje og sundere end anden mælk på markedet.\nMælk er en populær kostholdsstof i mange vestlige lande. Kilder til mælk og mejeriprodukter omfatter køer, får, kameler, geiter og andre. Alternative kilder, der ikke involverer dyr, omfatter soja, kokosnød, mandel, hør, ris og hamp.\nFor nylig er der opstået en ny type kølemælk i mejeripasserne. Dette produkt, kaldet A2-mælk, har fået opmærksomhed fra både forbrugere og videnskabsmænd.\nTilhængere af A2-mælk hævder, at det er lettere at fordøje og absorbere end andre typer mælk. Denne artikel giver et overblik over A2 mælk, dets mulige sundhedsmæssige fordele og risici, og den aktuelle forskning omkring produktet.\nForskelle mellem A1 og A2 mælk\nModerne komælk indeholder en blanding af A1 og A2 beta-kaseiner. Al kan forårsage uønskede bivirkninger såsom mavebehov.\nMælk er en god kilde til protein, der indeholder 8 gram (g) pr. 8 ounce (oz) glas. De to vigtigste proteiner i mælk er kasein og valle.\nCasein tegner sig for omkring 80 procent af proteinet i mælk. Der er også forskellige typer kasein, hvoraf den ene hedder beta-kasein.\nBeta-kasein udgør ca. 30 procent af proteinet i komælk. A1 og A2 er to varianter af beta-kasein.\nHistorisk producerede køer mælk, der kun indeholdt A2-form for beta-kasein. I dag indeholder det meste af den tilgængelige mælk fra den lokale købmand hovedsageligt A1-proteiner.\nHvordan A2 mælk fik sin start\nA1 og A2 proteiner påvirker kroppen forskelligt.\nNår A1 protein fordøjes i tyndtarmen, producerer det et peptid kaldet beta-casomorphin-7 (BCM-7). Tarmene absorberer BCM-7, og det passerer derefter ind i blodet. Læger har knyttet BCM-7 til mavesmerter og symptomer svarende til dem, der opleves af mennesker med laktoseintolerans.\nStrukturen af A2-protein er mere sammenlignelig med humant modermælk samt mælk fra geder, får og bøffel.\nI 2000 grundlagde en videnskabsmand i New Zealand a2 Milk Company. Dette firma leverer mælk fra køer, der kun producerer A2 proteinet.\nA2-mælkefirmaet tester DNA'et af deres køer ved hjælp af en hårprøve for at sikre, at dyrene kun producerer mælk, der indeholder A2-protein. Virksomheden tester også mælken efter produktion for at sikre, at den ikke indeholder A1-protein.\nPotentielle fordele ved A2 mælk\nSymptomer på mavebehov, såsom gas, oppustethed og diarré, der opstår efter indtagelse af mejeriprodukter, tilskrives typisk lactoseintolerans. Nogle forskere mener dog, at det er BCM-7, ikke lactose, der påvirker fordøjelsen og producerer symptomer svarende til lactoseintolerans hos nogle mennesker.\nEn undersøgelse af kinesiske voksne med selvrapporteret mælkintolerance sammenlignede virkningerne af at drikke almindelig mælk, der indeholdt A1- og A2-proteiner med A2-kun mælk på tarmfunktion, mavesmerter og betændelse.\nDeltagerne indtog 8 ounce mælk to gange om dagen i 2 uger. De rapporterede værre mavesmerter, efter at de havde brugt den almindelige mælk, men ingen ændring i symptomer, efter at de drak A2-mælken.\nDeltagerne rapporterede også hyppigere og mere løst konsistensstole, mens de drak den regelmæssige mælk. Disse symptomer opstod ikke, efter at de havde brugt A2-mælken.\nPotentielt skadelige virkninger af A1 mælk\nNogle af disse effekter kan omfatte:\nI samme undersøgelse nævnt ovenfor kiggede forskerne også på markører for betændelse i blodet. De fandt, at deltagerne havde højere niveauer af inflammatoriske markører, efter at de drak den regelmæssige mælk.\nForskningen viste, at mælk kunne påvirke hjernefunktionen. Studiedeltagere tog længere tid at behandle information og lavede flere fejl på en test efter at have drukket almindelig mælk sammenlignet med A2-mælk.\nDe potentielle risici forbundet med mælk indeholdende A1-proteiner inkluderer en øget risiko for at udvikle type 1-diabetes.\nType 1 diabetes er en autoimmun sygdom, hvor immunsystemet angriber celler, der er ansvarlige for at producere insulin. Normalt diagnosticeres hos børn eller teenagere, forekommer forekomsten af type 1 diabetes over hele verden. Genetiske og miljømæssige faktorer, såsom kost, spiller en rolle i sygdomsprocessen.\nNogle undersøgelser har vist, at børn, der drikker koemælkprotein i en tidligere alder end andre, har en højere risiko for at udvikle type 1-diabetes. Andre undersøgelser har imidlertid ikke vist samme forening.\nForskningen tyder også på, at mængden af mælk, et barn bruger, kan påvirke deres risiko for at udvikle type 1-diabetes, med højere mælkeforbrug observeret hos børn, der udvikler tilstanden.\nMindst en undersøgelse viste en sammenhæng mellem forbruget af A1-protein og forekomsten af type 1-diabetes, selv om denne form for undersøgelse ikke viser, at det er en direkte årsag.\nNogle dyreforsøg har vist associationer mellem kølemælksforbrug og en højere forekomst af type 1 diabetes. En undersøgelse hos mus fandt, at 47 procent af musene, der havde A1-protein, blev tilsat til deres diæt, udviklede diabetes, mens ingen der havde tilsat A2-protein, gjorde det.\nAndre undersøgelser understøtter dog ikke hypotesen om, at der er nogen sammenhæng mellem mælkeforbrug og en højere forekomst af type 1 diabetes.\nEn undersøgelse hos kaniner betragtede virkningen af A1 og A2 proteiner på kolesterolniveauer. Kaniner fodret med A1-proteinet udviklede en stigning i deres kolesterolniveauer, men undersøgelsen var lille, og resultaterne kan ikke generaliseres til mennesker.\nNogle forskere antydede, at forbrugende A1-protein var forbundet med en højere risiko for hjertesygdomme, men flere undersøgelser har ikke fundet højere hjerteproblemer hos mennesker, der drikker mere mælk.\nHøjt calciumindtag fra mejeriprodukter er forbundet med en mulig øget risiko for kræft i æggestokkene hos kvinder, og højt calciumindtag fra enhver kilde kan øge risikoen for prostatakræft hos mænd.\nRisici for A2 mælk\nA2 mælk indeholder stadig lactose og mælkeprotein, så det er ikke passende for mennesker med laktoseintolerance, galactosæmi eller en mælkeallergi.\nDesuden vælger nogle mennesker ikke at spise mejeri og følge en vegansk kost, Paleo-diætet eller forsøge at reducere acne og andre betingelser ved at eliminere mejeri.\nDer findes mange ikke-mælke mælk alternativer til rådighed i dag. Nogle eksempler er sojamelk, mandelmælk, rismælk, hørmælk, kokosmælk og hampemælk. Hver sort adskiller sig i sin ernæringsprofil, proteinindhold og smag.\nEn note om A2 mælkundersøgelser\nDet er vigtigt for folk, der overvejer A2-mælk at vide, at a2-mælkefirmaet og mejeribranchen har finansieret de fleste af undersøgelserne på A2-mælk.\nDEBATHJØRNET: Mejeriindustrien (DERFOR BØR DU IKKE DRIKKE MÆLK!) ADVARSEL STÆRKE BILLEDER! #12 (Video Medicinsk Og Professionel 2022).


Stort udvalg af Pulleyhjul I Shimano m.m. I Cykelexperten\nVis alle kategorier Pulleyhjul Tilbage\nHer på siden finder du vores samlede udvalg af pulleyhjul til cykler. Hjulene sikrer, at kæden kører ordentligt gennem gearene og kan findes i et væld af størrelser, modeller, prislejer og mærker. Hos Cykelexperten.dk har vi komponenter fra nogle af de største producenter, så du altid er garanteret høj kvalitet.\nNedenfor kan du gå på opdagelse i vores pulleyhjul guide. Her kan du få besvaret spørgsmål om udskiftning og montering af pulleyhjul og meget mere. Så kan du finde det pulleyhjul, der passer bedst til dine cykelbehov og din cykel.\nShimano Ultegra Pulleyhjul par - RD-6800\nShimano Pulleyhjul par 105 - RD-R7000\nShimano Tension & Guide Pulley sæt\nSRAM Pulley Wheels Force/Rival (22 2x11 speed)\nShimano Pulleyhjul XT\nShimano PULLYHJUL RD 5800 (til f.eks. 105)\nBBB Pulley 11t AluBoys keramiske lejer 9/10/11g - BDP-21\nBBB Pulley 11t keramiske lejer - BDP-12\nShimano Pulleyhjul par Alivio/Acera\nCeramicSpeed Pulleyhjul Shimano 11s road Black\nShimano Pulleyhjul par - RD-6700\nBBB Pulley 10t RollerBoys keramiske lejer 8/9/10g - BDP-11\nShimano Gearhjul par Altus\nCeramicSpeed Pulleyhjul Shimano 11s 12 tooth NW XT/XTR Black\nPulleyhjul er de små tandhjul, der sidder i bagskifteren på cykler med udvendige gear. De er en vigtig faktor i, at kæden kører ordentligt via cyklens gear. Der findes forskellige former for pulleyhjul med og uden kuglelejer og keramiske kuglelejer.\nPulleyhjul til din cykel\nPulleyhjul lyder muligvis som et mindre komponent på en cykel, men de små tandhjul har faktisk ret stor betydning for hvordan din cykel og dens gear yder. På eksempelvis racercykler og mountainbikes er det essentielt at gearene kører præcist og let, og i den sammenhæng spiller de små hjul en stor rolle.\nNogle modeller er designet til at holde længe, mens nogle modeller er designet med fuldt fokus på lav vægt og mindst mulig rullemodstand. Nogle producenter gør en kæmpe indsats ud af at lave pulleyhjulene så effektive som overhovedet muligt, så rytteren sparer både vægt og watt, når der skal konkurreres og motioneres.\nHvorfor skal jeg anskaffe mig et pulleyhjul til min cykel?\nHvis du gerne vil give din cykel en opgradering, så kan det første skridt være at udskifte cyklens pulleyhjul. Dette skyldes at pulleyhjulet er en relativt billig løsning - men du kan opnå rigtigt meget. Især på mountainbikes og racercykler kan du forbedre din cykeloplevelse ved at skifte de eksisterede pulleyhjul til keramiske pulleyhjul.\nNår du har udskiftet pulleyhjulet, kan du kigge efter andre opgraderinger af din cykel, der vil gøre cykelturen til en leg. Du kan blandt andet investere i et par nye cykeldæk, der vil forbedre din cykeloplevelse alt efter, hvilket terræn du cykler mest i.\nPå mountainbikes og racercykler er det også særligt populært at udskifte gearvælgeren for en opdatering af cyklens funktion. Gå på opdagelse i vores udvalg af gearskiftere her.\nUdskiftning af pulleyhjul\nPulleyhjul bliver ligesom de resterende bevægelige komponenter på cyklen slidt, og skal med jævne mellemrum udskiftes. Tænderne på tandhjulene bliver langsomt kørt ned, og griber på et tidspunkt ikke godt nok om kæden.\nDerfor er man nødt til at skifte hjulene. I den sammenhæng kan man altid skifte til den model der i forvejen er monteret på cyklen, eller benytte muligheden til at opgradere til noget endnu bedre.\nSkal jeg skifte pulleyhjul på min hverdagscykel?\nPå din hverdagscykel behøver komponenterne ikke være af den bedste kvalitet. Faktisk er det nogle gange en bedre idé at sigte efter budget modellerne, så udskiftninger er billigere, da cyklerne i mange tilfælde bruges hele året og i al slags vejr.\nOvervej keramiske pulleyhjul\nEksempelvis kan man overveje pulleyhjul med keramiske lejer, evt. fra den populære danske producent CeramicSpeed. De keramiske lejer sikrer mindst mulig friktion og den bedste rulle evne for de to tandhjul.\nOver længere distancer kan forskellene faktisk være markante, og derfor et det ét af de fokusområder mange af de seriøse cykelryttere og cykelhold har. Keramiske pulleyhjul skal heller ikke skiftes ud så ofte som normale pulleyhjul.\nStort udvalg af pulleyhjul fra Shimano, CeramicSpeed & Sram\nHos Cykelexperten.dk fører vi pulleyhjul til cyklen fra store mærker som Shimano, Sram og CeramicSpeed. Alle producenterne er store og producerer komponenter til markeder over hele verden.\nSærligt fra Shimano og Sram kan du finde pulleyhjul i mange forskellige prisklasser og kvalitetsniveauer. Du finder det samlede udvalg af pulleyhjul her på siden. Her finder du modeller og mærker i alle prislejer og til alle slags cykler.\nKøb pulleyhjul hos os og få hurtig levering!\nEr du klar til at bestille dine nye pulleyhjul hos os? Vi har levering fra 1-3 hverdage på cykeludstyr, så du behøver ikke vente længe! Har du spørgsmål til hvilke modeller der vil passe din cykel og dine behov, er du altid velkommen til at kontakte os på telefon eller mail. Besøg os også gerne i Megastore i Vanløse, hvor vi alle ugens dage står klar med en hjælpende hånd.\nVi håber du bliver glad for dine nye pulleyhjul og dermed den ultimative cykeloplevelse!


Elcykel-erfaringer - Debatten\nIndlægaf Tibbler » 14. maj 2016, 17:49\nJeg vil have mig en ny elcykel.\nHar tidligere haft en Mustang fra Kvickly. Den holdt i 2 år, og blev købt på tilbud.\nJeg kan se, at de cykler Kvickly har nu , er en nyere udgave. Men det er jo stadig en billig elcykel, og de kloge siger, at kvaliteten jo så er derefter. Hvilket min tidligere cykel er et godt bevis på.\nJeg bliver bare så nærrig, og vil jo gerne give mindst muligt - og få mest muligt for pengene\nHar du nogle anbefalinger, når det kommer til elcykler?\nIndlægaf JoyNips » 14. maj 2016, 20:36\nLad være med at købe en billig. Og køber du en billig, så køb ikke en gennem et dealsite!\nIndlægaf Lilleluftballon » 15. maj 2016, 10:37\nHar kun erfaring med en relativt dyr cykel, batavus. Jeg er glad for den, selvom der faktisk også har været en del problemer. Men den transporterer mig 20-40 km hver dag, og nu hvor jeg er temmeligt gravid er den guld værd!\nMin erfaring er at købe hos en cykelhandler, ikke online. Det er et mere kompliceret køb end en almindelig cykel, og det har virkeligt været fedt at kunne trille derned og få service når noget ikke er ok med cyklen.\nIndlægaf Nomnom » 14. sep 2016, 18:22\nVed det er en ældre tråd, men jeg hiver den frem igen nu. Har du fået købt en ny elcykel? Hvilken ?\nIndlægaf Tibbler » 14. sep 2016, 18:54\nNomnom skrev: Hej Tibbler\nJa, jeg kunne ikke få mig selv til at bruge så mange penge på en cykel; så det blev en Kvickly-cykel igen. Den er ganske fin til prisen - Jeg kommer op ad bakken som jeg har brug for.\nDer er ingen tivivl om, at jeg ville få mere power, hvis jeg havde valgt en dyrere cykel - Jeg bliver i hvertfald overhalet af de andre elcykler\nIndlægaf Nomnom » 14. sep 2016, 19:20\nJeg ender nok også med en Kvickly-model Var bare så nysgerrig på hvad du havde fundet frem til da jeg selv står i junglen af el-cykler nu.\nJeg var i FRI-cykler og prøvede en cykel til næsten 22000 kr. Den var intet mindre end fantastisk - og ærlig talt møghamrende flot. Sælgeren var også god, for havde jeg ikke haft min kæreste med havde jeg taget et lån og købt den på afbetaling.. Jeg var blæst væk\nNu hvor der er gået lidt tid og fornuften heldigvis har sat ind er jeg kommet frem til at jeg nok starter ud med en lidt billigere model. Så en i biltema i dag, som kunne være en mulighed, men vil se nærmere på dem i Kvickly også\nIndlægaf Delfin » 14. sep 2016, 19:26\nHvad gør du med service på den fra Kvickly?\nJeg har for nylig hørt fra en i s-toget, at nogle cykelsmede er begyndt at sige nej til at reparere el-cykler fra supermarkeder, fordi de har rigeligt arbejde i deres egne. Jeg ved ikke, om det har noget på sig, eller det kun var damens cykelsmed.\nIndlægaf Tibbler » 14. sep 2016, 20:02\nDelfin skrev: Hvad gør du med service på den fra Kvickly?\nDet har jeg ikke lige forholdt mig til. Kontakter coop, hvis jeg skal have cyklen tjekket; og så må de henvise mig til en cykelsmed.\nIndlægaf Falstria » 14. sep 2016, 23:18\nNomnom skrev: Tak for svar!\n22.000 for en cykel\nIndlægaf Nomnom » 15. sep 2016, 18:08\nPræcis - fuldstændig vandvittigt! Men lækker var den nu\nIndlægaf Falstria » 15. sep 2016, 18:31\nNomnom skrev: Præcis - fuldstændig vandvittigt! Men lækker var den nu\nIndlægaf vibbsen » 19. sep 2016, 12:28\nIndlægaf vibbsen » 19. sep 2016, 12:30\nJeg endt med den dyre model fra FRI-Cykler......Og den er simpelthen en drøm....Selvom den var hysterisk dyr....\nIndlægaf Falstria » 19. sep 2016, 12:55\nIndlægaf Akehurst2 » 19. sep 2016, 13:32\nDer er mange cykelsmede, der ikke gider reparere almindelige supermarkedscykler, så det kan også sagtens gøre sig gældende for elcykler, tænker jeg.


Netchef til Sermitsiaq.AG | Sermitsiaq.AG JOB\n- Er du klar til at yde en ekstra indsats for at gøre Grønlands mest læste nyhedshjemmeside endnu mere populær?\n- Har du journalistiske ambitioner til at gøre det med nyhedsdrive og gode historier snarere end clickbait?\n- Har du erfaring fra en netredaktion og fingeren på pulsen med de nyere trends og værktøjer i internetjournalistik – eller bare en dreven nyhedshund med mod på nye udfordringer?\n- Og er du klar til selv at løbe hurtigt på en lille redaktion, hvor du selv kommer til at indgå i vagtplanen?\nSå har vi et spændende job til dig i Mediehuset Sermitsiaq AG, som leder af nyhedshjemmesiden.\nI det daglige vil du skulle beskæftige dig med nogle af de mest interessante og usædvanlige stofområder, man kan ønske sig. Dagligdagen er kendetegnet ved en blanding af international storpolitik og lokalt fokus. Uran, sælfangst, geopolitik, magtmisbrug, forsamlingshuskoncerter, global opvarmning, håndbold, omsorgssvigtede børn og selvstændighedsambitioner er kun nogle få af de emner, som kan præsentere sig en tirsdag eftermiddag.\nVi forventer, at du er i stand til at angribe dem og et væld af andre problemstillinger fordomsfrit og uforfærdet, samt formidle dem i øjenhøjde for læserne ved hjælp af dagsordenssættende nyhedsjournalistik. Samtidig skal du med dine medarbejdere evne at holde fokus på hvad der rører sig i folkedybet, for eksempel på sociale medier, hvor stort set hele den grønlandske befolkning er repræsenteret.\nDu kommer til at arbejde på netredaktionen i Nuuk, hvor du vil skulle bosætte dig. Mediehuset er klar til at tilbyde den rigtige kandidat en attraktiv løn. Kommer du fra Danmark eller kysten, betaler mediehuset desuden for flytning og hjælper med at finde en passende bolig.\nHvis du har spørgsmål til stillingen er du velkommende til at kontakte chefredaktør og adm. direktør i mediehuset, Christian Schultz-Lorentzen (christian@ag.gl) til hvem ansøgningen også mailes til.\nAnsøgningsfristen er onsdag den 18. december med tiltrædelse den 1. april. Frem til den 1. september kører du parløb med den nuværende netredaktør. Det er først fra det tidspunkt, du officielt tiltræder som redaktør. Indtil da arbejder du som reporter, så der sikres en optimal overgang.\nMediehuset Sermitsiaq.AG har til huse i centrum af Nuuk, og producerer ud over nyhedshjemmesiden Sermitsiaq.ag, omnibusavisen AG, erhvervsavisen Sermitsiaq og Nuuk Ugeavis. Inklusive redaktøren laves nyhedshjemmesiden af fire journalister og trækker desuden på stof fra aviserne og et løst netværk af freelancere.\nNuuk er Grønlands største by og administrationshovedstad med godt 17.000 indbyggere fra nær og fjern. Her er alle moderne bekvemmeligheder, også for familien, deriblandt biograf, bibliotek, svømmehal, privatinstitutioner og -skole samt supermarkeder, specialbutikker og brættet, som sælger frisk kød og fisk fra den uforurenede grønlandske natur. Dertil kommer hele den grønlandske naturoplevelse med vandring, fjeldklatring, fiskning, sejlads i et af verdens største fjordssystemer, og sågar alpin-skipister om vinteren. Rejsen mellem København og Nuuk tager lige over 6 timer inklusive mellemlanding, og bliver endnu kortere når en længere landingsbane tillader direkte flyvninger inden for få år.


Gruppen af forældre har samtidig sendt henvendelserne til en række andre instanser, herunder Statsforvaltningen. - PDF\nDownload "Gruppen af forældre har samtidig sendt henvendelserne til en række andre instanser, herunder Statsforvaltningen."\n1 Forældregruppen v/ Dato: Henvendelser vedrørende Odense Kommunes Børne- og Ungerådgivning - Handicap En gruppe af forældre til børn med handicap har den 27. juni, den 6. og den 30. juli og den 11. august 2015 rettet henvendelse til Odense Kommune om behandlingen af sager i handicapafsnittet for børn og unge med anmodning om dialog og samarbejde med kommunen om forholdene. Gruppen af forældre har samtidig sendt henvendelserne til en række andre instanser, herunder Statsforvaltningen. Medlemmer af gruppen af forældre har desuden den 9. september 2015 henvendt sig til Folketingets medlemmer om behandlingen af sager i Odense Kommunes Børne- og Ungerådgivning - Handicap, og Social- og Indenrigsministeriet har oversendt henvendelsen af 9. september 2015 til Statsforvaltningen til videre foranstaltning. Tilsynet Statsforvaltningen Storetorv Aabenraa Sagsnummer.: SAGSBEHANDLER: Susanne Hansgaard Telefon: EAN-Nr skriv til os via borger.dk ÅBNINGS- OG TELEFONTIDER findes på Endvidere har Social- og Indenrigsministeriet den 4. november 2015 fremsendt en henvendelse af 22. september 2015 fra en forælder om dennes sag i handicapafsnittet til Statsforvaltningen til eventuel videre foranstaltning. Resumé Retssikkerhedslovens sagsbehandlingsfrister Statsforvaltningen forstår Odense Kommunes oplysninger om, at kommunen arbejder på løsninger på situationen på grundlag af dialog med forældrene, og om, at justering vil blive foretaget i løbet af året, hvis der er behov for det, således, at kommunen har iværksat tiltag vedrørende justering af arbejdsrutiner og arbejdsgange med henblik på at leve op til de fastsatte frister eller alternativt at fastsætte nye frister, som forvaltningen har realistiske muligheder for at overholde. 1\n2 Under henvisning til, at kommunen har iværksat tiltag med henblik på overholdelse af fristerne, finder Statsforvaltningen ikke ud fra de på høringstidspunktet foreliggende oplysninger grundlag for at foretage mere i denne anledning. Vi finder dog anledning til at bemærke, at der må gælde en forpligtelse til at revidere sagsbehandlingsfristerne, hvis det viser sig, at kommunen efter iværksættelse af tiltag til nedbringelse af sagsbehandlingstiden ikke over en vis periode kan få rettet op på forholdene. Vi henviser herved til, at formålet med retssikkerhedslovens 3, stk. 2, er, at borgerne skal kunne vide, hvilket serviceniveau de kan forvente. Vi finder endvidere anledning til at gøre kommunen opmærksom på, at ansøgere skal have skriftlig besked om, hvornår afgørelse kan forventes, hvis sagsbehandlingsfristen ikke kan overholdes. Sagsbehandlingstiden i sager om aktindsigt Statsforvaltningen finder den af Odense Kommune beskrevne praksis vedrørende behandling af anmodninger om aktindsigt i overensstemmelse med forvaltningslovens 16. Vi har bemærket os kommunens beklagelse af, at der måtte være tilfælde, hvor anmodninger om aktindsigt ikke er behandlet i overensstemmelse med kommunens praksis, ligesom vi har noteret os oplysningen om, at kommunen i forlængelse af dialogen med forældregruppen vil sætte fokus på at sikre, at praksis efterleves. Under henvisning til, at de af forældrene anførte eksempler på Odense Kommunes behandling af anmodninger om aktindsigt vedrører sociale sager og således må antages at være omfattet af Ankestyrelsens kompetence, har vi videresendt oplysningerne herom til kommunen til orientering og eventuel videreforanstaltning, jf. offentlighedslovens 39, stk. 1 og 2. Sagens baggrund En gruppe forældre til børn med handicap har i ovennævnte henvendelser anført, at Odense Kommunes Børne- og Ungerådgivnings håndtering af sager og af kontakten til forældrene ikke står mål med hverken lovgivningen, det etiske eller det moralske. Forældrene har blandt andet anført, at de oplever følgende: Stort set alt vendes og drejes imod forældrene Der foretages ikke en individuel vurdering Ingen socialrådgiver kan besvare et spørgsmål Socialrådgiverne kan ikke træffe beslutning uden behandling på et teammøde Udskiftningen af socialrådgivere er katastrofal Socialrådgivere kan ikke få lov at anvende deres faglighed Mange sagsbehandlere sætter sig ikke ordentligt ind i sagerne eller familiernes behov Der er en meget høj fejlprocent Socialrådgivere viser ofte intet ønske om at samarbejde i respekt for familierne eller deres behov 2\n3 Forældre får ingen svar på henvendelser Socialrådgiver svarer ikke på spørgsmål, som stilles af Ankestyrelsen Kommunen sender ikke alle sagsakter med til sagers behandling i Ankestyrelsen Udbetalinger af merudgifter trækkes i langdrag Merudgifter og tabt arbejdsfortjeneste stoppes uden begrundet afgørelse med klagevejledning Sagsbehandlingstiderne er af så lang en varighed, at det er helt uacceptabelt I henvendelsen af 9. september 2015 har forældrene blandt andet anført, at de oplever gentagne lovbrud, løftebrud, dårlig forvaltningsskik og manipulation fra Odense Kommunes side. Forældrene har anført eksempler på deres oplevelser navnlig vedrørende merudgiftsydelser efter 41 i lov om social service og kompensation for tabt arbejdsfortjeneste efter lovens 42, herunder lange sagsbehandlingstider og manglende overholdelse af regler om aktindsigt. Det fremgår af sagen, at forældregruppens henvendelser har foranlediget kommunen til at indkalde til dialog med repræsentanter for forældregruppen. Statsforvaltningen har den 5. oktober 2015 orienteret medlemmer af forældregruppen om Statsforvaltningens kompetence og om, at sagen har givet Statsforvaltningen anledning til at anmode Odense Kommune om en redegørelse for fastsættelse og overholdelse af de generelle frister i henhold til den sociale retssikkerhedslovs 3, stk. 2, ved behandling af sager efter 41 og 42 i lov om social service og om kommunens bemærkninger til, at der fra forældreside er nævnt et tilfælde, hvor det trods adskillige rykkere tog kommunen mere end et halvt år at imødekomme en anmodning om aktindsigt, uden at den pågældende borger havde fået en begrundelse herfor. Statsforvaltningen har den 8. og den 15. oktober 2015 fra medlemmer af forældregruppen modtaget det oplæg, som forældregruppen har fremlagt for Odense Kommune den 29. september I oplægget har forældrene anført eksempler på, hvad de oplever som gentagne lovbrud og dårlig forvaltningsskik. Odense Kommunes redegørelse Kommunen har i redegørelse af 3. november 2015 beklaget, at der er borgere, der oplever, at sagsbehandlingstiden i sager om merudgiftsydelser og tabt arbejdsfortjeneste er for lang, og har videre anført følgende: Forvaltningen er bevidst om den pågældende forældregruppes synspunkter, og jeg kan orientere om, at der pt. er afholdt 2 dialogmøder mellem repræsentanter fra forældregruppen og embedsmænd. Ved det ene af møderne deltog ligeledes 3 politikere fra Odense Kommunes Børn- og Unge-udvalg herunder rådmand Susanne Crawley Larsen. Der arbejdes på løsninger på situationen ud fra input på møderne. Der er ligeledes aftalt flere dialogmøder med gruppen fremadrettet. Der er fastsat sagsbehandlingsfrister på området, som retssikkerhedsloven foreskriver. Fristerne kan findes på men vedhæftes ligeledes til Statsforvaltningens orientering (se bilag). 3\n4 Sagsbehandlingsfristerne bliver, på baggrund af byrådsbeslutning fra den 19. maj 1999, vurderet én gang om året. Men er der behov for justeringer i løbet af året, vil justeringer naturligvis blive foretaget løbende. I forbindelse med den årlige gennemgang får Økonomiudvalget forelagt eventuelle justeringer vedrørende sagsbehandlingsfristerne, efter forvaltningerne har vurderet, hvorvidt de fastsatte sagsbehandlingstider inden for forvaltningens område fortsat skønnes at være realistiske. Sagsbehandlingsfristerne blev sidst vurderet i maj 2015, hvor der ikke var anledning til at anmode om at ændre fristerne. Det aktuelle pres på forvaltningen har dog på det seneste betydet, at det er svært at følge de fastsatte frister i denne periode. Den aktuelle situation betyder derfor også, at forvaltningen i den kommende tid vil være ekstra opmærksom på, om fristerne overholdes, og der vil bl.a. blive foretaget stikprøvekontroller i forbindelse med ledelsestilsynet. Af Statsforvaltningens henvendelse fremgår det endvidere, at borgere har oplevet, at det har taget mere end et halvt år at få aktindsigt fra forvaltningen. Det har imidlertid ikke været muligt for forvaltningen at få oplyst, hvilke borgere forældrene henviser til i deres henvendelse, og jeg kan derfor hverken be- eller afkræfte disse udsagn. Jeg kan dog hertil oplyse, at vi i forvaltningen har følgende praksis, når der indløber aktindsigtsanmodninger: - Anmodninger sendes til afdelingens hovedpostkasse, hvorefter administrative medarbejdere videresender til den enkelte sagsbehandler eller dennes afsnitsleder, hvis sagsbehandleren ikke er til stede. - Sagsbehandleren har derefter ansvaret for at svare på anmodningen inden fristen på 7 arbejdsdage. - Sagsbehandleren kan få administrativ hjælp til at printe akter ud, hvis sagen er omfattende. - Sagsbehandleren kan også få juridisk hjælp, hvis det er nødvendigt i den konkrete sag. - Hvis sagen er for omfattende eller kompleks til, at den kan blive afsendt inden de 7 arbejdsdage, som loven foreskriver, sender sagsbehandleren et brev til vedkommende, som har anmodet om aktindsigt, hvori begrundelsen for forsinkelsen og forventet sagsbehandlingstid fremgår. Jeg beklager naturligvis der har været sager, hvor aktindsigten ikke er modtaget inden for den lovmæssige frist og at der ikke er fremsendt brev om begrundelsen herfor. Dette er som det fremgår i strid med vor praksis på området. I forlængelse af dialogen med forældregruppen vil forvaltningen blandt andre ting sætte fokus på at sikre, at praksis efterleves. 4\n5 I henvendelse af 22. september 2015 til social- og indenrigsministeren, fremsendt til Statsforvaltningen den 4. november 2015, har en forælder blandt andet anført om sagsbehandlingen i Odense Kommunes handicapafsnit, at sagsbehandlere ikke er objektive i fremstillingen af sager, at der ikke er oplysning om, hvilken hjælp der eventuelt kan være, og at der bruges megen tid på sagsbehandling, hvor det længste forløb har været ansøgning om merudgifter i oktober 2014 og afslag i juni Yderligere bemærkninger fra medlemmer af forældregruppen Medlemmer af forældregruppen har indsendt yderligere bemærkninger i breve af 8. november og den 3. december Med henvisning til de forhold, som Statsforvaltningens høring omfatter, har forældrene bedt om at blive gjort opmærksomme på, om deres sager er mere egnede til Folketingets Ombudsmand, og de har i brevene blandt andet anført, at de kan påvise mange flere lovbrud og eksempler på dårlig forvaltningsskik end hidtil nævnt og har anført og eksemplificeret følgende punkter: Den konkrete og individuelle vurdering mangler Der mangler nødvendige og vigtige oplysninger i sagsbehandlingerne Kastebold mellem handicapafsnittet og Ankestyrelsen Kommunen retter sig ikke efter Ankestyrelsens afgørelser Pludselig tilbagekaldelse af en løbende bevilling Tilbagekaldelse af mundtlige bevillinger Stor udskiftning af sagsbehandlere Oplevelsen af krænkende adfærd Afholdelse af møder om børn uden forældrenes viden eller samtykke Børn bliver smidt ud af handicapafsnittet, trods en diagnose samt et nedsat funktionsniveau Fysioterapeuter og ergoterapeuter må ikke udtale sig om hjælpemidler Forældrene har endvidere anført, at forældregruppens oplevelse af, at sagsbehandlingstiderne ikke overholdes, bestemt ikke kun omhandler den i kommunens redegørelse omtalte periode. Det er forældrenes opfattelse, at det er en mere generel tendens, der har været i en lang periode (år), og at de udmeldte sagsbehandlingstider langt fra overholdes. Det undrer forældrene, at kommunen ikke har kunnet få oplyst, hvilke borgere der har måttet vente over et halvt år på at få aktindsigt. Forældregruppen ville gerne være kommunen behjælpelig med at få dette belyst og har oplyst navnet på den forælder, det drejer sig om. Mange andre forældre eller deres partsrepræsentanter har oplevet, at tidsfrist ved anmodning om aktindsigt ikke er blevet overholdt trods gentagne rykkere. Forældrene har nævnt yderligere tre eksempler på kommunens behandling af anmodninger om aktindsigt, alle tre i sociale sager. Der er nævnt en sag fra 2012/2013 blandt andet med anmodning om løbende aktindsigt, en sag med anmodning af 27. juli 2014 om aktindsigt imødekommet den 12. oktober 2014 med telefonisk beklagelse fra kommunen og en sag med anmodning af 18. september 2015 om aktindsigt med svar fra kommunen den 28. september 2015 om, at akter fremsendes inden for 7 arbejdsdage. Forældrene har gentaget, at den lange sagsbehandlingstid kun er en del af problematikken i handicapafsnittet. Det er stadig forældrenes oplevelse, at der er problemer med at praktisere den 5\n6 konkrete og individuelle vurdering i sagsbehandlingen, og forældrene har anført, at det jo ikke ændrer på situationen, at sagsbehandleren skriver, at der er foretaget en konkret og individuel vurdering, hvis der fortsat praktiseres generelle besparende retningslinjer. Forældrene har anmodet om oplysning om, hvor lang tidsfrist handicapafsnittet mener, der bør være på behandlingen af hjemsendte sager/ændrede afgørelser fra Ankestyrelsen. De har oplyst, at der er familier, der stadig afventer sagsbehandling af disse sager på trods af, at det er over et år siden, at Ankestyrelsen ændrede kommunens afgørelse. Blandt de eksempler på sagsbehandlingstider, forældrene har indsendt nærmere oplysninger om, er både sagsbehandlingstider, som forældrene har regnet fra ansøgningstidspunkt til afgørelse og sagsbehandlingstider, som de har regnet fra ansøgningstidspunkt over afslag, klage til Ankestyrelsen, hjemvisning og frem til ny afgørelse. Medlemmer af forældregruppen har under sagens behandling og senest den 7. januar 2016 fra Statsforvaltningen fået tilsendt akter i sagen. Vi har ikke modtaget bemærkninger til brev af 7. januar Odense Kommunes sagsbehandlingsfrister fastsat efter retssikkerhedslovens 3, stk. 2 Af Odense Kommunes hjemmeside fremgår det, at der for Børn- og Ungeforvaltningen er fastsat følgende frister vedrørende servicelovens 41 og 42: Servicelovens 41 Område Merudgiftsydelser i forbindelse med forsørgelse i hjemmet af et barn under 18 år med betydeligt og varigt nedsat fysisk el. psykisk funktionsevne Nuværende sagsbehandlingstider 6 uger Bemærkninger Sagsbehandling af ansøgninger vil som hovedregel være afsluttet inden 6 uger. Visse ansøgninger, hvor der er et særligt behov for at undersøge nærmere, fx erklæring fra læge/speciallæge vil sagsbehandlingen som hovedregel være afsluttet inden for 2-3 måneder efter henvendelsen Servicelovens 42 Område Dækning af tabt arbejdsfortjeneste til personer, der i hjemmet forsørger et barn under 18 år med betydeligt og varigt nedsat fysisk el. psykisk funktionsevne Nuværende sagsbehandlingstider 6 uger 6\n7 Bemærkninger Sagsbehandling af ansøgninger vil som hovedregel være afsluttet inden 6 uger. Visse ansøgninger, hvor der er et særligt behov for at undersøge nærmere, fx erklæring fra læge/speciallæge vil sagsbehandlingen som hovedregel være afsluttet inden for 2-3 måneder efter henvendelsen Retsgrundlag 3 i retssikkerhedsloven (lovbekendtgørelse nr af 8. september 2015 om retssikkerhed og administration på det sociale område) har følgende ordlyd: 3. Kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres. Hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ans øgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse. 9, stk. 1, i forvaltningsloven har følgende ordlyd: 9. Den, der er part i en sag, hvori der er eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltningsmyndighed, kan forlange at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. 16 i forvaltningsloven har følgende ordlyd: 16. Afgørelsen af, om en anmodning om aktindsigt skal imødekommes, træffes af den myndighed, der i øvrigt har afgørelsen af den pågældende sag. Stk. 2. Vedkommende myndighed m.v. afgør snarest, om partens anmodning om aktindsigt kan imødekommes. En anmodning om aktindsigt skal færdigbehandles inden 7 arbejdsdage efter modtagelsen, medmindre dette på grund af f.eks. sagens omfang eller kompleksitet undtagelsesvis ikke er muligt. Den aktindsigtssøgende skal i givet fald underrettes om grunden til fristoverskridelsen og om, hvornår anmodningen kan forventes færdigbehandlet. Stk. 3. Dokumenterne skal udleveres i den form, som parten ønsker. Dette gælder dog ikke, hvis det er umuligt eller meget vanskeligt eller der foreligger tungtvejende modhensyn. Stk. 4. Afgørelser om aktindsigtsspørgsmål kan påklages særskilt til den myndighed, som er klageinstans i forhold til afgørelsen af den sag, anmodningen om aktindsigt vedrører. Bestemmelsen i 9 b gælder tilsvarende. 39 i offentlighedsloven har følgende ordlyd: 39. Hvis en myndighed ikke har færdigbehandlet en anmodning om aktindsigt inden 14 arbejdsdage efter modtagelsen, kan sagsbehandlingstiden påklages særskilt og direkte til den myndighed, der er øverste klageinstans i forhold til afgørelsen eller behandlingen i øvrigt af den pågældende sag. 7\n8 Stk. 2. Klagen fremsendes til den myndighed, hvis sagsbehandlingstid der klages over. Myndigheden skal, hvis den ikke har færdigbehandlet aktindsigtsanmodningen senest 7 arbejdsdage efter klagens modtagelse, videresende klagen til klageinstansen med en begrundelse for sagsbehandlingstiden. Ved forsinkelser uden fyldestgørende grund kan klageinstansen undtagelsesvis træffe afgørelse om aktindsigt. Stk. 3. Klageinstansen skal inden 20 arbejdsdage efter modtagelsen af en klage over sagsbehandlingstiden have færdigbehandlet klagen, medmindre dette på grund af f.eks. sagens omfang eller kompleksitet ikke er muligt. Klageren skal i givet fald underrettes om grunden til fristoverskridelsen og om, hvornår klagen kan forventes færdigbehandlet. Statsforvaltningens udtalelse Statsforvaltningens kompetence Statsforvaltningen fører efter kommunestyrelseslovens 48 tilsyn med, at kommunerne overholder den lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder, herunder forskrifter der er udstedt i medfør af denne lovgivning. Det er derfor ikke alle love, Statsforvaltningen fører tilsyn med, at kommunerne overholder. Er der ikke tale om lovbrud, men alene om en kommunal adfærd, som borgeren for eksempel finder urimelig, krænkende eller i strid med god forvaltningsskik, har Statsforvaltningen ikke kompetence i sagen. Vores tilsyn omfatter ikke spørgsmål om hensigtsmæssighed, herunder sagsbehandlingens tilrettelæggelse eller sagsbehandlingstiden i det omfang, sådanne spørgsmål ikke er reguleret i lovgivningen. Udtrykket lovgivningen forstås som gældende ret i almindelighed, det vil sige både skreven og uskreven ret, herunder offentligretlige retsgrundsætninger. Statsforvaltningen fører ikke tilsyn, i det omfang særlige klage- eller tilsynsmyndigheder kan tage stilling til den pågældende sag. Det fremgår af 48, stk. 3, i kommunestyrelsesloven. I sager inden for sociallovgivningen kan der være klageadgang til Ankestyrelsen. Ankestyrelsen kan også i visse sager af egen drift tage sager om særlig støtte til børn og unge op, når det må antages, at kommunalbestyrelsen ikke har foretaget de fornødne sagsbehandlingsskridt eller har truffet de fornødne afgørelser i overensstemmelse med barnets eller den unges bedste, jf. 65 i lov om social service. Har en rekursmyndighed eller en lovbestemt tilsynsmyndighed truffet afgørelse i den pågældende sag, vil det kommunale tilsyn fortsat være udelukket fra at behandle sagen. Det skyldes, at det kommunale tilsyn er rettet mod afgørelser truffet af kommuner, ikke af rekurs - eller tilsynsorganer. Det falder uden for Statsforvaltningens beføjelser at tage stilling til kommunernes skønsudøvelse i det omfang, skønnet er udøvet inden for de rammer, lovgivningen sætter. Statsforvaltningens tilsyn er et retligt tilsyn, og vi beslutter selv, om der er tilstrækkeligt grundlag for at rejse en tilsynssag. Statsforvaltningen er derfor ikke en klageinstans. Det følger af kommunestyrelseslovens 48 a, at Statsforvaltningen kun rejser en sag, hvis der foreligger 8\n9 oplysninger, der giver os grundlag for at antage, at kommunen har overtrådt den lovgivning, som vi påser overholdelsen af. Som anført i brev af 5. oktober 2015 til medlemmer af forældregruppen har ovennævnte henvendelser vedrørende Odense Kommunes Børne- og Ungerådgivning givet Statsforvaltningen anledning til at høre kommunen om sagsbehandlingsfrister vedrørende sager, der behandles 41 og 42 i lov om social service, og om behandling af en konkret anmodning om aktindsigt. Som ligeledes anført er baggrunden herfor dels, at forældrene samtidig har henvendt sig til kommunen, hvilket har foranlediget en dialog mellem kommune og forældre om de i henvendelserne nævnte forhold, dels at mange af de forhold, som er bragt frem i henvendelserne, ikke er omfattet af Statsforvaltningens tilsyn, men vil kunne behandles af Ankestyrelsen eller Folketingets Ombudsmand eller af Odense Kommunes rådmand som leder af den pågældende forvaltning. For eksempel vil spørgsmål om sagernes oplysning, tilbagekaldelse af bevillinger, at der ikke foretages individuel vurdering, at bevillinger ophører uden begrundet afgørelse, og at børn ikke behandles i handicapafsnittet trods en diagnose, kunne indbringes for Ankestyrelsen. Spørgsmål om for eksempel sagsbehandleres krænkende adfærd, hyppig udskiftning af sagsbehandlere, at sagsbehandlere ikke kan besvare spørgsmål, og at sagsbehandlere ikke kan få lov til at anvende deres faglighed, vil kunne behandles af kommunens rådmand. Folketingets Ombudsmand vil også kunne behandle en række af spørgsmålene, herunder spørgsmål om god forvaltningsskik, eventuelt efter at andre klagemuligheder er udtømt. Retssikkerhedslovens sagsbehandlingsfrister For sager på det sociale område gælder ifølge retssikkerhedslovens 3, stk. 1, at kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Ifølge retssikkerhedslovens 3, stk. 2, skal kommunalbestyrelsen på de enkelte sagsområder på det sociale område fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres, og hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse. Af forarbejderne til retssikkerhedslovens 3 (lovforslag nr. L228 af 16. april 1997, Folketingstidende 1996/97) fremgår blandt andet følgende: Hurtig behandling skal på den ene side imødekomme borgernes rimelige ønsker om at få svar hurtigt og på den anden side ses i sammenhæng med lokale prioriteringer af, hvordan de samlede ressourcer bedst anvendes. Det er vigtigt, at borgerne får at vide, hvilket serviceniveau de kan forvente med hensyn til sagsbehandlingstid. Det foreslås derfor, at kommunen og amtskommunen skal fastsætte en frist for, hvor længe der må gå, før en borger får et svar på sin ansøgning. 9\n10 Reglen går således ud på, at hver enkelt kommunalbestyrelse eller amtsråd skal beslutte, hvordan kommunens service skal være på de enkelte områder. Der skal i kommunen og amtskommunen inden for de enkelte sagstyper være fastsat generelle frister, som offentliggøres og lægges frem på biblioteker m.v. Der er ikke særlige sanktionsregler knyttet til 3. Det er oplagt, at hvis en kommune eller en amtskommune ikke fastsætter en frist, vil dette være i strid med loven. Hvis administrationen i større omfang i det daglige ikke lever op til de frister, som kommunalbestyrelsen eller amtsrådet har fastsat, og hvis den ansvarlige myndighed undlader at justere arbejdsrutiner og arbejdsgange, eller at fastsætte en ny frist, som forvaltningen har realistiske muligheder for at overholde, kan der efter omstændighederne være tale om et lovbrud. I FOB om overholdelse og revision af sagsbehandlingsfrister har Folketingets Ombudsmand blandt andet udtalt følgende: 1. Retsgrundlaget Der er ikke i forvaltningsloven fastsat generelle regler om, hvor hurtigt en borger har krav på at få svar på en ansøgning. Af god forvaltningsskik følger det imidlertid bl.a., at sager i den offentlige forvaltning skal behandles inden for rimelig tid, at sager ikke må trække unødigt ud, og at borgere, der har henvendt sig, skal have underretning, hvis sagen trækker ud, samt oplysning om årsagen hertil. På det socialretlige område gælder der efter retssikkerhedsloven et generelt princip om, at alle spørgsmål om hjælp skal behandles så hurtigt som muligt. Det fremgår således af 3, stk. 1, i retssikkerhedsloven (lovbekendtgørelse nr af 23. september 2014 om retssikkerhed og administration på det sociale område), at kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp, og i så fald hvilken. Hvor hurtigt en sag skal behandles, beror bl.a. på, hvor kompliceret sagen er, det sociale problems karakter, hvor mange erklæringer mv., der skal indhentes, om afgørelsen må afvente udfaldet af en iværksat behandling, om ansøgeren skal arbejdsprøves, og hvor samarbejdsvillig borgeren er. Der er derfor ikke i retssikkerhedsloven fastsat frister for de enkelte typer af sager. Jeg henviser til Jon Andersen, Socialforvaltningsret (2013), Nyt Juridisk Forlag, s. 296 f. 3. Revision af frister efter retssikkerhedslovens 3, stk. 2 formålet med retssikkerhedslovens krav om fastsættelse af generelle frister er, at borgerne skal kunne vide, hvilket niveau de kan forvente med hensyn til sagsbehandlingstid, at fristerne skal være realistiske, og at der derfor må gælde en forpligtelse til at revidere fristerne, når det viser sig, at kommunen eventuelt efter ændring af arbejdsrutiner og arbejdsgange ikke over en vis periode kan få rettet op på overholdelsesprocenter. 10\n11 Statsforvaltningen lægger til grund, at Odense Kommune har fastsat og offentliggjort sagsbehandlingsfrister for behandling af ansøgninger om hjælp efter 41 og 42 i lov om social service. Statsforvaltningen lægger endvidere til grund, at sagsbehandlingsfristerne bliver vurderet én gang om året og sidst blev vurderet i maj 2015, hvor der ifølge kommunens redegørelse ikke var anledning til at ændre fristerne, men at justeringer ifølge kommunen vil blive foretaget løbende i løbet af året, hvis der er behov for justeringer. Statsforvaltningen lægger endelig til grund, at kommunen har oplyst, at det aktuelle pres på forvaltningen på det seneste har betydet, at det er svært at følge de fas tsatte frister i denne periode. Statsforvaltningen har noteret sig kommunens oplysning om, at den aktuelle situation betyder, at forvaltningen i den kommende tid vil være ekstra opmærksom på, om fristerne overholdes, og at der blandt andet vil blive foretaget stikprøvekontroller i forbindelse med ledelsestilsynet. Statsforvaltningen har endvidere noteret sig, at kommunen den 3. november 2015 har afholdt to dialogmøder mellem repræsentanter fra forældregruppen og embedsmænd, og at der ved det ene af møderne har deltaget tre politikere fra kommunens børn og unge-udvalg, herunder rådmanden. Statsforvaltningen har endelig noteret sig, at kommunen har oplyst, at der arbejdes på løsninger på situationen ud fra input på møderne, og at der er aftalt flere dialogmøder med gruppen. Statsforvaltningen konstaterer på baggrund af ovenstående, at Odense Kommune har fastsat frister for behandlingen af ansøgninger om hjælp efter 41 og 42 i lov om social service i overensstemmelse med retssikkerhedslovens 3, stk. 2. Statsforvaltningen forstår kommunens oplysninger om, at kommunen arbejder på løsninger på situationen på grundlag af dialog med forældrene, og om, at justering vil blive foretaget i løbet af året, hvis der er behov for det, således, at kommunen har iværksat tiltag vedrørende justering af arbejdsrutiner og arbejdsgange med henblik på at leve op til de fastsatte frister eller alternativt at fastsætte nye frister, som forvaltningen har realistiske muligheder for at overholde. Under henvisning til, at kommunen har iværksat tiltag med henblik på overholdelse af fristerne, finder vi ikke ud fra de på høringstidspunktet foreliggende oplysninger grundlag for at foretage mere i denne anledning. Vi finder dog anledning til at bemærke, at der må gælde en forpligtelse til at revidere sagsbehandlingsfristerne, hvis det viser sig, at kommunen efter iværksættelse af tiltag til nedbringelse af sagsbehandlingstiden ikke over en vis periode kan få rettet op på forholdene, jf. også ombudsmandens udtalelse ovenfor. Vi henviser herved til, at formålet med retssikkerhedslovens 3, stk. 2, er, at borgerne skal kunne vide, hvilket serviceniveau de kan forvente. 11\n12 Vi finder endvidere anledning til at gøre kommunen opmærksom på, at ansøgere skal have skriftlig besked om, hvornår afgørelse kan forventes, hvis sagsbehandlingsfristen ikke kan overholdes, jf. retssikkerhedslovens 3, stk. 2. Vedrørende sagsbehandlingstid i sager, som er hjemvist fra Ankestyrelsen til ny behandling i kommunen, bemærker vi, at disse sager ikke er omfattet af sagsbehandlingsfristerne i retssikkerhedslovens 3, stk. 2. Bestemmelsen vedrører tiden fra modtagelse af en ansøgning i kommunen, til afgørelse skal være truffet. Der gælder imidlertid i alle tilfælde det generelle princip på det socialretlige område, at spørgsmål om hjælp skal behandles så hurtigt som muligt, jf. retssikkerhedslovens 3, stk. 1. Vi henviser i denne forbindelse tillige til Folketingets samling , S914, hvoraf fremgår følgende endelige svar af 11. februar 2014 fra ministeren for børn, ligestilling, integration og sociale forhold på spørgsmål S 914: Vil ministeren redegøre for, hvor lang tid ministeren finder det rimeligt, en kommune er om at træffe afgørelse i en hjemvist sag fra Ankestyrelsen? Svar: En kommune skal behandle sagen så hurtigt som muligt, når Ankestyrelsen har truffet afgørelsen om hjemvisning af en sag til fornyet behandling. Hvor lang sagsbehandlingstid, der vil være rimelig, vil i den enkelte sag bero på sagens karakter og baggrunden for hjemvisningen, herunder omfanget og arten af de sagsbehandlingsskridt, der er nødvendige, før en afgørelse kan træffes. Vi bemærker desuden, at Statsforvaltningen vil kunne anmodes om bistand til at gennemtvinge en afgørelse over for kommunen, hvis kommunen ikke efterlever en bindende afgørelse truffet af Ankestyrelsen. Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt forældregruppens sager er mere egnet til Folketingets Ombudsmand, bemærkes det, at ombudsmandens kompetence i nogle henseender er sammenfaldende med, i andre henseender er snævrere og i atter andre er videre end Statsforvaltningens. Ombudsmandens virksomhed omfatter alle dele af den offentlige forvaltning. Af ombudsmandens hjemmeside fremgår blandt andet følgende: Folketingets Ombudsmand er jurist og valgt af Folketinget til at behandle klager over offentlige myndigheder. Ombudsmanden kan kritisere og anbefale myndigheder at behandle en sag igen og eventuelt ændre deres afgørelse, men ombudsmanden kan ikke selv træffe afgørelser. Ombudsmanden kan tage stilling til juridiske spørgsmål, men ikke spørgsmål, som kræver anden faglig viden. Ombudsmanden har eksempelvis udtalt sig om overholdelse og revision af sagsbehandlingsfrister, som det fremgår ovenfor. Ombudsmanden har eksempelvis også behandlet spørgsmålet om Odense Kommunes beslutning i sommeren 2015 om stop for forebyggende støtteforanstaltninger til hvert femte barn og familie (ombudsmandens dok.nr. 15/ ). 12\n13 For yderligere oplysninger om ombudsmandens kompetence henviser vi til ombudsmandens hjemmeside www. ombudsmanden.dk, hvoraf der også fremgår oplysninger om ombudsmandens børnekontor, der behandler klager fra både børn og voksne. Sagsbehandlingstiden i sager om aktindsigt Ifølge forvaltningslovens 9, stk. 1, har den, der er part i en sag, hvori der er eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltningsmyndighed, ret til aktindsigt. Ifølge forvaltningslovens 16, stk. 2, afgør myndigheden snarest og som udgangspunkt inden 7 arbejdsdage efter modtagelsen, om en parts anmodning om aktindsigt kan imødekommes. Odense Kommune har i sin redegørelse anført, at kommunen hverken kan be- eller afkræfte forældregruppens udsagn om et tilfælde, hvor det trods adskillige rykkere tog kommunen mere end et halvt år at imødekomme ansøgning om aktindsigt. Kommunen har henvist til, at det ikke har været muligt for forvaltningen at få oplyst, hvilke borgere det drejer sig om. I sin redegørelse har kommunen beskrevet aktindsigtsanmodningers ekspedition, herunder, at anmodninger videresendes til den enkelte sagsbehandler eller dennes afsnitsleder, som har ansvaret for at svare på anmodningen inden for fristen på syv arbejdsdage. Det fremgår videre, at sagsbehandleren underretter den, der har anmodet om aktindsigt, hvis sagen er for omfattende eller kompleks til, at aktindsigt kan gives inden for de syv arbejdsdage. Kommunen beklager, hvis der har været sager, hvor anmodning om aktindsigt ikke er imødekommet inden for fristen, og kommunen har anført, at den i forlængelse af dialogen vil sætte fokus på at sikre, at den beskrevne praksis efterleves. Medlemmer af forældregruppen har i brev af 3. december 2015 oplyst navnet på den pågældende borger og har beskrevet flere tilfælde, hvor kommunen ifølge forældrene ikke har overholdt tidsfristen for behandling af anmodning om aktindsigt. Statsforvaltningen finder, at den af kommunen beskrevne praksis er i overensstemmelse med forvaltningslovens 16. Vi har bemærket os kommunens beklagelse af, at der måtte være tilfælde, hvor anmodninger om aktindsigt ikke er behandlet i overensstemmelse med kommunens praksis, og vi har noteret os kommunens oplysning om, at kommunen i forlængelse af dialogen med forældregruppen vil sætte fokus på at sikre, at praksis efterleves. Ifølge forvaltningslovens 16, stk. 4, kan afgørelser om aktindsigtsspørgsmål påklages særskilt til den myndighed, som er klageinstans i forhold til afgørelsen af den sag, anmodningen om aktindsigt vedrører. Afgørelser om aktindsigt, som kan påklages til Ankestyrelsen i medfør af forvaltningslovens 16, stk. 4, er ikke omfattet af Statsforvaltningens kompetence, jf. kommunestyrelseslovens 48, stk\n14 Hvis en myndighed ikke har færdigbehandlet en anmodning om aktindsigt inden 14 arbejdsdage efter modtagelsen, kan sagsbehandlingstiden påklages særskilt og direkte til den myndighed, der er øverste klageinstans i forhold til afgørelsen eller behandlingen i øvrigt af den pågældende sag. Klagen fremsendes til den myndighed, hvis sagsbehandlingstid der klages over. Vi henviser til offentlighedslovens 39, stk. 1 og 2. Under henvisning til, at de af forældrene anførte eksempler på Odense Kommunes behandling af anmodninger om aktindsigt vedrører sociale sager og således må antages at være omfattet af Ankestyrelsens kompetence, har vi videresendt oplysningerne herom til kommunen til orientering og eventuel videreforanstaltning, og vi foretager ikke mere vedrørende dette punkt. Kopi af dette brev tillige med brev af 22. september 2015 fra en forælder til social- og indenrigsministeren og breve af 8. november og 3. december 2015 fra medlemmer af forældregruppen er sendt til Odense Kommune til orientering og eventuel videreforanstaltning. Med venlig hilsen Susanne Hansgaard 14


Dertil har et nyt marked åbnet sig, og online dating har ofte bedre udsigter, når det kommer til at finde den eneste ene. Virtuelle annoncer og dating-profiler besidder en dynamik og fleksibilitet, som den stive og anonyme avisannonce ikke kan hamle op med. Mænd og kvinder, der søger nye partnere, behøver ikke at vente. Mand 70 år, helt sund og rask, søger en transvestit, gerne i meget høj alder, der dagligt bruger make-up og paryk og dametøj fra inderst til yderst, men du savner en mand der vil elske dig, som en kvinde og som du kan være kvinde og elskerinde for. Vægt er underordnet. Ingen øvre aldersgrænse. Diskret. Kontaktannonce-idéen opstod i USA i første halvdel af tallet. Landet var godt i gang med at blive koloniseret og opbygget, og hundredtusindvis af mænd begav sig mod vest i jagten på ny jord, guld og lykke. Problemet var bare, at når de endelig slog sig ned på den nøgne prærie, ja, så var der ingen kvinder at se i .\nSorry, that: Mand søger mand kontaktannonce\nThai massage herning porno sm Og seksualitet gratis massage\nMand søger mand kontaktannonce Hvis du fortsætter med at bruge siden godkender du brugen af cookies. Populært sagt kan man sige, at den mand, der havde fundet sin ægtefælle igennem et postordrekatalog nu opfostrede nogle børn, der for første gang i historien kunne gå med hænderne dybt begravet i lommerne, fordi den gode mand søger mand kontaktannonce gav mulighed for fritid. Vi var fem personer og læste hver en af følgende op: Hvordan dit udsene er gør mig ikke noget, dog skal det siges at jeg har en fantasi om en fyldig kvinde. Der er jo de her, der fast har været i Århus Onsdag i omkring 8 år: Det skulle vi så fremlægge for resten af holdet, og vi lavede det som kontaktannoncer med fem nøgleord.\nTANTRA MASSAGE TIL MÆND AMATURE SWINGERS 265\nPiger der vil have sex sex kontaktannoncer Gyldenlove Jeg har nu været single i 1 år nu og det har jeg ikke prøvet mand søger mand kontaktannonce hele mit voksenliv,og det er bestemt Min kære mor, jeg elsker dig, sov godt. Så skal du bare slå op i familiejounalen under det der vidst nok hedder 'læser til læser'. Jeg søger fyr, som sætter pris på tiden, som værner om tiden, som kan overholde tiden. Den historiske udvikling Den første kontaktannonce man kender til, blev bragt den\nUtro kvinder luder i dk Luder roskilde sex chat roulette\nTransformers: The Last Knight Dertil har et nyt marked åbnet sig, og online dating har ofte bedre udsigter, når det kommer til at finde den eneste ene. Virtuelle annoncer og dating-profiler besidder en dynamik og fleksibilitet, som den stive og anonyme avisannonce ikke kan hamle op med. Mænd og kvinder, der søger nye partnere, behøver ikke at vente. Single piger på år. Bliv inspirereret i dette chat forum, og skriv eller chat med de seneste medlemmer. Her kan hele Danmark gratis læse de berømte kontaktannoncer. Find en Jeg er en frisk og ungdommelig kvinde som søger mand ml 50 - 59, som har et godt liv og som hviler i sig selv. Du skal Har alt hvad jeg kan ønske mig, bortset fra en sød og rar mand, findes du et eller andet sted.. kunne vi lære hinanden kende.\n18.11.2016 mand søger mand kontaktannonce\n0 Responses on “Mand søger mand kontaktannonce”\nKøbenhavn sex sexbilleder\nSex chat gratis salgssex


Tjele Søgården center for afrusning og abstinensbehandling\nOmsorg og udredning\nAfrusning og abstinensbehandling\nOm Tjele Søgården\nVærelser og faciliteter\nFå nyheder fra centrene, info mm. på Facebook\nFølg vores dagligdag med mere på vores blog\nTjele Søgården - stedet og omgivelserne\nBehandlingscenter Tjele Søgården er en lille enhed i en nyrenoveret 3-længet gård i naturskønne omgivelser ved Hærup Sø midt i hjertet af Jylland tæt på Viborg.\nCentret ligger neden for en gammel hulvej - her er ro og stilhed. Der er en dejlig gammel have, og fra gårdspladsen under det store gamle kastanietræ er der udsigt over søen. Når kræfterne er blevet til det, indbyder mark, eng og krat til kortere eller længere gåture.\nTjele Søgården - personalet\nDa Tjele Søgården er specialenhed for omsorg og udredning samt afrusning, har vi her i særlig høj grad ansat sundhedsfagligt personale. Der er faste læger, psykiater, sygeplejersker og sygevagter. Det sundhedsfaglige personale arbejder tværfagligt sammen med psykolog og veluddannede alkoholrådgivere.\nSammensætningen af personalet giver mulighed for at yde den mest professionelle behandling i både afrusning samt omsorg og udredning.\nTjele Søgården - en del af Behandlingscenter Tjele\nBehandlingscenter Tjele har tidligere haft primærbehandling af alkoholikere og medicinafhængige på Tjele Søgården. Men et længe næret ønske om oprettelse af en specialenhed for omsorg og udredning samt afrusning blev virkeliggjort i efteråret 2009, hvor Tjele Søgården fik sine nuværende funktioner. Centret dækker hele landet og betjener alle Behandlingscenter Tjeles øvrige centre.\nBehandlingscenter Tjele Søgården råder over en hjertestarter.\nTjele Søgården dækker hele Danmark - Omsorg og udredning - Afrusning\nEneværelse til alle\nVi tilbyder eneværelse til ALLE for at give dig de bedste betingelser for at komme dig i din afrusning eller udredning.\nDu kan altid kontakte os på telefon\nVi svarer hele døgnet - også lørdag og søndag\nHar du brug for at få en snak om din situation, eller hvis du har brug for at få mere viden, så tøv ikke med at kontakte os\nHvis du hellere vil skrive, kan du altid sende en mail til post@tjele.com\nTjele Søgården, Ørrisvej 7,9500 Hobro - Telefon 98 54 64 94\nTjele Søgården en del af Behandlingscenter Tjele\nIndtast brugernavn og kodeord.


Spar 20 % på ALT det lækre! | MamaMaruska Spar 20 % på ALT det lækre! – MamaMaruska\nREKLAME Så landede den længe ventede bløde og smukke tøjkollektion fra Cam Cam i butikkerne. Kol\nOpdagede lige dette gode tilbud, så måtte lige forbi bloggen endnu engang i dag 😉\nNu er der igen mulighed for at spare penge. Enten på julegaver eller lidt selvforkælelse – mulighederne er mange!\nMiinto holder Christmas VIP shopping med 20 % på ALLE ordrer!\nTilbudet gælder fra 25-28 november (onsdag-lørdag) fra kl. 12-12!\nHos Miinto har du altid fri fragt og gratis retur ved ombytning – super service!\nSkynd dig – der er SÅ mange lækre ting! Rabatten fratrækkes automatisk.\nEndnu et sparetip…\nSpar 20 % på lækre ting til boligen\nREKLAME Så landede den længe ventede bløde og smukke tøjkollektion fra Cam Cam i butikkerne. Kollektionen består som tidligere nævnt af undertøj samt nattøj og det …


Indgåede uddannelsesaftaler i oktober - TUR Transporterhvervets Uddannelser\nIndgåede uddannelsesaftaler i oktober\nI oktober måned blev der indgået 150 uddannelsesaftaler inden for transportområdet.\nUndervisningsministeriet har netop offentliggjort praktikpladsstatistikken til og med oktober 2013. Den viser, at der til og med oktober måned indgået i alt 1.114 uddannelsesaftaler i 2013, herunder 150 uddannelsesaftaler i oktober måned. Det giver et fald på 24 procent i forhold til samme måling i 2012, hvor der ved udgangen af oktober måned var indgået i alt 1.478 uddannelsesaftaler.\nSer man nærmere på de igangværende uddannelsesaftaler, er der pr. 30. oktober 2013 i alt 2.321 registrerede aftaler. Det ligger dermed på stort set samme niveau som 2012, hvor man ved udgangen af oktober måned kunne opgøre 2.298 igangværende uddannelsesaftaler - dvs. en stigning på 1 procent fra 2012 til 2013.\nOgså inden for transportområdets skolepraktikordning ser vi en stigning, idet der i år er registreret 133 igangværende elever i skolepraktik ved udgangen af oktober måned. I 2012 lå dette tal på 114 - det vil sige en stigning frem til nu på 14 procent.\nSamtidig er der sket en stigning i antallet af praktikpladssøgende elever, da der den 30. oktober 2013 er opgjort 230 elever uden en læreplads inden for transportområdet. I 2012 lå dette tal på 175 praktikpladssøgende elever ved udgangen af oktober måned. Det indebærer en stigning på i alt 24 procent.\nSe udvalgte nøgletal for TURs område via dette link: TUR praktikpladsstatistik\nSe praktikpladstallene for hele EUD-området hos UVM via dette link: EUD praktikpladsstatistik


PRIMACOL DEKO PENSEL 5,5" til din bolig\nPRIMACOL DEKO PENSEL 5,5″ til din bolig\nPRIMACOL DEKO PENSEL 5,5″ er en af mange varer her på shoppen og findes i kategorien MALERVÆRKTØJ. Det er ren luksus at få lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din PRIMACOL DEKO PENSEL 5,5″ hos den populære shop BNFarver.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, deriblandt også denne vare. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nPRIMACOL DEKO PENSEL 5,5″ købes online\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, er du stillet lidt bedre, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter dit online køb, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og få den løsning, der passer bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Hårtørrer; Funktion; Historie\nFebruar 8, 2016 Birgit Camus H 0 15\nEn blowdryer eller hårtørrer er en elektromekanisk anordning beregnet til at blæse kold eller varm luft over eller fugtigt hår, for at fremskynde fordampningen af vandpartikler og tør håret. Blowdryers muligt at bedre styre formen og stil hår, ved at fremskynde og kontrollere dannelsen af midlertidige hydrogenbindinger inde hver streng. Disse hydrogenbindinger er meget kraftige, men er midlertidige og ekstremt sårbare over for fugt. De forsvinder med en enkelt vask af håret.\nFrisurer hjælp blowdryers har normalt volumen og disciplin, som kan forbedres yderligere ved brug af stylingprodukter og hårbørster under tørring for at tilføje spænding, hold og elevator.\nBlowdryers blev opfundet omkring slutningen af det 19. århundrede. Den første model blev skabt af Alexander F. "Beau" Godefroy i hans salon i Frankrig i 1890. Den håndholdte, husstand hårtørrer først dukkede op i 1920. Blowdryers anvendes både i skønhedssalonen af professionelle stylister, og den gennemsnitlige husholdning af forbrugerne.\nDe fleste modeller bruger spoler af tråd, der har en høj elektrisk resistivitet og varme hurtigt med en elektrisk strøm. En ventilator blæser omgivende luft forbi de varme spoler resulterer i opvarmet luft effektivt til tørring. Varmeelementet i de fleste tørretumblere er et bart, oprullet nichromtråd, der er viklet rundt isolerende glimmer opvarmning boards. Nichromtråd anvendes i varmeelementer, på grund af to vigtige egenskaber: det er en dårlig leder af elektricitet, og det ikke oxidere, når det opvarmes.\nMed hensyn til moderne modeller, en undersøgelse af butikker i 2007 viste, at de fleste hårtørrer har keramiske varmeelementer på grund af deres "øjeblikkelig varme" kapacitet. Det betyder, at det tager mindre tid for tørretumblere at varme op, så det tager en masse mindre tid til håret til at tørre.\nMange af disse tørretumblere har "cool shot" knapper, som slukke ovnen og bare blæse stuetemperatur luft, mens der trykkes på knappen. Denne funktion er nyttig i at hjælpe til at opretholde den frisure ved at indstille det. Den kolde luft reducerer også krus og kan bidrage til at styrke skinne i håret.\nMange har også "ionisk" operation, at reducere mængden af statisk elektricitet ophobning i håret. Producenter hævder også dette gør håret "glattere." Nogle stylister i dag overveje at indføre ioniske teknologi til at være en af de vigtigste fremskridt i skønhed industrien.\nHårtørrere fås med forskellige redskaber, som f.eks diffusorer, luftstrøm koncentratorer og kam dyse vedhæftede filer. En diffuser er en vedhæftet fil, der bruges på hår, der er fint, farvet, permanentet eller naturligt krøllet. Det virker ved at sprede strålen af luft, således at håret ikke blæses rundt, mens den tørrer. Håret tørrer langsommere, ved en lavere temperatur, og med mindre fysisk forstyrrelse. Dette gør det så håret er mindre tilbøjelige til at krus og det giver håret mere volumen. En luftstrøm koncentrator gør det stik modsatte af en diffuser. Det gør enden af blowdryer smallere og dermed bidrager til at koncentrere varmen i en base med henblik på at gøre det tørre hurtigt. Fastgørelse Kammen dyse er den samme som luftstrømmen koncentrator, men det ender med kamlignende tænder, så at brugeren kan tørre håret ved hjælp af kun tørretumbleren uden en børste eller kam.\nFør opfindelsen af hårtørreren, var det almindeligt for mænd og kvinder til at tørre deres hår med en støvsuger. Faktisk var den oprindelige model af hårtørrer opfundet i 1890 af Alexander Godefroy ved at tage inspiration fra støvsugeren. Alexander opfandt det til brug i sin frisørsalon i Frankrig og det var ikke bærbar eller håndholdt, men i stedet kunne kun blive brugt ved at have kvinden sidde under den. En hår hætte tørretumbler har en hård plast kuppel, der kommer ned og passer over en persons hoved for at tørre deres hår. Varm luft blæses ud gennem de små åbninger omkring indersiden af kuplen, så personens hår tørres jævnt. I dag hår hætte tørretumblere er hovedsageligt findes i hår saloner. Men over hele verden i dag, er hår hood tørretumblere erstattet med de manuelle hårtørrer og bruges mest af personer, som ikke ville noget imod at bruge en dag i salonen på grund af den tid, der bliver brugt under håret hætte.\nDet var armensk amerikanske opfinder Gabriel Kazanjian som patenterede den første føntørrer i Amerika i 1911.\nDet var først omkring 1915, at den hårtørrer begyndte at gå på markedet i håndholdt form. Dette skyldtes nyskabelser af National Stempling og Electricworks under den hvide kors mærke og senere USA Racine Universal Motor Company og Hamilton Beach Co., der tillod tørretumbleren til at være håndholdt. Selv i 1920'erne, de nye tørretumblere var ofte tunge, en vægt på ca. 2 pounds, og vanskelige at bruge. De havde også mange tilfælde af overophedning og elektrisk stød. Det var også kun i stand til at bruge 100 watt, så det tog meget længere tid at tørre hår.\nSiden 1920'erne har udviklingen af hårtørrer hovedsageligt fokuseret på at forbedre watt og overfladiske ydre og materielle ændringer. Faktisk har den mekanisme af tørretumbleren ikke haft nogen væsentlige ændringer siden dens begyndelse. En af de mere vigtige ændringer for hårtørrer er at have materialerne skifte til plast, så at det er mere let. Dette er virkelig fanget på i 1960'erne med indførelsen af bedre elektriske motorer og forbedring af plast. En anden vigtig ændring skete i 1954, da GEC ændret udformning af tørreren for at flytte motoren inden i huset. Desuden har herunder sikkerhedsmekanismer i dem været vigtigt, især da Consumer Product Safety Commission oprettet retningslinjer i 1970'erne, at hårtørrer skulle opfylde for at blive betragtet sikkert at fremstille. Siden 1991 CPSC har mandat fra amerikansk lov, at alle tørretumblere skal bruge en fejlstrømsrelæ, så den ikke kan electrocute en person, hvis den bliver våd. I 2000 havde dødsfald ved blowdryers faldet til mindre end fire mennesker om året, en skarp forskel for de hundredvis af sager for elektrisk stød ulykker under midten af det tyvende århundrede. I form af positive sundhed, har denne type tørrer også blevet nævnt som en effektiv behandling for lus. Samlet, størrelse, vægt, er støj, og udseendet af hårtørreren dramatisk ændret fra de tunge pladskrævende støjende tingester af den tidlige del af det tyvende århundrede, at den strømlinede plast, folk er vant til i dag.\nDer er to andre store typer af andre end den håndholdte blowdryers. Disse er motorhjelmen hårtørrer og stive hætte tørretumbler. Motorhjelmen tørretumbler blev introduceret til forbrugerne i 1951. Denne type tørrer arbejdet ved at have tørreren, som regel i en lille bærbar boks, som er forbundet til et rør, der gik ind i en hætte med huller i det, der kunne placeres oven på en persons hoved . Det fungerede ved at give en jævn mængde varme til hele hovedet på en gang. I 1950'erne oplevede også indførelsen af den stive-hood hårtørrer, som er den type der oftest ses i saloner, og det havde en hård plast hjelm, der går over hovedet. Denne tørretumbler fungerer på samme måde som motorhjelmen tørretumbler, men på et langt højere watt.\nForrige artikel Hannah Whelan\nNæste artikel Legacoop