Last chance - Kapitel 6 - Movellas\nVi har ikke set ret meget af filmen da der pludselig kommer en lille snorke lyd fra hende. "Hun sover, og det var hende der sagde hun ikke var træt" griner Louise og de andre kigger i min retning, hvor en sovende Kimmie ligger op af mig. "Hun ser så fredfyldt ud" kommer det fra Harry som sidder og betragter hende. De andre drenge sidder også og kigger lidt på hende, indtil Zayn rømmer sig, "Måske vi skulle se filmen færdig". Filmen var ikke særlig god, nok mest fordi det var hende der havde valgt den, ikke noget for os drenge. "Jeg bærer hende op, jeg kommer ned igen om lidt" siger jeg til drengene og rejser mig. Jeg løfter hendes spinkle krop op i mine arme, en lille lyd kommer fra hende, men hun sover stadig. Først nu går det op for mig hvor lille og skrøbelig hun er. Selvom hun spiller hård og ligger en facade op, så kan jeg mærke at hendes liv har været hårdt. Jeg vil skyde på hun ikke vejer mere end 50 kilo, hendes kindben er tydelige. Jeg begynder at bevæge mig mod trappen, hun sover stadig i mine arme, hendes ansigt viser smerte og foragt og mest af alt, at hun er bange. Jeg gad godt vide hvad hun drømte om, jeg ville give alt for at hjælpe hende, men samtidig kan jeg ikke nænne at vække hende. På hendes værelse ligger jeg hende forsigtigt i sin seng, jag lader være med at røre hendes tøj, vil helst ikke have at hun tror jeg har gjort noget mod hende, hvilket aldrig kunne falde mig ind. Inden jeg lister ud, sørger jeg for at vinduet er lukket og at gardinet er trukket for. Jeg lukker døren bag mig og går ned til de andre.\n"Fik du lagt hende i seng" spørger Harry dumt. "Nej, kan du ikke se jeg har hende her i min lomme, hvad tror du selv" svarer jeg flabet igen. "Var vinduet lukket" spørger Zayn bekymret. "Ja jeg har sørget for det er lukket og jeg har trukket gardinet for" svarer jeg ham. Vi sidder og snakker lidt frem og tilbage, Louis og Harry vil gerne på stranden i morgen, og det syntes jeg egentlig er en god ide, for i overmorgen skal vi spille koncert, så det ville være rart at få slappet lidt af inden. "Så det er en aftale, vi tager på stranden i morgen" afslutter Liam. Vi går hver til sit, det er ved at være sent. Zayn er ved at trække af sit tøj,jeg går hen til min seng, smider mobilen der, og begynder at trække af mit tøj. "Har du noget i mod jeg lige går i bad" spørger Zayn mig. "Nej da self ikke" svarer jeg og han forlader værelset. Jeg ligger mig under dynen, mine tanker kredser rund, men hver gang lande de på hende, mit hjerte springer et slag over bare ved tanken. Godt en halv time efter kommer Zayn ind igen og så kan jeg ligge mig til at sove.\nDer er mørkt, så klokken må ikke være særlig mange, jeg roder under hovedpuden for at finde min mobil. Dens skarpe lys blænder mig, jeg får skruet ned for lyset og ser at klokken kun er 02:34. En af drengene må have båret mig op i seng, men jeg har stadig mit tøj på, måske ville han ikke røre mig? pjat, personen har jo båret mig her op, måske var det for at være sød. Gad vide hvem det er, det kan næsten kun være Niall, det var jo ham jeg lå op af. Niall er nu en dejlig dreng. Jeg må indrømme at ham og Liam har fået en speciel plads i mit hjerte, de to har gjort så meget for mig, jeg er dem evig taknemlig. Men der er bare noget over Niall, hans blå øjne og nysgerrige sind tiltrækker mig, men jeg er skræmt, jeg har aldrig været forelsket, aldrig haft en kæreste eller en ven, alt det her er så nyt for mig og det meste skræmmer mig virkelig. Jeg vil miste nogle af dem, men hvad hvis de blive trætte af mig, hvad skal jeg så gøre. En tåre triller ned af min kind. Jeg tager min mobil frem igen. På twitter er der en der har hashtagget drengene, der står, #Drengene er smuttet ud til der sommerhus, lige inden koncert, mon de kommer tilbage og vidner siger de ikke var alene# shit tænk hvis min far finder mig. Jeg smider mobilen fra mig og ligger mig under dynen, jeg bliver nødt til at lade det ligge, der er ingen grund til at tage sorgerne på forskud. Med Niall i mine tanker, glider mine øjne stille i igen.\nKlokken er kun lidt over 8, men jeg kan ikke sove mere, de andre sover stadig, så jeg beslutter at lave noget morgenmad. Gad vide om de kan lide scrambled eggs med bacon, hvad tænker jeg da på, de er drenge, self kan de det. Jeg ler sagte for mig selv og finder en lang hættetrøje frem, jeg overtaler mig selv til at jeg ikke behøvet at tage leggins på, trøjen går langt nok ned, fordi jeg købte den i oversize. Nede i køkkenet sætter jeg panden på komfuret og finder æg og bacon frem. Jeg bliver enig med mig selv om at starte med æggene, de kan nemlig holdes varme mens baconet steges.\nDa jeg er ved at være færdig kan jeg hører stemmer på trappen. "Mhh her dufter at æg og bacon" en glad Niall stormer ud i køkkenet til mig. Måske skulle jeg have taget leggins på, hvad ville de ikke tænke om mig. Lidt efter kommer de andre også ud i køkkenet, men ikke nær så frembrusende som Niall. "Wow" kommer det sagte fra Louis som kigger på mig, de andre kigger i min retning, forlegent tager jeg et viskestykker og dækker mine ben med. "Undskyld" får jeg fremstammet. Jeg vidste ikke jeg var så hæslig at kigge på. en tåre baner vej. "Hey det var ikke sådan ment" Louis ligger armene om mig. "Du er bare så lille og tynd" fortsætter han. Jeg tøre tåren væk. "Sæt dig over, så laver jeg det færdigt" kommer det fra Liam, Louis skubber mig stille hen mod stolen, de andre kigger indtrængene på mig. Jeg ligger viskestykket fra mig og kigger ned på mine ben, de er ganske rigtig lidt tynde, men ikke meget, og på lårene er der nogle ar, men de er dækket, jeg har også nogle ar længere nede af benene, men det er på grund af dem der overfaldt mig. "Skal jeg hente et par leggins til dig fra din taske" spørger Niall, som godt kan se jeg bliver utilpas. "Det må du gerne" svarer jeg sagte, men afbryder mig selv "Jeg vil gerne med". Jeg følger efter ham op af trappen, jeg kan hører de andre er begyndt at snakke igen. "Kimmie" Niall afbryder mine tanker "Jah" svarer jeg. "Du behøver ikke være flov over din krop, du er en meget flot pige, du trænger bare til lidt sul på kroppen" sagde han og kiggede mig direkte ind i mine øjne, med al den oprindelighed han har. Det var som om hans dyb blå øjne genem borede mine øjne, og trængte direkte ind i min sjæl. Mit hjerte sprang et slag over, og jeg fjernede mit blik fra hans og ned til mine hænder. De er blevet en smule fugtig, måske fordi jeg er begyndt at få en underlig følelse hvergang han ser på mig. "Tak" får jeg sagt, da det går op for mig at jeg intet har svaret til det han sagde. Jeg finder et par sorte leggins i tasken, glemmer helt at Niall stadig er der og trækker i dem mens han sidder på sengen og kigger. "Kimmie hvorfor har du så mange ar oppe på dit lår" spurgte han sagte. I al forskrækkelse over at have glemt han sad der kommer jeg til at skrige. "Shit, havde glemt du stadig er herinde" jeg puster ud. "Et ar for hver gang han voldtog mig" svare jeg ham og minderne kommer tilbage, om alt det frygtelige. "Hvorfor har du skåret dig, undskyld hvis jeg spørger for meget" han tager min hånd og hiver mig ned ved siden af mig. "Det svært at forklare Niall, det har vist bare været min eneste måde at fjerne smerten fra et sted og placere den et andet sted, så jeg kan give mig selv skylden for det" jeg tav og kiggede op i et par sørgelige blå øjne. Straks ramte et par arme om mig, og han trak mig ind til sig. Det var helt rart, men det var ikke rigtig noget jeg var vant til. Venlighed, kærlighed, betænksomhed osv. var alt sammen fremmedet for mig. Når man kun har været vant til at være hadet, så var det helt mærkeligt at 5 fremmede drenge skulle vise sig at være dem der skal lære mig alt om det nye. Min krop var splittet. Hvordan skulle jeg kunne stole på de ikke også pludselig ville svigte mig, hade mig, hvordan skulle jeg kunne stole på de altid vil være der for mig. "Hvad tænker du på" han afbryder mine tanker. "Alt" andet kunne jeg ikke svare, mit hoved er fyldt op med tanker omkring alt. "Det var da meget, skal vi gå ned og spise din lækre morgenmad, jeg er hundesulten" Niall trækker sig stille væk fra mig. Jeg er egentlig også ved at være sulten. "Ja lad os" svarer jeg.\nVejret er skønt, vi sidder nede på stranden, drengene plasker rundt ude i vandet, undtagen mig og Zayn, jeg har taget bikini på, men har taget en lang sommer kjole uden over. Jeg føler ikke lige for at skulle bade, men de tvang mig til at tage bikini på. Niall sidder på Harry´s ryk, og Harry løber omkring i vandet. Luise og Liam har gang i en vandkamp med vandpistoler og løber rundt i vandkanten. "Hvorfor går du ikke ned og bader med dem" Zayn´s ord vækker mig fra den dagdrøm jeg sad i mens jeg kiggede på drengene. "Hvorfor gør du ikke" svarer jeg igen. "Fordi jeg ikke bryder mig om vand, hvad er din undskyld" han kigger flabet på mig. "Jeg kan ikke lide min krop" svarer jeg med en spinkel stemme og kigger ned i mine hænder. "Det har du bestemt ingen grund til, jeg syntes du er meget flot og bestem tiltrækkende" hans brune øjne fanger mine, idé han løfter mine hage op med sine hånd. Hans varme ånde mod mine læber giver mig kuldegysninger. "Hvad så" en stemme afbryder vores stilhed. Jeg kigger op og ser Niall stå og kigge ned på os. "Ikke så meget, hygger i jer" spørger jeg. "Ja, men kommer du ikke med ned" spørger han. Mine tanker kredser rundt, men jeg beslutter mig for at jeg nok ikke tager skade af en lille dukkert. Jeg trækker kjolen op over hovedet og smider den i sandet. Jeg kigger hen på Niall som står og kigger underligt på mig. Er der mon noget galt med mig, jeg kigger ned af mig selv, men kan ikke just se noget. "Hvad" spørger jeg stille. Der kommer ikke en lyd fra Niall, han står stadig og stirre lidt. "Det er vist hans måde at sige du ser godt ud på" kommer det fra Zayn, som også har studeret mig i skjul. En følelse af glæde skyller ind over mig. Ingen har nogensinde sagt sådan om mig eller kigget sådan på mig. "Åh" siger jeg og får lidt røde kinder. "Skulle vi gå ned og bade" jeg puffer til Niall som vågner op. "Ja lad os det" svarer han og tager min hånd, han næsten slæber mig ned til vandet. "Wow" Harry, Liam og Louis kigger hen i min retning. "Så nu vil du gerne" griner Louis og sprøjter koldt vand på mig, så jeg giver et hyl i forskrækkelse. "Ja, Niall fik lokket mig" svarer jeg og stjæler Liam´s vandpistol og giver ham gengæld. Niall løfter mig op og løber længere ud i vandet, mens jeg skriger han skal sætte mig ned. Da han kommer ud hvor det er dybere, gør han tegn til at kaste mig. "Nej Niall, du må ikke kaste" jeg går i panik, jeg har aldrig lært at svømme. Desvære når jeg ikke at forklare hvorfor han ikke må kaste mig, da han allerede har gjort det. "Jeg kan ikke svøm..." mere når jeg ikke at råbe i panik.\n"Hvad råbte hun" spørger jeg og kigger forvirrende på Louise som kommer løbende mod mig. "Hun kan ikke svømme" råber han tilbage. Jeg kigger i den retning jeg kaster, og ser hende baske panikslagene med armene. "Hjælp" råber hun imellem bølgeslagene. Jeg kaster mig i hendes retning og får svømmet ud til hende. Hun klamre sig fast til mig og jeg svømmer ind mod land med hende. Louise kommer mig i møde. "Er du okay" spørger han hende. "Ja, jeg blev bare lidt forskrækket" svarer hun og hoster lidt. Vi står med vand til hoften. "Det må du altså undskylde" hun kigger på mig. "Det er okay, det kunne du jo ikke vide" svarer hun mig. Liam og Harry er også kommet hen til os nu. "Har du aldrig lært at svømme" spørger Harry hende. "Nej, der har aldrig været mulighed for det" svarer hun. "Så lærer vi dig det" siger Louis og uden at tøve løfter han hende op i sine arme, med maven ned mod vandet. "Nu sænker jeg dig langsomt, så skal gøre som Liam viser dig det" forklarer Louis hende, hun kigger over mod Liam og venter på instrukser. "Du tager dine arme frem foran dig, som om du skal bede, og så skubber du dem lige frem, skille dem ad og trækker dem tilbage i starts position" forklarer Liam og hun efterligner hans bevægelser. Mens de lærer hende at svømme, står jeg og betragte hende. Hun er smuk, virkelig smuk. Jeg har ikke mødt en pige der kunne få mig til at føle sådan her. Jeg vil så gerne fortælle hende hvad jeg føler, men jeg vil ikke skræmme hende væk, og hvad hvis hun ikke føler det samme for mig.\nDen 23 årige Jessica har ikke set sine forældre siden...


10. klasse | Viden Djurs\n10. klasse hjælper dig\nVores 10. klasser holder til i Grenaa og på vores afdeling i Kalø. I Grenaa kan du gå på 10KCD, der giver dig mulighed for at udvikle dig fagligt og personligt, før du fortsætter på en ungdomsuddannelse. I Rønde ligger EUD10, der er vores erhvervsrettede 10. klasse. Her bliver du introduceret til mulighederne på erhvervsskolerne, og du bliver rustet til at fortsætte på en erhvervsuddannelse efter året i 10. klasse.\nEt år med fokus på din udvikling\nI 10. klasse får du et stærkt fagligt fundament for at fortsætte på en gymnasial uddannelse eller en erhvervsuddannelse. Du bliver undervist i grundfagene dansk, engelsk og matematik samt forskellige valgfag og linjefag.\nEt år i EUD10 eller 10KCD handler dog om mere end blot faglig udvikling. Her får du tiden og rammerne til at udvikle dig personligt og finde ud af, hvad du drømmer om. Du får løbende sparring af dine lærere, og du deltager i forskellige aktiviteter, der rykker dine grænser.\nFordyb dig i dine interesser\nDesign, e-sport, byggeri, idræt eller globale forhold. Uanset hvad du brænder for, kan du i vores 10. klasser fordybe dig i netop din interesse. 10KCD og EUD10 tilbyder begge forskellige linjefag, der giver dig mulighed for at blive klogere på et bestemt område og samtidig blive afklaret omkring, hvilken retning du gerne vil gå, når du skal vælge din ungdomsuddannelse. Her er der ikke kun fokus på det boglige, men i lige så høj grad på praktiske færdigheder.


Uk elforbruget i procent.\nNaturgas leverer omkring 40 procent af al elektricitet i England.\nSol, vind, vandkraft , affald og atomkraft leverer resten af elektriciteten. Kul er tilsyneladende næsten ude som energileverandør. Så CO2 kommer nu fra naturgas og affaldsforbrænding.\nKul tegner sig nu for 5,1 procent af elproduktionen , hvorfor de resterende 53 procent kommer fra andre kilder som sol, vind, vandkraft , affald og atomkraft. Hvor atomkraften tegner sig for nær 20 procent men er nedadgående (udfasning).\nEngland har nogloe af Europas ændste og mest nedslidte reaktorer. Og de har ikke råd til at bygge nyt. Så kinesiske investorer står i kulissen og tilbyder drift og finansiering , hvis man vil overlade kontrollen til dem.\nDONG der i dag hedder Ørsted er et af de udenlandske selskaber, der har stor succes med nye vindmølle parker i hele det engelske område. Både på land og til havs.\nRent energimæssigt skiller England sig ud, da man ikke i forhold til indbyggertal har så meget fjernvarme tilknyttet elsystemet. Og vi brænder engelsk affald både i Esbjerg, Herning og Mejrup, som transporteres helt herover. Så CO2 udledningen er ligesom eksporteret.


WordPress Arkiv - DesignStudio\nWordPress installation Dansk Guide (1-klik installation og manuel installation). Lav en ny WordPress installation, guide på Dansk. Der er 2 typiske måder hvorpå du kan lave en WP installation (1-klik installationen og den rene manuelle installation). Vi beskriver begge måder, i den følgende vejledning nedenfor. 1-klik installations guide til WordPress: WordPress 1-klik-installation. Her er WordPress … Læs mere\nKategorier Tekniske artikler, WordPress Tags Guide, WP\nGratis hjemmeside test, hos DesignStudio har vi valgt ikke at lave vores egne test værktøjer (endnu). Dels findes der rigtige mange gode test værktøjer allerede og så er der så mange forskellige test parametre, at det ville være svært at vælge nogen ud frem for andre. Vi har derfor samlet en lang række af de … Læs mere\nKategorier Tekniske artikler, Vejledninger, WordPress Tags Gratis, Hjemmeside Optimering, Test


Tema: Ledelse i kulturinstitutioner - PDF\nTema: Ledelse i kulturinstitutioner\nDownload "Tema: Ledelse i kulturinstitutioner"\n1 25 TIDSSKRIFT FOR OFFENTLIGE BESTYRELSER UDGAVE. 25. JANUAR Tema: Ledelse i kulturinstitutioner Analyser af de krav, det stiller til bestyrelser og ledelser at matche de særlige udfordringer i kulturinstitutioner. Samt konkrete redskaber til at styre kulturinstitutioner. Kulturbestyrelser bør forene sig Bestyrelserne skal tage sig i agt for ikke at blive opfattet som det svage led i den samlede governance-struktur for kultursektoren. Jørgen Ulrik Jensen argumenterer for, at de bør forene sig for at kunne håndtere denne udfordring. Kulturinstitutioner under pres Bestyrelser og institutionsledere sejler i oprørte vande, fordi brugeradfærd, støtteforhold, politisk fokusskift, teknologiens udvikling og kunstarternes uddifferentiering og hybridisering ændrer sig meget hurtigt. Denne artikel kommer bag om de aktuelle problemstillinger og deres mulige løsninger. Læring mod det ukendte - del af ErhvervsPhD-projekt Gennem en analyse af kommunikationen på ledelsesmøder i Aarhus Teater viser ErhvervsPhD-studerende Ida Danneskiold-Samsøe nye perspektiver på den adfærd, der virker henholdsvis fremmende og hæmmende for læring i en kreativ organisation. Fra vild idé til god idé på ARoS ARoS fik for tre år siden en overbygning med Olafur Eliassons regnbuepanorama. Nu er museet på vej til at få en underbygning, nemlig et stort underjordisk galleri med en kugleformet, sfærisk lysinstallation på 25 meter i diameter. Projektet hedder The Next Level. Økonomisk styring i kulturinstitutioner Med den rigtige budgetopstilling, hvor der sættes tal på de parametre, institutionen vil måles på, giver budgetopfølgningen automatisk en stor hjælp i styringen specielt når disse principper har været fulgt i en årrække, så der tegner sig mønstre og afvigelser fra mønstrene.\n2 25 TIDSSKRIFT FOR OFFENTLIGE BESTYRELSER UDGAVE. 25. JANUAR INDHOLDSFORTEGNELSE Tema: kulturbestyrelser - forén jer! side 3 Af Jørgen Ulrik Jensen, Pluss Leadership Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 5 Af Jens Nielsen, University College Sjælland Artikel: Læring mod det ukendte - del af et nyt PhD-projekt side 16 Af Ida Danneskiold-Samsøe, Pluss Leadership Artikel: Fra vild idé til god idé på ARoS side 19 Interview med Carsten Fode, bestyrelsesformand, ARoS Artikel: Økonomisk styring i kulturinstitutioner side 21 Af Søren Peter Nielsen, Rikke Wortmann og Jan Bork, EY Artikel: Kulturledelse hvorfor kræver ledelse af kunst og kultur noget særligt? side 24 Af Peter Hanke, kulturledelse.dk Ny samarbejdspartner side 26 Udvalgte artikler om kulturinstitutioner og kulturinstitutionsproblematikker fra tidligere udgaver af Dagens Dagsorden side 27\n3 Tema: Ledelse i kulturinstitutioner side 3 Jørgen Ulrik Jensen er adm. direktør og partner i Pluss Leadership A/S og har herudover erfaringer som bestyrelsesformand for en række offentlige bestyrelser og organisationer. Pluss Leadership bistår med udvikling af styringsstruktur og bestyrelsesevalueringer og har gennemført bestyrelseskurser, -seminarer og -uddannelser for over 800 bestyrelsesmedlemmer og ledere i offentligt ejede virksomheder og institutioner. KULTURBESTYRELSER - FORÉN JER! Skrevet af: _ Jørgen Ulrik Jensen // Adm. direktør, Pluss Leadership Governance handler om praktisering af godt ejerskab, godt bestyrelsesarbejde og god ledelse i en given virksomhed eller institution. Governance er vigtigt, for topklasse på hvert af disse styringsniveauer, med en klar ansvars- og opgavefordeling imellem dem, er her de styringsmæssige rammer, der giver interessenterne tillid til, at virksomheden eller institutionen på en kvalificeret og økonomisk effektiv måde gør det, den er sat i verden for. Når noget går galt i en virksomhed, og det får lov at bringe virksomhedens eksistens i fare, skyldes det ofte, at ét eller flere af disse styringsniveauer svigter. Tænk blot på de aktuelle sager, der fylder medierne i disse måneder: OW Bunker og Wonderful Copenhagen. Kultursektoren har gennem tiden haft sin andel af problemsager, der er endt som forsidestof. Markeringen i 2005 af 200-året for H.C. Andersens fødsel, hvor store dele af befolkningen, og ikke mindst politikere og mediefolk, oplevede satsningen som en drønende fiasko, er en case, der nærmest er ikonisk i dag. Bestyrelsen for fonden blev om ikke juridisk så ved folkedomstolen gjort ansvarlige. Sagen medførte, at Kulturministeriet iværksatte et udvalgsarbejde med henblik på udvikling af anbefalinger til god ledelse af kulturprojekter. Dette arbejde blev videreudviklet i 2010 til det, der i dag udgør anbefalinger til god ledelse af selvejende kulturinstitutioner. Er kvaliteten i kulturinstitutionerne så generelt blevet løftet de senere år? Jeg er ikke i tvivl om, at der er sket en udvikling mange steder. Der er sket en løbende strukturudvikling i sektoren, og de større institutioner har bedre muligheder for at tiltrække erfarne bestyrelsesmedlemmer. Derudover bringes de nævnte anbefalinger i spil af Kulturstyrelsen i forbindelse med de løbende tilsyns- og kvalitetsrapporter. Så formelt set er der mange steder sket en kvalitetsforbedring i den forstand, at mekanismerne til at sikre det kølige administratorblik, der omhyggeligt holder øje med det offentliges penge, i større grad er implementeret. Men vi ved reelt for lidt om, hvad der sker i bestyrelseslokalerne i et organisk perspektiv, som Jens Nielsen kalder det i sin artikel i dette nummer. Det vil sige de interpersonelle relationer mellem bestyrelsesmedlemmerne, de gruppesociale og socialpsykologiske aspekter, som er nødvendige for at forstå den konkrete, kollektive adfærd, og som flere undersøgelser dokumenterer, er helt afgørende for bestyrelsernes bidrag til institutioners udvikling. Jens Nielsen argumenterer for, at de meget dynamiske omgivelser i form af ændret brugeradfærd, støtteforhold, politisk fokusskifte, teknologiens udvikling mv. sætter bestyrelserne under pres for at følge med, og at kulturinstitutionernes dynamiske omgivelser ikke modsvares af bestyrelsernes arbejdsform. I betragtning af hvor store problemer mange kulturinstitutioner aktuelt har med at fastholde og udvide deres brugerskare, er bestyrelserne nødt til i større udstrækning at forholde sig til interaktionen mellem interessenterne og institutionens virke i et udviklingsperspektiv, og ikke kun til et snævert fokus på tilskudsydernes interesse. Ellers risikerer kunst og kultur at blive et rent offentligt anliggende, som befolkningen ikke længere føler sig involveret i (Søren Friis Møller, DD nr. 1, se link her). Kulturbestyrelserne er derfor nødt til at træde mere i karakter. Ikke bare forstået som det øverste ledelsesorgan i den enkelte institution, men også som styringsorgan i den samlede governance-struktur i kultursektoren i krydsfeltet mellem tilskudsgiverne som ejere og institutionslederne. Der er en tendens til, at bestyrelsen opfattes som det svage led i kultursektorens governance-struktur. I nogles optik næsten som et organ, der er der mere af navn end af gavn. I andre dele af den offentlige sektor, hvor man også har lagt opgaver ud i selvejende institutioner, er der etableret bestyrelsesforeninger. Der findes f.eks. Gymnasiernes Bestyrelsesforening, Erhvervsskolernes Bestyrelsesforening, Professionshøjskolernes Bestyrelsesforening etc., som bl.a. fungerer som dialogpartner med ministeriet og varetager medlemmernes uddannelsesmæssige interesser.\n4 Tema: Ledelse i kulturinstitutioner side 4 >> KULTURBESTYRELSER - FORÉN JER! I DANVA, der organiserer de kommunale vandselskaber, er foreningsbestyrelsen sammensat af en blanding af medlemsvirksomhedernes bestyrelsesformænd og direktører med en lille majoritet til formændene. I kultursektoren findes der derimod ikke tilsvarende netværk eller foreninger, hvor bestyrelsernes interesse kan artikuleres, og hvor styringsfaglige udfordringer og erfaringer kan drøftes og udveksles. Bestyrelsen for interesseorganisationen ODM (Organisationen for Danske Museer) er f.eks. udelukkende forbeholdt museumsledere. Dermed er bestyrelsesniveauet fraværende i de generelle drøftelser omkring sektorens udvikling, og tilskudsgivernes herunder ikke mindst Kulturstyrelsens muligheder for i en konstruktiv dialog at basere sig på bestyrelserne som deres forlængede arm ind i institutionerne i forhold til varetagelse af de kulturpolitiske målsætninger er uudnyttede. Kulturbestyrelser bør forene sig i en eller anden form, ligesom vi ser det i de andre sektorer. Der er et stort behov for at videreudvikle det organiske bestyrelsesarbejde, og der er et stort behov for at udveksle erfaringer mellem bestyrelser på tværs af institutioner. Og så er der behov for i det store billede at få italesat og markeret bestyrelsen som et centralt ledelsesorgan, der kobler tilskudsgivernes og de samfundsmæssige, kulturpolitiske interesser med det, der foregår i institutionerne. Det er ikke et nulsumsspil, hvor der går noget fra de andre styringsniveauer. En effektiv governance-struktur fordrer, at vi har topklasse på både ejerniveau, bestyrelsesniveau og ledelsesniveau. :::::: Kromann Reumerts vision er Vi sætter standarden, fordi vi ikke vil nøjes med at være gode vi vil være de bedste. Vi leverer værdiskabende løsninger og rådgivning med engagement og nærvær. Det opnår vi med fokus på værdierne kvalitet, forretningsforståelse, samarbejdsglæde og troværdighed. Vi er Danmarks førende advokatvirksomhed med mere end 580 medarbejdere, hvoraf omkring 300 er jurister. Vores kontorer er i København, Aarhus, London og Bruxelles.\n5 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 5 Jens Nielsen er i dag adjunkt ved University College Sjælland, ekstern lektor på CBS og kulturkonsulent. Han er diplomuddannet bratschist og spillede bratsch i ti år i flere symfoniorkestre. Herefter skiftede han karrierespor til ledelse tog en akademisk uddannelse som cand. scient.pol. og blev bl.a. musikchef for Aarhus Symfoniorkester, kulturchef i Greve ved siden af en lang række bestyrelsesposter i kulturinstitutioner landet over. KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Skrevet af: _ Jens Nielsen // Adjunkt, University College Sjælland Kulturinstitutionernes situation presses konstant af ændret brugeradfærd, støtteforhold, politisk fokusskift, teknologiens udvikling og kunstarternes stadige uddifferentiering og hybridisering. Bestyrelser og institutionsledere sejler i oprørte vande. Er tænkningen om strategisk kulturledelse cultural governance i trit med udfordringerne? Denne artikel vil diskutere, om bestyrelser i kulturinstitutioner redefinerer sig selv, deres arbejdsform og rolle, så de får mulighed for at gennemføre radikalt ændrede videns- og innovationsprocesser? Og de dermed bedre formår sammen med resten af organisationen at sætte sig i front som lyskastere og diskursstemmer i den samfundsmæssige og kulturpolitiske udvikling. Bestyrelser under pres for at følge med Det er nu tre et halvt år siden, at Kulturministeriet lod God ledelse af selvejende kulturinstitutioner udkomme (Liebst 2011). Det var et nødvendigt skrift, som pointerede, at den lære, børsnoterede selskaber og andre virksomheder på godt og ondt havde gjort mht. bestyrelsers arbejde og relationer, også kunne finde anvendelse i en tilpasset form på selvejende kulturinstitutioner. Og at de tillige burde finde anvendelse. Siden har flere tilskudsgivende myndigheder forlangt af tilskudsmodtagerne, at de skulle arbejde efter anbefalingerne i dette skrift. Henstillinger og påbud gør det ikke alene, og det er min fornemmelse, at institutionernes bestyrelser ikke altid formår at holde sig disse principper for øje. Alene den betydelige inerti i kommunernes konstitueringspraksis betyder, at anbefalingen om en begrænsning af politiske medlemmer af bestyrelserne mange steder ikke følges. En forskningsindsats om implementeringen og effekterne af God ledelse -principperne kunne være ønskelig. Udgivelsen kom i kølvandet på den bølge af corporate governance diskussioner i det internationale erhvervsliv om en mere ansvarlig og balanceret afvejning af ejerinteresser og direktionsbeføjelser, som fandt sted omkring årtusindskiftet. En udløsende faktor var Enronskandalen i Houston, Texas i 2001, der viste en uhørt stor asymmetri mellem aktieejere, bestyrelse og direktion, og som førte til det store energiselskabs konkurs. Herhjemme fik vi Nørbyudvalgets rapporter i 2001 og 2005 om selskabsledelse, og i årene efter udkom anbefalinger for professionelle sportsklubber, kulturevents og endelig kulturinstitutioner alle fra Kulturministeriet. Den seneste version af anbefalingerne fra Komiteen for God Selskabsledelse er fra maj 2014 (Komiteen for God Selskabsledelse 2014). Men allerede siden 2011 er der sket forandringer i kulturinstitutionernes omgivelser, som sætter bestyrelserne på nye prøver. En række fusioner er blevet igangsat i museumsverdenen på det arkæologiske område og på andre områder. Nogle tilskudsydere forlanger, at kulturinstitutioner samarbejder tættere om administrative funktioner og evt. fusionerer disse processer. Kulturpolitikken og skolereformen har sat en stor streg under betydningen af kulturinstitutionernes børne- og ungestrategier, og den generelt stramme styring i den langvarige økonomiske krise sætter konstant kulturinstitutionerne under et økonomisk pres. Danmarks Radios kvaler med at holde ensemblerne i live er et spektakulært eksempel. Arbejdsopgaver er blevet til projekter I det offentlige har velfærdsinnovation og innovationsledelse bredt sig som to blandt flere strategier for at opfylde kravet om mere velfærd til flere borgere for færre midler.\n6 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 6 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Scharmers Teori U er blevet en referencebibel for mange i forvaltningerne, og såvel i offentlige som private virksomheder fortolkes arbejdsopgaverne i stigende omfang som projekter, der skal finde nye svar og nye løsninger. Innovative projektgruppeprocesser og teambuilding er blevet fokusområder for ledere. Og samtidig med den større tillid til de innovative ressourcer i organisationerne forlanges evidens for de opnåede effekter. Kvantitative evidenskrav og den sproglige argumentation for de opnåede fordele af offentlige investeringer i omsorg, dagpleje, undervisning og kultur gøres mere og mere markante som beslutningsgrundlag. Det samme gælder bevillingerne fra de private fonde. Dannelse, oplysning og kulturarv er blevet en fortidig betragtning Der forventes turismeindtægter, branding, løsning af integrationsproblemer, sociale og sundhedsmæssige problemer med meget mere til gengæld for kulturinvesteringerne. Alt dette forrykker til stadighed den tænkning, kulturinstitutionerne mødes med fra det omgivende samfund. Kunsten, dannelsen, oplysningen og kulturarven som selvindlysende goder, meritgoder, bliver en fortidig betragtning. Biblioteker og orkestre lukkes natten over, som vi ser i denne tid. Publikum bliver mere troløse end før og skifter digital platform og genrer hen over weekenden. Nyt skyder op. Produktcyklusserne bliver kortere overalt på varemarkedet og på det politiske marked. Kulturinstitutioner er blevet en del af det politiske spil og brugerne vil inddrages I den demokratiske proces er den organisatoriske indflydelse mere og mere betydningsfuld. Politikere vil i dialog med lokalsamfundet for at tilføre værdi til vælgernes hverdag: Her udgør institutioner, genrer, fritidsområder, som har stærke talspersoner med et solidt bagland i sektorerne, en helt selvfølgelig samtalepartner for politikerne. Det samme gør sig gældende på landsplan. Taberne bliver institutioner uden bestyrelser, som skal forholde sig embedsmandsmæssigt til nedskæringer og lukninger. Og som ikke har begejstrede fortalere med bestyrelseslegitimitet. For brugernes vedkommende er de interaktive og medinddragende tilbud blevet mere og mere efterspurgte. Brugerne har ønsker til formidlingsform og indhold, og de medvirker gerne til samskabende projekter, som når museer, biblioteker og teatre inviterer til workshops med frivillige for at skabe nye tilbud til brugerne. Sceneskiftet kræver en stærkere bestyrelse Kulturinstitutionernes ledere står i første række til at bevidne dette konstante sceneskift, og de har vil jeg påstå mere brug for en visionær, handlekraftig, vidende og lobbystærk bestyrelse end nogensinde før. Lederne har mange forskellige bag- og bevæggrunde for at lede en kulturinstitution, og mange af dem er rigtig gode til at lægge strategiske tanker op til drøftelse i bestyrelserne. Kan bestyrelserne følge med? Magter de at være den visionære sparringspartner for direktøren? Magter de at kæmpe for deres institutioner i tilstrækkelig grad? Magter de at hæve beslutningsrummet for institutionernes strategiske eksistensbetingelser til det højest mulige? Magter de at tænke nyt? Disse spørgsmål kan ikke besvares af de formelle anbefalinger alene, selvom de er vigtige. Man må se processuelt og magtteoretisk på spørgsmålet også. Jeg har valgt at samle det under, hvad jeg vil kalde det organiske perspektiv som kontrast til det formelle perspektiv.\n7 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 7 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Det formelle perspektiv til god ledelse Med det formelle perspektiv betegnes her de principper for cultural governance, som f.eks. findes glimrende beskrevet i God ledelse af selvejende kulturinstitutioner. Det drejer sig om: Vedtægter Forholdet til tilskudsyder og andre interessenter Bestyrelsens sammensætning og organisering Bestyrelsens opgaver og ansvar Direktion Bestyrelsens og direktionens vederlag Åbenhed og kommunikation Regnskab, budget og årsrapport Risikostyring og intern kontrol Revision Stiftelse. Jeg henviser til udgivelsen for en nøjere beskrivelse. Den kan hentes på Kulturministeriets hjemmeside (Liebst 2011). Disse formelle rammer udgør efter min opfattelse helt nødvendige forudsætninger for, dels at en bestyrelse kan fungere sammen, dels at den kan fungere sammen med den daglige ledelse, så den kan tilføre værdi til institutionen. Disse anbefalinger bør være kendt og jævnligt rekapituleret i enhver bestyrelse. Det organiske perspektiv til god ledelse Det organiske perspektiv betegner i denne artikel de gruppesociale, socialpsykologiske og fænomenologiske aspekter, som er nødvendige for at forstå den konkrete, kollektive adfærd og de enkelte medlemmers fortolkning heraf i bestyrelsers arbejde. Hvis bestyrelser skal bringe sig selv i sync og samklang, er gruppens fælles antagelser og værdier samt de enkelte bestyrelsesmedlemmers fortolkninger af det, der sker, nødvendige komponenter at tage i betragtning. Hertil hører også følelser, meningsskabelse samt kulturelle og irrationelle adfærdstræk hos mennesker. Det er nødvendigt at forstå de dynamiske processer i teams, ligesom det er nødvendigt at se på de muligheder, de formelle rammer giver for at fremme gruppedynamiske processer i bestyrelsen, som er gunstige for institutionen. Kort kan man sige, at det formelle perspektiv på bestyrelsernes arbejde angiver formen og opgaveindholdet i arbejdet. Det organiske perspektiv sætter kød og blod på skelettet. Det synliggør menneskers måde at kommunikere på, interagere og skabe mening i deres handlinger, og hvordan dette spiller sig ud i bestyrelsesarbejdet. Mennesker beslutter og handler under påvirkning af de formelle strukturer i organisationen som også til stadighed skabes af mennesker. Kulturinstitutioners dynamiske omgivelser modsvares ikke af bestyrelsers arbejdsform Det kan se ud som om, at den nedarvede arbejdsform har unddraget sig de udviklinger, som organisations- og ledelsesteorien generelt har påvist de seneste 50 år. Arbejdsformen med 4-8 årlige møder med faste dagsordener ordnet i et årshjul er meget rationel, men også meget langt fra den dynamik, som ledelse af effektive og innovative organisationer normalt indebærer. Den egner sig i teorien til stabile produktionstyper i stabile omgivelser. I dynamiske omgivelser med store krav til produkt- og ydelsestilpasning vil en mere adhocratisk organisationsform være normen.\n8 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 8 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Organisationsteorien har lært os, at organisationer tilpasser sig de givne omverdensbetingelser, så ustabile omgivelser fører til mere innovative organisationer end stabile omgivelser (Mintzberg 2013). De vælger også mere organiske strukturer, hvor menneskers kompetencer og samspilsformåen betyder relativt mere end i mere formaliserede organisationer. I figur 1 illustreres det, hvordan kombinationen af ustabile omgivelser og et kreativt foranderligt produktudbud i fremtiden kan forventes at stille langt større krav til bestyrelsers arbejdsindsats og brancheforståelse. I øvrigt også en konklusion, mange større konsulentfirmaer er nået til. Se f.eks. McKinsey Quarterly (McKinsey 2013). Figur 1: Figuren illustrerer, at vi arbejder i bestyrelser, som om vi agerer i stabile omgivelser. Men kulturinstitutioner arbejder med kreative produkter i ustabile omgivelser (4. kvadrant). Figuren er inspireret af organisatorisk contingency teori (f.eks. Mintzberg (Mintzberg 2013)) og kreative strategier (f.eks. Chris Bilton (Bilton 2010)). Mødeformen, som den normalt udfolder sig, lægger snævre begrænsninger på tilstrækkelige drøftelser i en situation, hvor omverdenen er i stadig forandring. Nogle bestyrelser har et årligt seminar med et tema eller et strategiseminar. Enkelte et helt døgn. Men den nødvendige tid til, at en bestyrelse kan opnå indsigt i institutionens styrker og svagheder på forskellige strategiske markeder institutionens nye og gamle strategiske dilemmaer innovationsmulighedernes risici og udfaldsfelter konsekvenser af forskellige valg lederens performance de øvrige bestyrelsesmedlemmers intentioner og perspektiver er ikke til stede i tilstrækkeligt omfang. Mange kulturinstitutioner har været i stand til at knytte meget aktive ledelses-, kultur- eller politiske personligheder til sig som bestyrelsesmedlemmer. Og mødetid er en meget knap ressource. De når ikke at lære hinanden at kende, hvis de efter normen arbejder med en rationel beslutningsdagsorden og ikke sætter tid af til opbygning af den fælles sociale kapital og gensidig tillid. Bare det at sætte de gode cultural governance-principper på dagsordenen og planlægge bestyrelsens egenevaluering kan være et uoverstigeligt problem. Som livet leves i kulturinstitutionernes bestyrelser, er der derfor stadig mange dysfunktioner nogle afstedkommet af manglende overholdelse af governance-principperne, mens andre slet ikke forudses og reguleres af de formelle anbefalinger. Selvom tillid i bestyrelsen og til lederen i mange bestyrelseshåndbøger gøres til forudsætninger for godt bestyrelsesarbejde, så omtales det ikke som en opgave i sig selv. Men det tror jeg, det er.\n9 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 9 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES De sociale processer i bestyrelsers arbejde skal have selvstændig opmærksomhed Tiden er ved at være inde til også at formulere anbefalinger om bestyrelsers fokus på den sociale kapital og de gruppedynamiske processer. Ifølge min egen erfaring er de bedste bestyrelser kendetegnet ved teammæssigt modne og adhocratiske evner: De er i stand til at arbejde i et højt uenighedsniveau, et højt usikkerhedsniveau og et højt arbejdspres uden at miste tilliden til eller tålmodigheden med hinanden eller lederen. De har hele tiden et mål og en praktisk beslutning for øje De arbejder bevidst på at afdække deres egne teamdynamiske processer og personlige bidrag gennem jævnlige samtaler om emnet uden for den egentlige dagsorden De interesserer sig for at drøfte bestyrelsens governance-rolle og arbejdsdelingen i forhold til lederen De lægger mange ekstramøder ind for at håndtere større ad hoc satsninger i samarbejde med lederen (hvis det har governance-karakter) De ved, hvornår de skal give lederen plads og ro til at håndtere sit bagland og det arbejdsrelaterede netværk De arrangerer selv team- og inspirationsdage (sågar studieture) og holder gerne strategiseminarer med både lederen alene eller hvis det er opportunt og accepteret med lederen og medarbejderne De evaluerer deres egne målopfyldelser og individuelle bidrag. En sådan bestyrelse arbejder som en projektgruppe for så vidt, som de tillægger de gruppesociale processer afgørende betydning for kvaliteten af arbejdet. De insisterer på tillid, på at alle skal kunne forstå økonomioversigter og have lov at stille dumme spørgsmål og at alle forskelligheder bidrager til en samlet værdi for institutionen. Det tager tid at nå en sådan modenhed i teamarbejde, og det kræver også en fælles vilje til opgaven og til hinanden på samme tid. Ligner bestyrelsesarbejde projektgruppearbejde? En bestyrelse gennemgår nogle interne, sociale udviklingsfaser fra den første start eller ved nyvalg. De er givetvis i princippet identiske med de processer, et projektteam gennemgår, men bestyrelser er sjældent bevidste om dem. Og de har selvsagt ikke de samme gode muligheder for hyppig interaktion som basis for de socialiserende processer En anerkendt beskrivelse af teamdannelsens faser er Tuckmans model (Tuckman 1965). Grupper udvikler sig, siger han, i fire distinkte faser: Forming, Storming, Norming og Performing se Figur 2. Figur 2: Tuckmans firfasemodel. Trods 50 år på bagen stadig et anvendeligt analyseredskab.\n10 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 10 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Den formende fase Den stormende fase Den normende fase Den formende fase er starten og nyvalgets fase, hvor hele (eller en del af) bestyrelsen er uvant med institutionen, lederen, hinanden og opgaverne i deres specifikke form. Hvis nye medlemmer kommer ind i en etableret kultur, så er de også uvante med den. Man er ny i rollen og usikker på, hvor efterspurgt og relevant ens viden er. Ofte anlægger man en høflig og tilbageholdende attitude, som er upersonlig og formel. I mangel af klart overordnet lederskab (bestyrelser arbejder jo i kollektive processer) lytter man til formanden og afventer, hvordan og af hvem beslutninger tages. Hvem er førende, og hvem har uformel magt? Hvilken rolle i fællesskabet kan man se frem til? Man tester måske reaktionerne på en enkelt dristig udmelding om et dagsordenspunkt. I kulturinstitutioner kan den karismatiske leder få stor magt over en bestyrelse i denne fase. I den stormende fase er afprøvninger, statuskampe og de personlige dagsordener kommet frem i lyset. Den afprøvende fase er ovre, og nu etableres der inden for rammerne af bestyrelsesdiskussionerne et slagsmål om magt og indflydelse. Der er uenighed om næsten alt, og den enkeltes erfaringer og idiosynkrasier præger arbejdet. For institutionslederen kan det være en meget vanskelig fase, for man har ikke én overordnet governance-leder, man har et mangehovedet uhyre. Nogle allierer sig mere med lederen end med bestyrelsen, og andre markerer mistillid til institutionen som helhed. Ideologier kan fylde meget. I bestyrelser med mange politikere eller konfliktende repræsentationer (f.eks. arbejdsgivere/arbejdstagere) kan der være et ønske om at bevare denne fase, fordi den er valplads for nødvendige politiske markeringer af uenighed. Desværre når en del bestyrelser ikke over denne fase. I den normende fase er de første erfaringer om konstruktive fremgangsmåder, dialogformer og holdpræstationer begyndt at indfinde sig. Bestyrelsen har opnået så stort kendskab til hinanden, at paraderne er kommet ned. En vis rollefordeling er bevidst eller ubevidst internaliseret, og der bliver større lyst til at konfrontere ufordringerne end hinandens positioner. De gruppesociale processer opnår måske en fælles bevågenhed. Teamkompetencer er under udvikling. En fælles meningsskabelse i bestyrelsens arbejde er på vej. Lederen kan begynde at bruge bestyrelsen som kompetent sparringspartner. Den performende fase I den performende fase har bestyrelsen nået et niveau af fælles handlen og sammenhængskraft, som gør den i stand til at mobilisere hele det samlede kompetencesæt, når opgaverne kræver det. Der er udviklet en klar kultur med fælles værdier og antagelser, og omverdenen ses som en fælles betingelse og udfordring. Eksterne loyaliteter spiller nu en meget lille rolle i bestyrelsesmedlemmernes præferencer, og alle trækker i samme retning for institutionen. For lederen af institutionen kan den stærke identifikation i bestyrelsen både være en styrke og en svaghed. Lederen har ikke så let spil som før. Men bestyrelsen kan levere varen og holde sig fit og i gang gennem selvstændige initiativer på governance-niveau. Få bestyrelser med 4-6 møder om året når den performende fase. Og selv om de gør det, er det ikke i sig selv en garanti for et optimalt lederskab i en foranderlig verden. Bestyrelsen kan bevæge sig ind i en komfortzone, fordi alle kender alle og har det godt sammen. Udfordringer og knaster undgås rutinemæssigt, og en uforanderlighed og konservatisme kan sænke sig. En sådan bestyrelse må indføre modsigelsen og risikovilligheden igen for at bevare den mentale adræthed, der er nødvendig for at agere i ustabile omgivelser. Det stiller krav til principperne for rekruttering. Arketyper og teamfaser Jeg har i en tidligere artikel peget på de arketypiske træk, som den til forskellige tider fremherskende demokrati- og institutionsforståelse har skabt i bestyrelsestænkningen. Af figur 3 nedenfor fremgår, hvilke hovedtræk jeg mener at kunne identificere i bestyrelserne i dag. Jeg henviser til artiklen for en nærmere forklaring (Nielsen 2007) - se link her.\n11 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 11 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES De seks arketypebestyrelser har forskellige muligheder for at nå frem til den performende fase. Den Beundrende bestyrelse når sjældent længere end til den formende fase startfasen. Parlamentet og Klassekampen kan være strukturelt determineret til at foretrække den stormende fase kampfasen. Brugerbestyrelsen kan være homogen og normende, men har dog også ofte et stort element af egne dagsordener og konfrontationer om brugen af den fælles institution (f.eks. i kulturhuse, medborgerhuse, øvefaciliteter og lignende). Klanen med den dominerende professionsinteresse forholder sig ofte også stormende, særligt hvis den administrative ledelse bliver for stærk. Den strategiske bestyrelsesmodel har de største chancer for et performende niveau. Det skyldes bl.a. dens fokus på governance-principper og omhyggeligt profilbaserede rekrutteringsprocesser. Alligevel kan bestyrelsens vej derhen være lang, da tid til interaktion mellem bestyrelsesmedlemmer er et særdeles knapt gode. Figur 3: Seks arketyper af bestyrelser på kulturområdet (Nielsen 2007) Generelt kan man sige, at det teamorienterede samarbejde ikke altid står som et ideal i bestyrelser både på grund af mangel på tid til at indøve det, og måske også fordi den individuelle indsats eller de repræsentative fronter forstås som vigtigere. Effekterne af en samarbejdende bestyrelse Den amerikanske forsker og konsulent Solange Charas har netop gennemført sit ph.d.-studie ved at undersøge amerikanske bestyrelsers samarbejdsforms betydning for bundlinjen (Charas 2014). Hun påpeger, at enkeltpræstationer altid har stået i centrum i bestyrelserne og deres egenevaluering. Men surprise det er samarbejdet, ikke enkeltpræstationerne, der slår mest ud på bundlinjen. En samling kendte life-achievers og high performers er ikke nogen garanti for et godt bestyrelsesarbejde. Faktisk peger hun på, at i rekrutteringsprofilen er samarbejdsduelighed og resultatorientering af højere værdi end lang erfaring og imponerende livsbaner. Hun har undersøgt og kvantificeret 182 bestyrelsesmedlemmers professionelle, sociale og adfærdsmæssige kapital. Det sidste den adfærdsmæssige kapital er udtryk for en kortlægning af personens metakognitive og motivationsmæssige adfærd og den adfærdsmæssige evne til at møde andre kulturer med en passende og forekommende verbal og nonverbal adfærd. Disse kapitaler, siger Charas, er ikke bare udtryk for det enkelte bestyrelsesmedlems kvalifikationer, men også styrende for de sociale processer, der udfolder sig i bestyrelsens arbejde.\n12 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 12 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Samarbejde, tillid, åbenhed, engagement og handlingsorientering giver bedre bundlinjeresultater ifølge Charas på et niveau, der er statistisk signifikant. Hun knytter an til et teamdynamisk kortlægningsprincip udarbejdet af andre forskere, som belyser, i hvor høj grad bestyrelser udvikler et trygt, støttende og inkluderende arbejdsklima, der fremmer tillid, engagement, åbenhed og aktiv lytning. Charas er langt fra den eneste forsker, der beskæftiger sig med funktionelle og dysfunktionelle bestyrelsers sociale træk og effekter, og hun refererer en stribe af dem. Denne nye viden bør præge vores tænkning om bestyrelsesarbejde og bestyrelsers sammensætning. Kan bestyrelser være innovative? Svaret på dette spørgsmål trækker generelt set over mod et nej. Innovationsteoretikeren professor Jean-Philippe Deschamps peger på, at hverken bestyrelsers tætte dagsordner, deres begrænsede mødetid og de mange statusrapporter og kontroller tillader, at så risikofyldte og uklare spørgsmål, som innovationsledelse indeholder, bliver dagsordensat (Deschamps 2013). Innovationen tager man sig af i direktionen og nedefter, ser det ud til. Men bestyrelsen kan have overordentligt stor betydning for, om organisationen tør og kan iværksætte banebrydende innovation. Derfor ved mange bestyrelser også godt, siger han, at innovationen har afgørende og strategisk betydning for virksomhedens fremtidsmuligheder. Innovations-governance bør være en helt central del af bestyrelsesarbejdet, og det bør være en del af bestyrelsernes strategiske ledelsesopgave og inspektionsbeføjelse. Til støtte og opmuntring for hele organisationen. På Havard Business Reviews blog gør forskerne Michael Useem, Dennis Carey og Ram Charan gældende, at bestyrelser må genopfinde sig selv for at kunne gå foran i en verden, der ubønhørligt kræver innovation (Useem 2014). Flere virksomheders bestyrelser har grundlæggende ændret deres arbejdsformer, nedsat ad hoc-grupper på tværs af organisationen og medvirket i de vanskelige drøftelser om innovationsprojekters værdi og strategiske betydning. Direktører for succesfulde virksomheder begynder at forlange, at bestyrelserne kommer ind i arbejdet og ikke forbliver de distante business-turister, som kvartårlige bestyrelsesmøder kunne få det til at ligne. Det kræver samtidig bestyrelser, der koncentrerer sig om færre virksomheder måske kun en enkelt og er sammensat af visionære, innovationserfarne, teknologisk og markedsmæssigt kyndige medlemmer. Jurister og revisorer kan man købe ind, de skal ikke fylde pladser op i bestyrelsen. Innovation er først og fremmest en social proces Om danske kulturinstitutioners bestyrelser er innovative, skal jeg ikke forsøge at besvare generelt her. Jeg har mødt bestyrelser, der var risikotagende, delte og sågar inspirerede lederens forandringsstrategier. Der findes også bestyrelser, der nødig ser alle direktørens risikable ideer blive til virkelighed. I det omfang bestyrelserne rent faktisk er innovative, er det på trods af de formelle rammer og vel også på trods af den nødvendige arbejdsdeling mellem den daglige ledelse og governanceniveauet. En arbejdsdeling, som kan suspenderes, hvis formålet er vigtigt nok, og aftalerne herom er klare. Innovation stiller store krav til åbenhed, frygtløshed og afsked med vante mentale modeller. Det er en individuel rejse, men det er først og fremmest en social proces, som har transformative elementer.\n13 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 13 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Otto Scharmers Teori U beskriver innovationsprocesser Otto Scharmer beskriver i sin bestseller Teori U, at rejsen fra de vante forestillingers verden til gennem det at suspendere, omdirigere sansningen og give slip på sikker viden når ned til en dyb fælles lytten til nutiden, til kreativitetens kilde og til den opstående fremtid (emerging future) Se figur 4 (Scharmer 2009). Herfra forbinder gruppen sig med nye indsigter og fortsætter en bevægelse opad mod konkretisering, prototypearbejde og handling. Institutioners innovationsprocesser, siger han, forbliver ofte oppe i et meget fladt U, en hængekøje, hvor værdier og grundlæggende antagelser ikke anfægtes. Men det kan ikke kaldes innovation. Det ændrer ikke ved den grundlæggende tænkning om, hvad et museum er, hvad et bibliotek er, og hvad et symfoniorkester er. Figur 4: Otto Scharmers Teori U. Med egne kommentarer. I processen med at sige farvel til institutionen, som vi kender den, og begive sig ud i ukendt lands eksperimenter, bremses vi af tre stemmer: den dømmende stemme, kynismens stemme og frygtens stemme. Magter bestyrelsen at passere de tre tærskler og forbinde sig med kreativitetens kilde i det dybe U? Spørgsmålet er, som jeg indledte med at sige, om bestyrelser i kulturinstitutioner skal redefinere sig selv og deres rolle, så de får mulighed for at gennemføre så radikalt ændrede videns- og innovationsprocesser? Skal de træde ind i en rolle, så de virkelig formår i fællesskab med resten af organisationen at sætte sig i front som lyskastere og diskursstemmer i den samfundsmæssige og kulturpolitiske udvikling gennem deres fordomsfrihed, visioner og retningssættende nyskabelser? Jeg vil mene, at meget taler for det. Og at det i realiteten ikke er muligt at komme uden om. Konklusion: Konsekvenser af de ændrede samfundsmæssige vilkår for kulturinstitutionerne Denne fortolkning af bestyrelsernes nye udfordringer har gennemgribende konsekvenser for den måde, vi tænker bestyrelseskompetencer, -sammensætning og -arbejdsformer. Bestyrelser kan og skal påtage sig governance-ansvar for udvikling og innovation På kulturområdet er der en udbredt norm om, at bestyrelser ikke må blande sig i substansen. Armslængden er sakrosankt og ligefrem indskrevet i lovgivningen på teaterområdet og på sæt og vis også i museumsloven. Det vil sige, at lederen har monopol på kompetence og måske også viden om branchens normer og dynamik. Den model vil stå for fald, hvis en ny engageret og hårdtarbejdende bestyrelse skal fremme institutionens strategi og konsolidering. Bestyrelsen skal have centrale kompetencer inden for fagområdet. Men en direktør inden for kultur vil naturligvis have de samme delegationsbeføjelser, som vi kender fra governance-principperne generelt. Bestyrelsesmedlemmer med faglig viden om kulturinstitutionens felt skal forstå og respektere dette. Til overflod kan en direktør have glæde af en loyal, støttende og inspirerende bestyrelse, der kender feltet og institutionens udfordringer.\n14 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 14 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Bestyrelsen påtager sig ansvar for både den økonomiske og den etos-bårne bundlinje Det følger af det foranstående, at bestyrelsen fremover ikke blot skal kontrollere budgetopfølgninger og foretage en summarisk godkendelse af direktionens strategioplæg. Bestyrelsen skal anderledes aktivt tilskynde til opnåelse af de overordnede kunstneriske eller forsknings-/formidlingsmæssige resultater i forhold til en fastsat strategi. Den skal bidrage til udvikling af nye mål for institutionen, og den skal forpligtes af dem. Den skal ligeledes lede med en klar tilkendegivelse af tillid og risikovillighed over for direktion og institution. Ingen udvikling kommer af kontrol og straf for fejltrin. Den styrkelse af omverdensiagttagelsen, som gode bestyrelsesmedlemmer udgør, skal udnyttes til institutionens fordel. I praksis vil en forretningsorden, der inddrager bestyrelsen i centrale udviklingsmål med respekt for de interne kompetencer i organisationen, skulle udformes. Den vil kunne komme på kant med de traditionelle og formelle governance-traditioner. I det omfang det bliver tilfældet, skal det ske i en fast og forhandlet aftale mellem bestyrelse og direktion. Delegation er et følsomt område, hvis grænseoverskridelser kræver takt og omtanke. Når bestyrelsesmedlemmer deltager i tværgående task forces, sker det efter en klar kommunikation om, at det er et strategisk valg, der ikke reducerer direktørens ledelsesret, men blot tillader værdiskabende videns- og innovationsressourcer at gå på tværs af afdelinger og vertikale lagdelinger. Hermed kan en ny form for kollektiv læring og vidensdeling finde sted. Kræver nye og mere facetterede kompetenceprofiler for bestyrelsesmedlemmer I en ny bestyrelsesæra, der stiller krav både til organiske samarbejdsformer, dybtgående undersøgende processer i samarbejde med direktøren og internalisering af gode governance-principper, skærpes kompetencekravene. Kompetenceprofilerne for bestyrelserne ved rekruttering skal lægge vægt på, at der opnås en optimal sammensætning af medlemmer med: Samarbejdsevner Målrettethed Governance-kompetencer Kendskab til branchens dynamik og værdier Innovationsformåen og -erfaring Vilje til dybtgående teamprocesser og tværfaglighed. Større arbejdsmængde i flere og mere dybtgående møder, hvis bestyrelsen skal skabe værdi Fire årlige bestyrelsesmøder er ikke tilstrækkeligt til, at en god bestyrelse kan bidrage med fuld værdi til en institution. Intelligente, vekslende mødeformer med deltagelse på tværs af organisationen kan blive en tilbagevendende arbejdsrytme, hvor dagsmøder og seminarer afveksler med de stramt strukturerede bestyrelsesdagsordener. Politiske repræsentanter kan stadig bidrage til bestyrelsesarbejdet Politiske repræsentanter er ikke nødvendigvis udfaset med disse principper. Gode politisk udpegede repræsentanter kan hvis partierne udpeger dem efter kvalifikationer og interesse bidrage med en stor social og politisk kapital til bestyrelsesarbejdet samtidig med, at de kan anvise bestyrelsen indflydelseskanaler på den politiske beslutningsproces. Det kan have stor værdi. Men det skal eksistere i balance med andre kompetencer og ikke udgøre et flertal. Skrækscenariet er jo, at et større antal politikere falder tilbage på Byrådsfejderne og bliver partipolitikere mere end uafhængige governance-ressourcer.\n15 Artikel: Kulturinstitutioner under pres - nye krav til bestyrelsen side 15 >> KULTURINSTITUTIONER UNDER PRES Afslutning Til afslutning af dette indlæg om det organiske aspekt af bestyrelsernes strategiske kulturledelse skal blot gentages, at det organiske perspektiv eksisterer i et ying og yang-forhold med den gode og afbalancerede formelle struktur. Principperne for God ledelse af selvejende kulturinstitutioner skal respekteres og rekapituleres jævnligt. Og sideløbende skal bestyrelsens motivation samt samarbejds-, innovations- og beslutningsevner gøres til genstand for bevidst drøftelse og udvikling. God Cultural Governance opstår i den bevidste pleje af begge disse aspekter. :::::: Referencer Bilton, Chris og Stephen Cummings (2010) Creative Strategy. Chichester: Wiley Chara, Solange (2014) The Impact of Board Dynamics on Shareholder Value Creation i The Conference Board Februar 2014 No. DN-V6N3. Hentet den 1. oktober 2014 her Dagens Dagsorden (2014) Dagens Dagsorden nr. 23, Tema Strategilægningsprocessen. Hentet 1. oktober 2014 her Deschamps, Jean-Phillipe (2013) Governing Innovation in Practice The Role of the Board of Directors i Online Learning frm InnovationManagement.se. Hentet den 1. oktober 2014 her Komiteen for God Selskabsledelse (2014) Anbefalinger for god selskabsledelse. København Liebst, Lars m.fl. (2011) God ledelse af selvejende kulturinstitutioner København, Kulturministeriet. Link her McKinsey (2013) Tapping the strategic potential of boards i McKinsey Quaerterly Hentet den 8. november 2014 her Mintzberg, Henry m.fl. (2013) The Strategy Process Harlow: Pearson Education Limited Nielsen, Jens (2007) Cultural Governance i Lyck, Lise og Jens Nielsen (2007) Strategisk Kulturledelse Frederiksberg Center for Tourism and Culture Management, CBS. Link her Scharmer, C. Otto (2009) Teori U. Randers: Ankershus Tuckman, Bruce (1965). Developmental sequence in small groups. Psychological Bulletin 63 (6): Useem, Micheal, Dennis Carey og Ram Charan (2014) How Boards can Innovate i Harvard Business Review Blog Network Hentet den 1. oktober 2014 her\n16 Artikel: Læring mod det ukendte - del af et nyt PhD-projekt om læring i kreative organisationer side 16 Cand.mag. og erhvervsphd-studerende Ida Danneskiold-Samsøe forsker i læring og organisatorisk udvikling med særlig fokus på kultureltkreative miljøer. Formålet er at undersøge, hvordan man opnår de bedste betingelser for læring i dynamiske og omskiftelige miljøer, hvor hvert eneste projekt er unikt. Idas PhD-projekt gennemføres i et samarbejde med Pluss Leadership, Copenhagen Business School, Institut for Organisation samt Aarhus Teater. Ida har tidligere været bl.a. producent på Det Kongelige Teater, hvor hun arbejdede med ledelse af kreative processer. LÆRING MOD DET UKENDTE Skrevet af: _ Ida Danneskiold-Samsøe // Cand.mag.og erhvervsphd-studerende, Pluss Leadership Med titlen Learning for the unknown: A pragmatic analysis of learning in theater as temporary organizing har jeg skrevet en artikel om, hvordan uafklarede situationer giver mulighed for læring i en kreativ organisation. Gennem en analyse af kommunikationen på en række ledelsesmøder på Aarhus Teater fremkommer nye perspektiver på den adfærd, der virker henholdsvis fremmende og hæmmende for læring. Formålet er at få en bedre forståelse for, hvordan vi får øje for de situationer, hvor der er muligheder for læring, så vi kan udnytte dem til at accelerere læringen. Artiklen er præsenteret på The Art of Management and Organization Conference (AoMO) i København den august CBS ErhvervsPhD-projekt i Pluss med Aarhus Teater som Case PhD-projektet realiseres i et samarbejde mellem Pluss, CBS Copenhagen Business School, Institut for Organisation og Aarhus Teater. Projektet er en etnografisk undersøgelse af læringsprocesser på Aarhus Teater, hvor teatret arbejder med at opbygge sine mødeformer- og strukturer, med det formål at læring- og vidensdeling øges mellem medarbejderne. Hovedempirien bygger på deltagelsen i disse møder på teatret, som jeg løbende har fulgt over halvandet år. Særligt har jeg fulgt en mellemledergruppe på fem personer samt deltaget i evalueringsmøder i teatrets forskellige afdelinger og produktionsmøder mm. Udover mødedeltagelse er data suppleret med interviews med ledere og medarbejdere, et utal af løbende uformelle samtaler samt deltagelse i prøveprocesser. Organisatorisk læring som vigtig ledelsesmæssig opgave Organisatorisk læring er en vigtig ledelsesmæssig opgave i fremtidens kulturorganisationer. Det er efterhånden slået fast i organisationslitteraturen, at kulturorganisationer opererer med høj grad af usikkerhed og indbyrdes afhængighed (Bakker, 2012: 475). Disse vilkår ser kun ud til at blive forstærket i fremtidens dynamiske, komplekse og mere flydende organisationer. Det betyder, at der stilles stadigt højere krav til innovation og samarbejdsevner i de konkrete projekter, der arbejdes med. Kulturorganisationer, der derfor udviser evne til at udvikle medarbejdere i retning af disse kompetencer, har større chance for succes i et ustabilt og konkurrencepræget kulturmarked. Det gør det relevant at undersøge, hvordan de kommunikative processer, der gør sig gældende på mødeaktiviteter i kulturorganisationer, hvor man reflekterer over og drøfter de konkrete udfordringer, man møder i praksis, kan forbedres i retning af mere innovation og dynamiske samarbejdsrelationer. Læring som social og løbende performativ bedrift Analysen bygger på en opfattelse af, at læring er interaktiv og social og forekommer løbende hele tiden. Læring og vidensskabelse opstår i transaktionerne mellem mennesker og situationer snarere end i selvet og uden for situationer. Viden og handling går hånd i hånd, og man går ikke fra viden til handling. Læring placeres derimod i de deltagende processer i organisationel praksis (Elkjaer & Simpson, 2011). Denne opfattelse går imod en kognitiv tilgang til læring, som blandt andet Chris Argyris er repræsentant for, der implicerer, at det er i mennesket snarere end mellem mennesker, at der genereres ny viden. Det betyder, at viden ikke kan anskues som en tingslig størrelse, der akkumuleres og umiddelbart kan overføres fra projekt til projekt. Læring er en løbende performativ bedrift, der genereres gennem vores handlinger i de konkrete dagligdags situationer. Viden er dermed inkorporeret i vores løbende erfaringer og som sådan skaber og genskaber de vores opfattelser og handlinger i forhold til nye situationer, der opstår. Det er samtaler, der driver organisationer. Under møder er samtalen komprimeret og ofte koncentreret om praktiske problemstillinger i forbindelse med konkrete projekter, og derfor er møderne et væsentligt sted at undersøge læring. På ledelsesmøder drøftes typisk aktuelle problemer, der opstår undervejs i de forskellige projekter, der arbejdes med. Analysen behandler ikke selve problemet, men snarere hvordan drøftelsen omkring det udvikler sig undervejs mellemlederne imellem, og hvordan drøftelsen afstedkommer læring.\n17 Artikel: Læring mod det ukendte - del af et nyt PhD-projekt om læring i kreative organisationer side 17 >> LÆRING MOD DET UKENDTE - DEL AF ET NYT PHD-PROJEKT OM LÆRING I KREATIVE ORGANISATIONER Teatrets cykliske struktur øger læringens kompleksitet Institutionsteatrene har en særlig organiseringsstruktur, fordi nye kreative ledere i form af freelance instruktører og scenografer løbende bliver projektansat for at skabe kunstværket (teaterforestillingen) i samarbejde med teatrets fast ansatte fagpersoner. Krydsningerne mellem fast ansatte medarbejdere, der har et fælles organisationelt erfaringsgrundlag versus løst ansatte instruktører, der i større eller mindre grad bidrager med helt andre arbejdsmetoder og syn på, hvordan den kreative proces bedst udfoldes, skaber et spændingsfelt. Den høje grad af usikkerhed, der er forbundet med arbejdet i kulturorganisationer, forstærkes af det spændingsfelt. Når de faste medarbejdere står over for at skulle aflæse og reagere på adfærd, der løbende har nye afsæt, er intuition derfor ikke bare nødvendig i den kreative skabelsesproces, det bliver også en vigtig egenskab i det koordinerende samarbejde, der omkredser den. Læringslitteraturen har en lang tradition for at belære os med, hvordan organisationer lærer af rutiner (Feldman, 2000), men i teatret er man nødt til at være påpasselig med at fastlægge rutiner og lære af disse, eftersom det næste projekt højst sandsynligt vil drage nytte af nogle helt andre måder at gribe praksis an på end det forrige. Det uafklarede skaber udgangspunkt for læring Den amerikanske filosof John Dewey sætter fokus på betydningen af det modsatrettede og uafklarede som dynamiske faktorer, når det gælder læring. Sådanne situationer indeholder ifølge Dewey et læringspotentiale, fordi det igennem disse situationer er muligt at udvikle nye antagelser om, hvilke konsekvenser vore handlinger har for praksis (Dewey, 1938/1991). Læringsprocesser mellem mennesker forstås dermed som en innovativ proces, fordi vi bruger vores forestillinger om, hvad der mon kunne blive konsekvensen af en given adfærd, når vi skal finde hoved og hale i nye ukendte uafklarede situationer. Netop teatre herunder Aarhus Teater oplever rigtig mange nye ukendte uforudsete situationer, der skal håndteres. Teatrets mangefacetterede natur, hvor der for eksempel er en høj grad af indbyrdes afhængighed mellem forskellige faggrupper kombineret med stramme deadlines giver i sig selv potentiale for uafklarede og ambivalente situationer. Derudover øger blandingen mellem udefra kommende instruktører og fast ansatte teatermedarbejdere sandsynligheden for sådanne situationer. Nuanceret problemløsning som læringsgenerator Analysen af teatrets møder viser, at læring er vanskelig (det er i sig selv ikke noget nyt), og uafklarede situationer fører ikke i sig selv til læring. Læring kræver, at vi har en undersøgende tilgang, at vi engagerer os og bruger tid og energi på at sætte os i de andres sted. Vi er nødt til at arbejde på at få en forståelse for situationen og de aktuelle aktører, for at vi kan udfordre vores egne umiddelbare forståelser af situationen, og for at vi kan udfordre vores egne foretrukne variationer af adfærd. Det er særligt vigtigt i et miljø med et løbende flow af nye kreative ledere. For at få fat i nældens rod, er det altafgørende, at vi går aktivt sit sagen og analyserer omstændigheder og årsager til den specifikke situation, der her og nu volder modstand. Det kræver, at man er i stand til at tænke spontant i handlingerne og simultant benytte sig af sine erfaringer, intuition og aktive medleven (Schön, 2001). Dewey lægger også vægt på, at vi har en medfødt evne til at variere vores responser i forskellige situationer, til vi finder en passende og effektiv måde at handle på. Når vi møder en uafklaret modsatrettet (ukendt) situation, møder vi en situation, hvor vi ikke umiddelbart har en passende og effektiv respons på lager. Faren er, at vi ofte benytter os af en velkendt måde at reagere på (der muligvis virker i andre situationer), og vi overser let, at den nye situation (måske) har et bedre udfald, hvis vi reagerer på en anden måde (Dewey, 1922).\n18 Artikel: Læring mod det ukendte - del af et nyt PhD-projekt om læring i kreative organisationer side 18 >> LÆRING MOD DET UKENDTE - DEL AF ET NYT PHD-PROJEKT OM LÆRING I KREATIVE ORGANISATIONER I organisationer med begrænset tid og ressourcer og divergerende interesser og fokuspunkter er det udfordrende at handle engageret og have en undersøgende tilgang til alle uafklarede og vanskelige situationer. Dette er en kendsgerning i alle organisationer. Kompleksiteten øges i kulturorganisationer af, at man arbejder med kreative processer, hvor vejen til succes i høj grad er åben og ukendt. Som en instruktør fortæller: Den kreative proces er en dynamisk proces, jeg ved aldrig hvordan det ender, for jeg ved ikke, hvordan mine samarbejdspartnere reagerer på materialet. Det gør det vanskeligt for aktører at vurdere konsekvenserne af givne adfærd for udviklingen af den kreative proces. Det er ofte nemmere at forudse de økonomiske og ressourcemæssige konsekvenser af en given løsning. Læring mod det ukendte er en kompleks, men spændende proces, der kræver mod. Møder er sociale forhandlingsfelter, hvor det er afgørende for læring, at adfærd, der bidrager til at nuancere forståelserne af de konkrete situationer, forstærkes. Den adfærd giver i sidste ende mulighed for et bredere arsenal af mulige løsninger på et givent problem. Det lyder logisk og let, men kendsgerningen er, at for eksempel pressede deadlines og divergerende fokuspunkter kan gøre det vanskeligt for aktører i nuet at forholde sig undersøgende til de specifikke problemstillinger, der kræver, at man kommer et spadestik dybere med de fælles fortolkninger af et problem. Hvad kan vi lære som kulturledere? Hvad kan kulturledere lære på den baggrund? For det første kan det betale sig at opfordre aktører til at have mod til at give udtryk for de usikkerheder, de uvægerligt støder på omkring løsningen af de konkrete opgaver. Når det bliver en styrke at udtrykke sin tvivl og usikkerhed omkring konkrete situationer, åbner det i højere grad for muligheden af, at nye alternative fortolkninger af situationer og hændelser kan komme i spil. Herfra kan der genereres læring. Læring, der vel at mærke ikke nødvendigvis kan bruges som konkrete handlingsanvisninger, men snarere til at udvide vores muligheder for handling. :::::: Referencer Argyris, Chris (1999): On organizational Learning. Second edition, Blackwell Publishing. Bakker, René M (2010): Taking stock of temporary organizational forms: A systematic Review and research agenda. International Journal of Management Reviews.Vol 12, p Dewey J (1922) Human Nature and Conduct: An Introduction to Social Psychology, New York: Promentheus Books. Dewey, John (1938/1991). Logic: The Theory of Inquiry. In J.A. Boydston (Ed.). Later Works, (Vol. 12). Carbondale and Edwardsville: Southern Illinois University Press. Elkjaer, Bente, & Simpson, Barbara (2011). Pragmatism: A lived and living philosophy. What can it offer to contemporary organization theory? Research in the Sociology of Organizations 32, Feldman, Martha S: Organizational routines as a source of continuous change. Organization Science. Vol 11, no. 6. Schön, Donald A: Den reflekterende praktiker Hvordan professionelle tænker, når de arbejder. Forlaget Klim, 2010.\n19 Artikel: Fra vild idé til god idé på ARoS side 19 Carsten Fode er partner i Kromann Reumert, hvor han beskæftiger sig med selskabsret og rådgiver om omstruktureringer og generationsskifter. Han har mange års erfaring i bestyrelsesarbejde og er medlem af flere fondsbestyrelser, herunder formand for ARoS Aarhus Kunstmuseum. Herudover er han medlem af bestyrelsen i såvel ejerledede erhvervsvirksomheder som børsnoterede selskaber. FRA VILD IDÉ TIL GOD IDÉ PÅ AROS Interview med: _ Carsten Fode // Bestyrelsesformand, ARoS ARoS fik for tre år siden en overbygning med Olafur Eliassons regnbuepanorama. Nu er museet på vej til at få en underbygning, nemlig et stort underjordisk galleri med en kugleformet, sfærisk lysinstallation på 25 meter i diameter. Projektet hedder The Next Level. ARoS er inde i en god spiral, med sund økonomi, voksende besøgstal, solid opbakning fra borgerne, det politiske miljø og erhvervslivet. Vi har samtidig haft god kunstnerisk succes med vores satsninger, siger bestyrelsesformand Carsten Fode og fortsætter: Det er denne gode spiral, som er grobunden for, at vilde ideer som The Next Level kan modnes til gode ideer, hvor man har fokus på perspektiverne frem for risici. Gode ideer har mange ophav Planen om underjordisk udstilling og magasin har eksisteret i nogle år. ARoS nye direktør, Erlend Høyersten, har arbejdet videre med den plan. I foråret luftede Erlend Høyersten uformelt ideen om den sfæriske lysinstallation for mig, hvor jeg kunstnerisk set blev begejstret, fortæller Carsten Fode og fortsætter: Men mange flere skal teste ideen, og der skal beregnes økonomi, før man kan sige, at det er en god idé. Og herefter skal der findes donorer til at realisere den gode idé ellers forbliver det jo bare en god idé. Ambassadørklubben validerede projektet Første offentlige validering af ideen om The Next Level skete på et arrangement for Ambassadørklubbens 25 medlemmer. Det ligger som en del af medlemsskabet, at museet kan teste ideer af på dem. Ikke fordi de skal godkende nye ideer, men deres respons er en vigtig strømpil for, hvordan andre vil tage imod ideen. Tallenes lov dikterer en god idé En forudsætning for en god idé er, at økonomien holder. Økonomien er dels museets økonomi altså om det kan generere entreindtægter, løbende sponsorstøtte etc. dels om det kan generere økonomi i (lokal)samfundet. Det sidste er afgørende for politisk opbakning og opbakning fra turismeorganisationer, handelsstandsforeninger mv., som igen er afgørende for fondsdonationer til selve opførelsen af The Next Level. Derfor har ARoS fået foretaget en analyse af The Next Level s mulighed for at tiltrække publikum, og dette publikums efterspørgsel efter overnatning, restaurantbesøg, indkøb i butikker osv. Resultatet af denne analyse indgår i fundraising arbejdet, hvor der foreløbig er tilsagn om 100 mio. kr. fra Købmand Herman Sallings Fond. Nye projekter må ikke forstyrre bestyrelsesdagsordenen Erlend Høyersten præsenterede første gang The Next Level på bestyrelsesmødet i juni, og vi drøftede det igen på strategiseminaret i august. Indimellem er der også en løbende kontakt mellem Erlend Høyersten og Carsten Fode om alle udviklings- og præsentationsaspekterne af The Next Level. I bestyrelsen er vi naturligvis mægtig glade for The Next Level, og vi taler gerne om det, når vi møder andre, men det har hverken stjålet tid eller fokus i bestyrelsen. Vi er pinligt bevidste om, at vi har et museum, der skal drives, og bestyrelsen er ikke involveret i præsentationerne. Det står Erlend Høyersten for det er hans opgave, det er en idé udviklet af ham, og han har den kunstnerisk faglige viden, der skal til for at promovere ideen, siger Carsten Fode og fortsætter: Og i virkeligheden er vores vigtigste opgave for realiseringen af The Next Level, at vi kan fastholde den positive spiral med besøgstal over ½ mio. og sorte tal på bundlinjen.\n20 Artikel: Fra vild idé til god idé på ARoS side 20 >> FRA VILD IDÉ TIL GOD IDÉ PÅ AROS Elitær kunst med bred publikumsappel ARoS er kunstnerisk oppe i den internationale liga, som publikumsmæssigt rækker langt ud over Aarhus, ligesom Frank Gehry s Guggenheim Museum Bilbao. Vi ønsker at vise kunst i verdensklasse for de mange mennesker. Vi har selvfølgelig en broderlig kappestrid med Louisiana, Kunsten i Aalborg og de andre museer, men vi lever af hinandens successer, for succes øger interessen for kunst, siger Carsten Fode og slutter: Det bedste spørgsmål, jeg har fået, var forud for åbningen af Edvard Munch udstillingen, hvor en deltager spurgte, om maleren kommer til åbningen. Det bragte almindeligt morskab, men det viser jo netop, at vi har fat i et publikum langt ud over det finkulturelle. Og det samme gælder Regnbuen, som også er avantgarde-kunst. Men der er altid besøgende deroppe, og det er Regnbuen på taget af ARoS, der er blevet ikonet på turisttavlen på motorvejen ved Aarhus og dermed et vartegn for Aarhus. Vi håber, at The Next Level kan blive den samme avangarde-kunst med bred appel, slutter Carsten Fode.:::::: Udvikling i besøgstal på ARoS Institutionsudvikling Strategisk potentiale, retning og ambition hvor står din institution? Pluss skaber professionel udvikling i virksomheder og institutioner gennem inddragende udviklingsprocesser, projektledelse og analyser inden for: n Fusion og samarbejder n Strategi, ledelse og organisation n Bestyrelsesuddannelse og -evaluering n Administrativ effektivisering n Kultur- og værdiprocesser Kontakt os og få mere at vide om, hvordan vi kan bistå udviklingen af din institution. T E W\nBestyrelser i Kulturinstitutioner\nBestyrelser i Kulturinstitutioner Et organisk perspektiv Af Jens Nielsen, september 2014 Denne udgave er stadig under revision og udarbejdelse (work in progress) Bestyrelser under pres for at følge med


Skab dit eget tøj? Tips til upcycling & sy tøj - Modemagasinet Trenden\nHvis du gerne vil skabe dit eget tøj til dig selv eller måske børnene, så kan du forholdsvis nemt komme i gang med en god solid Symaskine. Her kan du med fordel vælge den gode kvalitet ved Guldager og Sønner i Aarhus, Østjylland, som selvfølgelig leverer i hele landet, hvor du også kan få god rådgivning i forhold til en symaskine der passer til dit behov. Med enkle skridt som du finder længere nede, kan du gå i gang med symaskine og skabe det unikke design. Men hvorfor ikke være miljøbevidst og springe på den populære upcycling bølge, der selvfølgelig også gør sig gældende indenfor modetøj\nUpcycling er netop hvad ordet betyder, genbrug. Du tager noget brugt og omdanner dette til noget andet af højere eller samme værdi. Det giver mange fordele i forhold til tøj.\nIkke nok med at du sparer penge ved at genbruge gammelt tøj, det giver dig også mulighed for at være mijøbevidst og skabe dit helt eget. Genbrugsbutikker byder på et kæmpe udvalg af lækkert, praktisk og flot tøj i mange forskellige materialer. Det kan bruges som det er, men ofte kan du finde tøj som måske trænger til et ændring, for at blive helt perfekt. Her er genbrugsbutikker den billige måde at finde nok stoffer i samme materiale og farve, til at sy dit eget nye smarte modetøj. Der er selvfølgelig fordele og ulemper ved upcycling i forhold til tøj.\nFor det første er det en tidskrævende proces i forhold til at købe stoffer. At finde nok ens materiale kan også være en besværlig eller langtrukken proces. Fordelene er, at du kan skabe dine helt egen unikke skjortekjole eller andet, kan være billigt og du genbruger ting som er den smarte vej frem for os som menneskehed\nDet at sy selv er selvfølgelig en besværlig proces i starten.\nMen du vil sikkert hurtig finde ind i processen og måske også finde glæden ved at kunne sy dit eget tøj selv. Processen med at sy selv, kan du dele op i forskellige trin:\nSymaskine: Køb en symaskine først og fremmest.\nHer skal du gå efter en solid maskine uden for mange forvirrende indstillinger og en stærk motor. Her er det nødvendige, at du kan sy ligeud, bakke og zikzakke. En god model kan være en Brother DS120 eller NV15 som kan være det helt rigtige for dig.\nRedskaber: Du har også brug for redskaber som symaskine nål, skarp stofsaks, knappenåle, sytråd, linealer og målebånd.\nHusk at købe en skarp stofsaks som ikke bruges til at klippe i papir, da dette vil sløve den ret hurtigt.\nSy teknikker: De basale syteknikker skal du selvfølgelig have styr på.\nHer kan du med fordel finde guides på Youtube eller købe et online kursus, så du får den rigtige fornemmelse i forhold til sømme. Du skal stort set kun være i stand til at sy ligeud og zikzakke for at være rigtige i gang med at sy dit eget tøj.


Bornholm.nu: PLE opkøber lokalt vognmandsfirma\nJohnny Mattsson har solgt sit vognmandsfirma til PL Entreprise.\nAF BJARNE HANSEN / Mandag 14-6-21 - 12:47\nRØNNE – PL Entreprise A/S overtager aktiviteterne i Mattsson Transport i Vestermarie og udvider virksomhedens vognpark med en ekstra kranbil.\nUdvidelsen sker som følge af flere opgaver og at det er blevet vanskeligere at skaffe eksterne leverandører til opgaverne, oplyser PLE-direktør Jens Koefoed.\nEjeren af Mattsson Transport Johnny Mattsson og Jens Koefoed er begge meget tilfredse med aftalen, der skal sikre kontinuitet for eksisterende kunder og en tiltrængt udvidelse af vognkapaciteten i PLE.\nPLE overtager både lastvogn og eksisterende kunder i Mattsson Transport. Aftalen betyder ligeledes, at Johnny Mattsson ansættes som chauffør hos PLE og vil fortsat være chauffør på Mattsson-lastvognen, som er kendt i bybilledet rundt på øen.


Odense Blomsterfestival 2012 - JBS Media - mere end et linkkatalog\nOdense Blomsterfestival 2012\nTema for 2012:\nOdense Blomsterfestivals tema 2012 er nordisk eventyrlighed.\nNår Odense Blomsterfestival, der med sine 250.000 gæster er den største event i Syddanmark, åbnes august 2012 bliver det med H.C. Andersens, Astrid Lindgrens og Thorbjørn Egners eventyrlige universer som omdrejningspunkt.\nDen lille Ida vil være der. Sammen med Pippi, Ronja, Karius, Baktus og alle dyrene i Hakkebakkeskoven...\nDen nordiske eventyrtradition vil folde sig ud under den kommende Odense Blomsterfestival, hvor motiver og figurer fra de kendte universer vil være tolket på forskellig vis:\n- Vi synes, det er spændende at gå på tværs af det nordiske i blomsterfestivalen for 2012. De tre forfatteres værker byder på næsten uendelige muligheder for vores kreative udstillere, og jeg er ret sikker på, at gæsterne under den kommende festival vil føle sig hjemme i den måde, eventyrene fortolkes og præsenteres på, siger Vagn Jørgensen, der er formand for bestyrelsen af Foreningen Odense Blomsterfestival.\nDer er tradition for, at temaet for blomsterfestivalen giver kreative muligheder for udstillerne – og har noget at byde på for alle festivalgæster. Linda Hansen, der er leder af Odense Blomsterfestivals sekretariat, mener, at temaet for 2012 til fulde lever op til traditionen:\n- Festivalen har naturligvis mange gæster, der i bred forstand interesserer sig for blomster, men kigger man ud over gæsterne i hele Odense City, så er alle aldersgrupper repræsenteret. Vi har rigtigt mange familier, der føler, at vi har oplevelser i øjenhøjde for alle, siger Linda Hansen.\n- De fleste af os har et forhold til Andersens, Lindgrens og Egners eventyr og historier. Måske allerede fra vores egen barndom eller fra dengang, vi læste historierne for vores egne børn. Og sådan har børn og forældre det mange steder i verden. Vi glæder os derfor til at arbejde med et tema, der både er meget nordisk og så alligevel er meget internationalt.\nTlf.: 6618 8850\nFax: 6616 8850\nPrisregn over Hotel Knudsens Gaard\t(829)\nPrisregn over Hotel Knudsens Gaard Best Western Hotel Knudsens Gaard har netop modtaget to priser, som vi er utrolig stolte over. Og ikke mindst fordi begge priser udelukkende er baseret på gæsternes oplevelser og anmeldelser. Vores mål...\nÅrets håndværker - juryens darling = Grønt Havedesign\t(1417)\nÅrets håndværker - årets havedesigner Den 16 marts, 2012 blev der afholdt kåring af årets håndværkere af en jurygruppe indenfor ’Anmeld håndværker’ ved boligmessen i Forum, København. Anmeld håndværker er en ’online side’ som hjælper...\nLejligheder i Kolding\t(1171)\nLejligheder i Kolding Murermester PV Johansen har udlejet lejligheder og andre boliger i Kolding siden 1976. I dag råder PV Johansen over udlejningsejendomme i Kolding, Haderslev og Vamdrup. De mange store og små lejligheder udbydes på...\nOdense Blomsterfestival 2012\t(1136)\nOdense Blomsterfestival 2012 Tema for 2012:Odense Blomsterfestivals tema 2012 er nordisk eventyrlighed. Når Odense Blomsterfestival, der med sine 250.000 gæster er den største event i Syddanmark, åbnes august 2012 bliver det med H.C....\nQR KeyService - pressemeddelelese\t(1357)\nQR KeyService Ny virksomhed i Odense servicerer hele Danmark med at formidle tabte nøgler tilbage til ejermanden. Konceptet består i, at et nøglevedhæng ved en QR Kode (Quick Response) oplyser nøglefinderen om en unik kode samt...


Weekendtesten: 3 gode flasker rom - Gastromand.dk\nDen 22. december 2012\nUden mad og drikke dur helten ikke, derfor blev den lille romsmagning – som dette indlæg omhandler – bl.a. kørt ind med en lettere opskruet udgave af den klassiske suppe, steg og is forret. Menuen lød:\nJordskokkesuppe, kammuslinger, chorizo\nCrêpe Suzette, vanilijeis\nOg du skal da ikke snydes for et enkelt madbillede:\nEn killer kombo…\nNå, det vigtigste i denne omgang er som sagt de tre lækre rom Gosling’s Black Seal, Dos Maderas P.X. 5+5 og sidst men ikke mindst A.H. Riise Family Reserve – tak til vinkortet.biz for dem!\n3 flasker stå klar…\nEn utrolig mørk rom fra Bermuda og en af de mest kendte fra derfra. Gosling blev lavet første gang i 1863 og dengang solgt på træfade. Under 1. verdenskrig blev den tappet på brugte champagneflasker, som blev proppet og forseglet med sort voks. Stor efterspørgsel betød at navnet Black Seal blev hængende. Etiketten med den sorte sæl er efter sigende kommet til senere.\nGosling er en meget mørk rom med en nærmest blodrød farve. Duften er god og intens med toner af vanille, karamel og måske anelse nelliker. Smagen trækker dog en smule ned, her mangler vi lidt sjæl og fylde, og rommen virker ret sprittet. En rom der ikke smager af mere end de 225 kr. den koster.\nIgen en mørk rom, som er en blend af rom fra Barbados og Guyana. Begge steder er kendte for deres rom og her har vi altså et mix. Når rommen er blandet bliver den først lagret 5 år på egefade i Caribien. Derefter bliver den fragtet til Spanien, hvor næste del af lagringen finder sted. Først 3 år i særligt udvalgte egetræsfade som har været brugt til den prisvindende sherry “Dos Cartodos” Olorose og derefter 2 år i fade, som har været brugt til den lidt tungere “Don Guido” Pedro Ximenez sherry. Den skarpe læser har nu gættet hvor navnet 5+5 kommer fra… Lagringen i sherryfade giver naturligvis den flotte ravagtige farve.\nDos Maderas 5+5 Years\nSom nævnt en mørk rom med en flot rødbrun mahogni- og ravfarve. Aromaen er igen ovre i karamel og vanille, men her løftet af søde spor af sherry og tørret frugt; rosiner, figner, dadler og blommer. Smagen er let sødelig, fyldig, hvor sherry-fadene har givet deres tydelige aftryk. Smagen er, modsat Gosling, her overlegen i forhold til duften. Et bedre køb end Gosling på trods af den noget højere pris.\nA.H. Riise er en rom med danske aner – rom-mærket er skabt som en hyldest til Apotekeren, Albert Heinrich Riise, som var bosat og virkede på de tidligere Dansk Vestindiske Øer i perioden 1838 til 1878. Lidt mere om historien findes på hjemmesiden. A.H. Riise Family Reserve har efter sigende en gennemsnits alder på 25 år, og aftappes kun 3.000 flasker om årligt. Oprindeligt var netop denne rom kun forbeholdt Riise familien selv og har derfor ikke altid været tilgængelig for den brede befolkning. Det er der heldigvis lavet om på!\nA.H. Riise Family Reserve – bemærk den glade mand i baggrunden…\nA.H. Riise Family Reserve har en flot og klar dyb mahogniagtig farve – lidt lysere end de to første kombatanter. Aromaen har klare nuancer af frugter og måske lidt karamel. Smagen er stor og meget fyldig med tydelige toner af orange/appelsin og smule tobak. Men den er sød, meget sød – og tankerne bliver ledt hen på likør og Grand Marnier. Eftersmagen er sammenlignet med de to andre meget mere intens, man får en lang cremet sødmefuld eftersmag.\nBlandt deltagerne i smagningen, var der ingen tvivl om, at denne rom skulle kåres som dagens vinder. Men man skal være sat op til at smage noget sødt, når man tager hul på den. Det vil formentlig også være en rom, der deler vandene. Personligt kan jeg klart se kvaliteterne, det skal der ikke være tvivl om. Men modsat er den på kanten til at være for sød, dog uden at kamme over og blive kvalmende. Men det var, når alt kommer til alt, rommen som forsvandt i løbet af aftenen. Og den var stadig ikke glemt dagen derpå:\nNej så god Riisen var. Hvis det ikke var fordi, jeg havde det så ringe, kunne jeg drikke lidt mere af den. Måms!\nLand: Sankt Thomas (U.S. Virgin Islands)\nDe tre flasker til romsmagningen kan naturligvis findes hos vinkortet.biz.\nHar du smagt nogen af de tre rom? Og hvad er egentlig din yndlingsrom?\nRom Romsmagning smagning\nPeter Dahl Bentsen\nDet gik lige hurtigt nok. Der skal stå hvad og Smith.\nEl Dorado 8, 12 og 15, hvar skal man så med mere? Det skulle da lige være Mount Gay eller måske Smth and Cross for de mere garvede.\ncarsten fyhring brandsborg\njeg er stor fan af A.H.Riise det er en fantastisk rom\nJeg er stor fan af smagninger… Men jeg må indrømme at jeg ikke helt forstår sammensætningen i denne.\nDet er lidt som at sammenligene en Ferrari, en Land Rover og en Volkswagen Transporter.\nHver især gode på deres felt men lidt pressede på udebane. Gosling’s eksempelvis er jo udpræget en mixing rom, mens A.H. Riise er en sipping rom. Det er lidt en pærevælling….\nJeg havde selv en Riise med på juleferie i år. Min medsammensvorne og jeg vil give jer ret i, at her er tale om en fremragende rom når man tager den i munden. Som man siger. Men den ér altså meget sød, og er man typen der gerne drikker mere end et enkelt glas på en aften – så kan det altså anbefales at supplere op med noget mere tørt (vi fandt os en Brandy frem). Gør man det synes jeg tilgengæld godt der kan være tale om en synergieffekt!\nDiplomatico og Millonario er bestemt gode rom, det kan vi hurtigt blive enige om.\nPrøv de her rom næste gang. De er begge på højde med Zacapa. Og bedre end a.h Riise efter min mening.\nDos Maderas, Caribbean Double Aged Rum 5+5 Years Old\nron millionario (alle slags)\nHvis du havde læst artiklen prøvede han faktisk også Dos Maderas 5+5. Enig i at Ron Diplomatico er rigtig god og til fornuftig pris.\nDet må blive en diskussion!\nHvilken a.h, riise holder du dit od op imod?\nDe a.h.riise jeg har smagt slår begge overstående med længder!\nJeg er mere interesseret i hvordan du fik din suppe til ikke at ligne dette lidt uheldige forsøg\nmed i stedet den meget lækre og indbydende suppe som du har taget billedet af :) ????\nJeg kan godt se, at din anretning måske ikke er din bedste, men tror vores anretning var mere held end forstand og så binder det fedtet anretningen meget godt sammen, hvis du spørger mig:)\nDen Riise dér er da helt sikkert på listen over fremtidige romkøb :)\nGosling’s er absolut bedst, når den drikkes som en Dark N’ Stormy, dvs blandet med Ginger Beer…..uhmmmmmm:-)\nHelt enig – tænker heller ikke, det er en rom, jeg vil drikke ren. Her begår de to sidste sig bedre. Hvis jeg lige havde noget ginger beer på lager, så kunne man da godt ;)


Ejeren dumper hund med misdannet ansigt – så tager dyrlægen sagen i egne hænder\nNewsner » Dyr » Ejeren dumper hund med misdannet ansigt – så tager dyrlægen sagen i egne hænder\nMød vores ven Bjarni! Den her firbenede ven har ikke altid haft det let i livet. Han blev fundet på gaden i den amerikanske by Huntsville i Alabama for to år siden. Her pådrog han sig mange blikke på grund af sit udseende. Han havde bare en halv næse.\nDa dyrecenteret i 2015 fandt Bjarnis ejere, ringede de dem straks op. Men svaret på den anden side af linjen chokerede dem.\nFamilien ville nemlig ikke have Bjarni tilbage. De sagde, at han var for grim og ville ikke have ham, skriver Goodfullness.\nOrganisationen St. Francis’ Angels i Texas tog i stedet hånd om Bjarni. Der fik han et nyt hjem og kunne lege med andre hunde. Da han kom dertil stod det klart, at han havde brug for tandpleje. Staklen kæmpede med at spise ordentligt. Anne Graber, som grundlagde organisationen, bestemte sig for at gøre alt i sin magt for at gøre ham lykkelig igen.\nHan ser ganske vist ikke ud som andre hunde. Men han er en hund som fortjener kærlighed ligesom alle andre!\nAngiveligt skulle han have fået sine skader i ansigtet og munden, da han havnede i slagsmål med andre hunde. Det kunne dyrlægerne blandt andet se, når de kiggede på hans krop og så flere forskellige ar, sandsynligvis efter bid.\nDyrlægespecialister på Gulf Coast Veterinary Specialists blev kontaktet for at operere hans næse.\nBjarni gennemgik en operation, som han virkelig behøvede – og allerede senere den dag skulle han have vist tegn på, at han var gladere. Det lykkedes lægerne at ordne Bjarnis mund og næse, så han nu kan både spise og trække vejret nemmere.\nGenoptræningen efter operationen skal også være gået godt og hurtigt.\nBjarni kan lide at lege med andre hunde og være blandt mennesker.\n– Han er lykkelig uanende om sine begrænsninger. Han elsker alt som bevæger sig, siger Anne Graber til Huffington Post.\nJeg kan kun være taknemmelig for, at der findes mennesker som Anne rundt omkring i verden. Det du gjorde for Bjarni fortjener at få opmærksomhed og blive hyldet. Du og dine kollegaer er sande dyrevenner som ser alle hundes værdi!\nDEL hvis du også synes at ALLE hunde er lige meget værd!


Medium sød rom - slikforvoksne.dk\nNår en rom er medium sød, så er sukkerinholdet - 23 g.\nRummene er derfor ikke så søde, som de kan blive.\nTilgengæld har rommene under denne kategori lidt mere kant, der giver plads til mange andre smagsnuancer.\nDet er i denne kategori, hvor håndværket bag rommen bliver tydeligere og mere vigtig for smagen.\nMangler du en gave til den lettere øvede rom-nyder, der trængere til lidt udfordring, finder du en masse skønheder under denne kategori.\nCompagnie des Indes - Caraibes, 40%, 70cl\nCompagnie des Indes blender sin egen rom af suveræne rom´s fra Guyana, Trinidad og Barbados.\nPlantation Rum - Barbados 5 Years Old, 40%, 70cl\nPlantation Barbados er mørk rom når det er allerbedst, destilleret traditionelt på melasse og siden dobbelt lagret, først på nye bourbontønder på Barbados, og sidenhen på små cognacfade i Frankrig.\nPlantation Rum - Fiji Grand Terroir Vintage 2009, 44,8%, 70 cl\nFiji Grand Terrior Vintage 2009 er en spændende rom, der er destilleret på både pot stills og kolonne. Rommen er destilleret af destilleriet South Pacific Distillery i 2009 og har siden lagt på bourbon fade i 7 år på Fijiøerne. Efterfølgende er den fragtet til Frankrig, hvor den har fået yderligere 2 års lagring på Ferrand fade. Rommen er tappet på flaske i 2018.\nMørk rom når det er allerbedst. Rund, blød og elegant smag. Simpelthen den bedste smag.\nPlantation Rum - Guyana 17 Years Old, Cognac Ancestrale Finish, 56,3%, 70cl\nUovertruffen Demerara rom! Et mesterstykke der er unik i både karakter og smag!\nPeru Grand Terrior Vintage 2004 er en eksklusiv rom, der er destilleret på kolonnedestillat. Rommen er destilleret i 2004 på Destilerias Unidas S.A. de Peru, hvorefter den har fået 12 års tropisk lagring. i 2016 blev den fragtet til Frankrig, hvor den har fået yderligere 2 års fadlagring på små Ferrand fade. Den er tappet på flaske i 2018. Rommen har derfor fået sammenlagt 14 års lagring.\nPlantation Rum - Trinidad 15y, Denmark, 43,2%, 70cl\nDuft: Dyb og frugtig duft, med både stenfrugt og de mere tropiske. Fra fadet mærker man vanilje og eg.\nSmagsnoter: Store frugtige noter af ananas, ingefær, balanceret sødme og blød alkohol.\nPlantation Rum - Trinidad Vintage 2009, 51,8%, 70cl\nPusser's Navy Rum - Original Admiralty "Blue Label" Rum, 40%, 70cl\nOriginal Admiralty Rum er en mellemsød rom, der byder på fylde, krydderier og en klassisk engelsk stil.\nPusser's Navy Rum - Overproof "Green Label" Rum, 75%, 70cl\nEn fantastisk engelsk rom, der er tappet ved overproof på 150 og ligger med en alkoholprocent på 75%.\nRom Malecon - Seleccion Esplendida 1976, 40%, 70cl\nRom Malecon Seleccion Esplendida 1976 er en forførende rom, der byder på komplekse krydderier fra den lange fadlagring.\nRommen er mellemsød og med noter af mørk chokolade, ristet kaffe, karamel, vanilje, peber og et touch af kanel.\nRom Malecon - Seleccion Esplendida 1982, 40%, 70cl\nSeleccion Esplendida er en serie af rom, hvor det er vintage udgaver, hvilket vil sige at sukkerrørene kommer fra det vintageår, der er angivet på flasken.\nRom Malecon - Seleccion Esplendida 1987, 40%, 70cl\nRon Abuelo - 12 Años Gran Reserva, 40%, 70cl\nSød duft med et strejf af appelsin. Krydret, fyldig og balanceret smag, lang og sød finish.\nRon Santiago de Cuba, Extra Anejo, 12 Years Old, 40%, 70cl\nRon Santiago de Cuba er kendt over hele verden for deres rom. De bruger mange kræfter på at lave rom, der bliver langtidslagret og som står indenfor de helt gamle cubanske tradtioner. Denne rom er ingen undtagelse.\nRon Zacapa - Reserva Limitada 2015, 45%, 70cl\nEksotisk og kompleks smag. Chokolade og vanilje, og noter af frugt og ristede mandler.\nRon Zacapa - Reserva Limitada 2019, 45%, 70cl\nRum Nation - Panama Decanter 21 Years Old, 40%, 70cl\nVellagret rom, der manøvrerer friskheden trods alderen.\nSanta Teresa, Bicentenario "A.J. Vollmer", 25 Years Solera, 40%, 70cl\nFor uden at være en lidt sjældens størrelse byder Santa Teresa Bicentenario 25 Years Solera på noter af chokolade, rørsukker, kaffe og krydderier. Den har en mellemsød stil og en kraftig, men blød eftersmag.\nSkotlander - Great Dane Rum, 40%, 70cl\nSkotlander Great Dane Rum er lavet ud fra den spanske stilart, som byder på en sød, blød rom med en kompleks, krydret undertone. Smagen byder på noter af vanilje, karamel, farin og chokolade.\nVieux Rhum Dzama 6 Years Old, 45%, 70cl\nadagascar kan også lave rum, og det er denne 6 års et fantastisk eksempel på. Rommen har fået 6 års fadlagring og byder på en krydret smag, der går i dans med vanilje. Rommen ligger i den mellemsøde kategori.\nVieux Rhum Dzama Vintage 1998, 45%, 70cl\nMadagascar kan også lave rum! Her har vi en forrygende vintage 1998 fra Rhum Dzama Rommen er krydret og kompleks med afpasset sødme. Smagen byder på masser af krydderier, ristet kaffe nødder og vanilje.