Eksperter: Erstat madpakker med madordning på skoler - TV 2\nEksperter: Erstat madpakker med madordning på skoler\n4. okt. 2021, 12:53\nMange børn kommer i skole uden morgenmad og frokost, og det har langsigtede konsekvenser, siger eksperter. De foreslår madordninger på alle skoler.\nFolkeskolerne skal tage ansvar for, at eleverne får et sundt måltid mad i skoletiden.\nDet mener flere børne- og ernæringseksperter.\nEksperterne fremhæver blandt andet, at der er en skævvridning i kvaliteten af den mad, som de enkelte børn får med hjemmefra.\nNogle får en sund og nærende madpakke med. Andre får slet ikke noget.\nLouise Klinge, der er skoleforsker, -konsulent og ph.d., er en af dem, der taler for en frokostordning på skolerne.\n- Der er undersøgelser, som har vist, at hvis man er mæt i skolen, har det langt op i livet en positiv betydning for ens helbred, uddannelse og lønindkomst, siger hun til TV 2.\nKommunalbestyrelse træffer valget\nUdmeldingen fra flere eksperter lander op til det kommende kommunalvalg, der finder sted i november.\nDet er nemlig bestyrelserne i de enkelte kommuner, som skal beslutte, om man vil tilbyde madordning på skolerne.\nVælger kommunalbestyrelsen at tilbyde ordningen, går beslutningen om, hvorvidt man vil oprette en madordning, videre til den enkelte skoles bestyrelse.\nDe langvarige studier, der er lavet, viser, at alle vinder ved det\nLouise Klinge, skoleforsker, -konsulent og ph.d.\nIfølge Louise Klinge er det en nem beslutning at træffe. Hun ser gerne, at skoler tilbyder både morgenmad og frokost til deres elever.\nI sin tid som børnehaveleder gik det op for hende, hvor stor ulighed der var i den frokost, som børnene fik med fra hjemmet – hvis de overhovedet fik noget med.\n- Børnene skal ikke bøde for de gode grunde, der kan være i en familie, til at man ikke får lavet den mad, som børnene har brug for, siger hun.\nIfølge Dorte Ruge, der er ph.d. og adjunkt på læreruddannelsen i Odense, viser mange undersøgelser, at det særligt er udsatte familier, som har udfordringer med at give børn madpakker med hjemmefra.\nHun støtter også op om madordning på skoler.\n- Mange familier kender nok til, at madpakken kommer med hjem igen, og så bliver forældrene bekymrede for, hvad deres børn har fået at spise hele dagen, siger hun til TV 2.\nNår elever får den rigtige kost, er de funktionelle i alle fag og i hele undervisningstiden\nMille Mikkelsen, formand i Danske Skoleelever\nGode erfaringer fra nabolande\nEn række af Danmarks omkringliggende lande har indført madordninger på skolerne. Det gælder blandt andet Sverige, Finland og Estland.\nI 1946 valgte den svenske regering at give et bidrag til kommuner, der indførte gratis madordning.\nHer indgik en række krav om næringsindholdet i måltiderne, blandt andet at det skulle dække over en tredjedel af det daglige kaloriebehov.\nEt nyere studie af den svenske model viser de gavnlige effekter af madordningen på skolerne.\nDe elever, som gennem deres skolegang fik serveret mad i skolen, blev næsten en centimeter højere og tog længere uddannelser, og en større del gik på universitetet sammenlignet med de elever, som ikke fik mad på skolen.\nDorte Ruge ser gerne, at der bliver taget lignende tiltag i Danmark.\n- Jeg mener ikke, at det er noget, som kommunerne skal stå alene med. Det skal være en bred offentlig indsats, hvor staten går ind og laver nogle økonomiske og administrative støttestrukturer for det, siger hun.\nDet er frygtelig dyrt, hvis alle skoler skal stilles lige på et meget højt niveau med økologisk mad\nRasmus Edelberg, formand i organisationen Skole og Forældre\nBåde ressourcestærke og -svage vinder\nLouise Klinge hæfter sig også ved det svenske eksempel og fremhæver, at madordninger er en gevinst for børn i både stærke og svage familier.\n- De langvarige studier, der er lavet, viser, at alle vinder ved det. De, der kommer fra ressourcestærke hjem, vinder ind i voksenlivet ved at have været med det i skolelivet og at have fået nærende mad.\nDer kan både være tale om en betalt eller gratis madordning. Og der er ingen tvivl hos Louise Klinge om, at der bør findes offentlige midler, så skolerne har penge til at tilbyde eleverne et nærende måltid mad.\n- Der er så mange undersøgelser, der viser, at det kun kan svare sig at investere, når vi ved, at det kommer helheden til gavn i den sidste ende. Det er ikke en udgift. Det er en investering, siger hun.\nSkoleelever støtter forslag\nForslaget bliver mødt positivt af blandt andet organisationen Danske Skoleelever.\nFormand Mille Mikkelsen pointerer, at ikke alle elever får madpakke med, og hun ser gerne, at skolen tager et ansvar for, at alle elever får et nærende måltid.\nForældre er frustrerede over daginstitutioner, der kræver coronasikre madpakker\n- Når elever får den rigtige kost, er de funktionelle i alle fag og i hele undervisningstiden, siger hun til TV 2.\nI organisationen for skolebestyrelser og forældre til børn i folkeskolen, Skole og Forældre, er man også positivt stemt over for forslaget.\nMen det er ikke helt sort-hvidt, mener formand Rasmus Edelberg. Han foreslår et supplerende tilbud til de familier, som ønsker at tilslutte sig en madordning.\n- Det er ikke alle skoler, der har en kantine. Det er ikke noget, man gør fra den ene dag til den anden, og det er frygteligt dyrt, hvis alle skoler skal stilles lige på et meget højt niveau med økologisk mad, siger han til TV 2.


Fort Douamont | Den Store Krig 1914-1918\nTag-arkiv: Fort Douamont\n12. maj 1916. Verdun: Inferno i Fort Douamont\n12. maj 2016 Rene Rasmussen\tSkriv en kommentar\nJens Jensen, Soed pr. Hejsager, gjorde krigstjeneste i 7. Garderegiment.\nJeg var saa heldig at komme hjem paa Orlov, men da jeg den 12. Maj kom tilbage, skulde jeg melde mig i Mars la Tour, og her meddelte man mig det lidet opmuntrende, at mit Regiment var blevet flyttet til Douaumont-Stillingen. Nu var vi altsaa for Alvor i Brændpunktet, for nærmere kunde vi ikke komme Verdun-Helvedet.\nJeg havde ikke særlig stort Hastværk med at komme videre; men videre skulde jeg jo. Da det led mod Aften, var jeg kommet frem til et Kloster, hvor jeg overnattede. Her traf jeg en Infanterist fra et bajersk Regiment, der for Tiden holdt Fortet Douaumont besat. Han fortalte mig i en ophidset Tone om en frygtelig Begivenhed, en grusom Ulykke, som var sket i Fortet.\nDouaumont laa paa det Tidspunkt, i Begyndelsen af Maj, nogle Kilometer bag ved den forreste tyske Linie, midt i et Terræn, der til Stadighed var Genstand for det franske Artilleris Spærreild, og Fortet selv var Centrum for Beskydningen. Fortet havde to Udgange, en imod Nord og en imod Syd. Paa disse Indgange havde det franske Artilleri i den Grad indskudt sig, at det, saa længe der blev skudt, var umuligt for nogen at slippe levende ud eller ind. Skønt Fortet var det farligste Sted i det livsfarlige Bagland, var det dog alle Frontsoldaters forjættede Land.\nDer var Uhygge i dets Indre, det kostede umenneskelige Anstrengelser at naa frem gennem det granathullede Maanelandskab, hvis man da i det hele taget naaede frem. Man kunde ikke gaa to Skridt uden at dumpe i de mudder- og vandfyldte Kratere, og samtidig eksploderede Granaterne rundt omkring; men var man først naaet frem, var Douaumonts underjordiske Gange og skumle Kasematter det sikre Tilflugtssted, der for en Tid gav Ro og Hvile. Her fik de saarede den første Behandling, her var der Mulighed for en Taar Vand og en Bid Brød, inden det sidste trælsomme og farlige Stykke Vej blev tiltraadt.\nDouaumont var saaledes til Stadighed som en Bikube. Naar Skydningen tog lidt af, gik det ustandseligt ud eller ind. To Strømme mødtes her, den, der skulde frem, og den, der skulde tilbage, og var man først inde, havde man aldrig Hastværk med at komme videre.\nNatten mellem den 7. og 8. Maj havde Fortet været overfyldt. Mange saarede var bragt ind, og talrige Soldater, der under de haarde Kampe var kommet bort fra deres Formationer, havde søgt Tilflugt i Fortet. Der var Trængsel overalt, i Gange og i Kasematterne.\nI den tidlige Morgenstund kommer en Pionerafdeling ind i Fortet. Den er paa Vej ud til Linien og slæber Haandgranater og Flammekastere med sig. Hele Vejen op til Fortet har været et eneste Kapløb med Døden. Nu vil de hvile en Stund. De trænger til det, inden Kapløbets sidste og værste Del skal tiltrædes. De kan kun blive her nogle faa Minutter. Vaabnene stiller de fra sig inden for Indgangen.\nDer er et særdeles livligt Rykind paa dette Tidspunkt. Strømmen gaar frem og tilbage. Man trænges, puffes, stødes. Gangene er tætpakkede, som Sild i en Tønde, og saa skal man oven i Købet have Flammekastere og Haandgranater til at spærre for Trafikken!\nUdenfor flover Artilleriilden af. Det er paa Tide at faa de saarede tilbage til Lazaretterne. En Strøm af letsaarede presser pludseligt paa for at slippe ud og komme af Sted. Trængslen vokser. Flammekasternes Grejer spærrer for den uhindrede Passage. Der opstaar Panik! Ud! Ud! Hurtigt, inden de franske Granater atter udslynger Rædsel og Død!\nDa sker der midt i Trængslen og Mørket noget skæbnesvangert. En af de letsaarede faar Foden i Snare i et Bundt Haandgranater. Han sparker til med den anden Fod for at komme fri. En af Aftrækssnorene, der er smuttet ud, strammes og rives ud. Med et vældigt Brag eksploderer hele Beholdningen af Haandgranater.\nGangene gennem rystes. Ingen ved, hvad der er sket. Frygtelige Skrig høres, uhyggelig Jamren fra lemlæstede Mennesker runger gennem Fortet. — Er en fransk Granat gaaet gennem Loftet?\nEksplosion følger paa Eksplosion. Fortet giver efter. Kaskader af Røg og Kvalm stiger som fra en Vulkan op mod Himlen. Udefra ser det ud, som om hele Fortet springer i Luften.\nNu antænder de eksploderende Haandgranater Flammekasterne. Den brændende Vædske baner sig sydende og hvislende Vej ned gennem Gangene, der er fyldt med saarede Soldater. De brændes levende.\nAlt er indhyllet i en tæt, kvælende og stinkende Os. Nu gaar Lyset ud. Panikken stiger. Rædselen tiltager. Lidelserne naar Toppunktet. Den brændende Strøm flyder videre, løber fra Galleri til Galleri, finder Vej ned til de dybeste Kasematter, indtil den dybt nede flyder ind i et Lager af Granater og Kardæsker, som Franskmændene har efterladt. De antændes.\nNye frygtelige Eksplosioner. Paany gennemrystes Fortet. Det giver sig som ved et Jordskælv. Mennesker styrter forvildede omkring, vanvittige. Alle Vegne Mørke. Kvalmen bliver tættere og tættere, opsluger alt. Alle Veje er spærrede. Det er umuligt at aande. Verdun-Kæmperne, spærret inde i Douaumonts brændende Helvede, finder en grusom, pinefuld Død i Kvalm og Ild.\nOg udenfor gaar Solen op til en straalende, vidunderlig Majmorgen. Tropper udefra kommer efterhaanden til Undsætning. Der sørges for Ventilation. Lysene tændes paany.\nEt frygteligt Syn! De døde ligger indfiltrede, i Lag, lemlæstede, sønderflængede, forbrændte. Alle Gangene er overfyldte. Man staar hjælpeløs og ser paa dem. Hvad skal man gøre med alle de døde? Ud kan de ikke komme, for ingen kan færdes udenfor, og inde kan de heller ikke blive.\nI den Gang, i hvilken det største Antal dræbte findes, samler man alle de øvrige. De lægges i Lag. Lagene vokser. Da man endelig har samlet dem alle, murer man Gangen til i begge Ender.\nOg derinde, i denne kæmpemæssige, murede Fællesgrav, ligger herefter Ligene af 28 tyske Officerer og 650 tyske Soldater, brændt ihjel eller dræbt hin Rædselsnat efter et skæbnesvangert Uheld i Fortet Douaumont.


Forskel mellem briller og kontakter\nNøgleforskel: Briller, også kendt som briller, specs eller briller, er rammer, der bærer linser og bæres foran øjnene for at korrigere syn. På den anden side er kontaktlinser linser, der er direkte anbragt på hornhinden i øjnene.\nBriller og kontaktlinser er forskellige typer af ordineret øjenpleje. En person, der har synsfejl som nærsynethed, langsynethed og astigmatisme, kan bruge disse til at hjælpe med at rette deres syn. At vælge mellem briller og kontakter afhænger af personens synspunkt og komfort, men man bør huske på, at de begge er midlertidige former for korrektionsmetoder, mens en mere permanent metode ville være Lasik eller korrigerende kirurgi.\nBriller, også kendt som briller, specs eller briller, er rammer, der bærer linser og bæres foran øjnene for at korrigere syn. Andre typer briller er kendt som solbriller og sikkerhedsbriller bruges til at beskytte øjnene mod sol, rusk, UV-stråler, støv osv. Briller har normalt en næseplade til at understøtte brillerne på næsebroen og holde den fra at glide og tempel arme, der er placeret over ørerne for at holde brillerne oprejst på ansigtet.\nDe tidligste former for brug af glas til forstørrelsesformål er blevet dateret tilbage til oldtidens egyptiske tidspunkter i det 5. århundrede f.Kr. Men ifølge rapporterne blev den første briller udviklet i Italien i 1286 e.Kr. af den dominikanske friar Giordano da Pisa. Disse tidlige briller, i det 13. og 14. århundrede, havde konvekse linser, der kunne rette både hyperopi (farsightedness) og presbyopien, som udvikler sig som et menneskealder.\nAndre typer af briller omfatter sikkerhedsbriller, (snebriller, solbriller) 3D-briller, færdige læsereglas, bifokaler og bioptik. Solbriller har normalt en tonet linse for at beskytte øjnene mod sollys og UV-stråler; Den er tilgængelig med eller uden korrigerende linse. Snebriller og vandbriller er normalt tilgængelige uden foreskrevet linse og bruges til at holde sneen eller vandet ude af øjnene. 3D-briller bruges til at give illusionen af tre dimensioner på en todimensionel genstand. Færdige læseregler er tilgængelige over disken og i en styrke fra 1, 00 til 3, 50. Bifokaler bruges til at korrigere nærsynethed og fremsynethed.\nPå den anden side er kontaktlinser linser, der er direkte anbragt på hornhinden i øjnene. Kontakter kan også bruges af kosmetiske eller terapeutiske årsager. Oprindeligt blev Leonardo Da Vinci krediteret ideen om kontakterne i 1508, men de første succesfulde kontakter blev udviklet af tysk øjenlæge Adolf Gaston Eugen Fick i 1887. Disse linser blev udviklet ved brug af kraftigt blæst glas og var 18-21 mm i diameter, og det tomme mellemrum mellem hornhinden og linsen blev fyldt med dextrose (glucose) opløsning. Oprindeligt var linser sclerale linser, hvilket betød, at de dækkede scleraen og skabte en tårevældt hvælving over hornhinden. Linserne blev fremstillet af fuldblæst glas indtil 1930'erne, da PMMA eller plexiglaslins tillod produktion af plastiklins.\nDe første "hornhinde" linser blev udviklet i 1949 og var meget små sammenlignet med sclera linse. PMMA-objektiverne var temmelig dyre og skrøbelige og var kendt som hård linse. En ulempe ved hård linse var, at det ikke var åndbar, hvilket betyder, at det ikke tillod, at ilt blev overført gennem linsen til hornhinden. Den konstante udvikling for mere behagelig og åndbar linser har resulteret i dagens bløde linser.\nDe forskellige typer linser omfatter korrigerende, X-Chrom, kosmetiske og terapeutiske. Korrigerende linse er tilgængelig i klar eller farve. Disse linser er normalt ordineret og bruges korrekt synsproblemer som fremsynethed, nærsynethed og astigmatisme. X-Chrom-objektiv bruges af personer med farveblindhed, selv om det ikke gendanner normal farvesyn, hjælper det med at skelne farver bedre. Kosmetiske linse er normalt farvet objektiv, der gør det muligt for en person at ændre deres hornhinde farve midlertidigt og kan også omfatte korrigerende foranstaltninger. Terapeutisk objektiv er bløde linser, der bruges til at behandle og styre ikke-brydningsforstyrrelser i øjet. Et bandage kontaktlins beskytter en persons skadede eller beskadigede øje fra konstant gnidning og blinker.\nObjektiver er engangsbrug, men tidsrammen afhænger af udviklingen af objektivet. Dispose tidsplanen varierer fra daglige, ugentlige, månedlige til årlige. Briller på den anden side behøver ikke at blive udskiftet konstant, men skal ændres, hvis en persons recept ændres. Briller er også ubelejlige under kraftig sport og i konstante kolde temperaturer. Kontaktpersoner har brug for mere pleje sammenlignet med briller, da de er direkte anbragt på øjet og har flere chancer for at inficere.\nBriller eller briller er rammer, der bærer linser, der bæres foran øjnene, normalt til synskorrektion, øjenbeskyttelse eller beskyttelse mod UV-stråler.\nEn kontaktlinse er en korrigerende, kosmetisk eller terapeutisk linse, som normalt placeres på hornhinden i øjet.\nDominikanske Friar Giordano da Pisa i 1286 AD i Italien\nFørste succesfulde lins blev opfundet af tysk øjenlæge, Adolf Gaston Eugen Fick i 1887\nKorrigerende, Sikkerhed, Solbriller, 3D Briller, Læsebriller, Bifokaler, Progressive, Bioptik\nTør ned med en blød klud for at fjerne bakterier og snavs, læg brillerne med linsen opad for at undgå ridser\nSænk i opløsning, når den ikke er slidt, skal bortskaffes med jævne mellemrum. Brug rengøringsopløsningen til at desinficere, før du bruger den\nAfhængigt af typen fra $ 30 - $ 300 en boks med seks linser.\nSpænder fra $ 20 til $ 1.000 afhængigt af stil, øjenproblemer og butik.\nI en rektangulær eller cylindrisk sag\nEn flad sag med to cylindriske sektioner for at holde hver enkelt sag med opløsningen\nAfhængig af tilstanden, kan det være nødvendigt at ændre sig, hvis ændringer i øjensygdomme ændres\nAfhænger af kontakttype, kan det være dagligt, månedligt, årligt osv\n14 timer kontinuerligt om dagen\nForskellige typer, stilarter og former giver et mere sofistikeret udseende, ingen permanent skade på øjet\nGiver mere naturlig vision, lettere at bruge til sport og i regn, ingen refleksioner, ingen tåge, komfortable, kan matche enhver stil af tøj\nRefleksioner, dårlig side vision, konstant bevidsthed om rammen, periodiske justeringer er påkrævet, tåge op med skiftende temperatur, ikke egnet til sportsaktiviteter\nallergi overfor kemikalier indeholdt i vedligeholdelsesløsninger, conjunctivitis, revner i linserne, irritation, proteinaflejringer på linsen, skade på hornhudets øverste lag ved linsen, der ikke er velplaceret, øjenirritation, tørhed


Bestil Kristina Dam Grid Skænk – 12495 kr.\nKristina Dam Grid Skænk\nKristina Dam Grid sideboard skænk. Elegant skænk fra Kristina Dam, designet med inspireret fra den tyske Bauhaus stil, som blev meget berømt i 1930érne. Bauhaus stilen tog udgangspunkt i bådefunktion og design, og ofte med et industrielt look. Skænken (Læs mere)\n12495 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Kristina Dam Grid Skænk\nKategori: Møbler > Reoler og opbevaring > Vitrineskabe\nEn masse e-handler foreslår nu til dags et hav af forskellige muligheder for fragt. En yndling er for nærværende at få leveret til et udleveringssted, som gør at du kan hente pakken præcis når det passer dig. Fragtmuligheden er altså ekstremt bekvem, samt ofte endda den mest prisbevidste form for levering ved køb af Kristina Dam Grid Skænk.\nDu kunne omvendt forsøge at få pakken sendt hjem til dig privat eller ud på din arbejdsplads. Denne bliver godt nok en kende mere pebret, men også ekstremt praktisk. Den billigste form for levering er dog at hente ordren selv, men det afhænger af at du fysisk befinder dig med kort afstand til online forretningens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet på Møbler > Reoler og opbevaring > Vitrineskabe kan være ret central forudsat du står og skal bruge varerne øjeblikkeligt, så med det formål er det sandelig fornuftigt at vi dobbelttjekker den anslåede leveringstid på den relevante vare.\nEn del internet firmaer giver løfte om 1 hverdags levering på massevis af varenumre, eksempelvis Kristina Dam Grid Skænk, men glem ikke at det er regnet ud fra at handlen gemmenføres forinden et fast klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få ordren ordnet forud for at logistikmedarbejderne har fyraften.\nEn hel del internet outlets præsterer levering uden omkostninger, men for det meste er det påkrævet at der bestilles for en bestemt sum. Alternativt skulle man foretrække den billigste metode til levering, hvilket tit – ligegyldigt om du opholder sig tæt på Herning, Vordingborg eller Bramming – vil være at få leveret pakken til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden yderst hensigtsmæssigt for internetbrugere at finde information om priser i blandt flere internet firmaer i Danmark, og for det har adskillige Kristina Dam online forretninger set sig nødsaget til at trykke salgsværdien på deres varer – til børn, men også til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange byde på fri fragt.\nDerfor kan det imidlertid blive lønsomt at analysere indtil flere forretninger på nettet efter udsalg på Kristina Dam Grid Skænk forud for at du gennemfører din bestilling, sådan at man er tryg ved at få den mest betalelige pris.\nMan bør alligevel ikke undervurdere, at hvis en internet shop frembyder bedst i test varer til salg for en pris der kan virke usædvanlig billig, så bør det ofte være en indikator for en uærlig e-shop. Handler med kort er ikke desto mindre indbefattet af et reglement, som skærmer dig som kunde imod svindlende online forretninger.\nGenerelt tilråder vi handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du drage nytte af en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at afdrage beløbet senere.\nForud for at folk køber på en Kristina Dam shop på nettet burde man på en vis måde løbe igennem dens regler, dog er det typisk et tidskrævende projekt.\nEt andet alternativ kunne måske være at se om internet forretningen er e-mærket medlem, eftersom det er en sikkerhed for at internet selskabet overholder dansk lovgivning, tillige med at den undertiden overvåges af jurister der behersker de gældende regulativer. Derudover giver det dig genvej til hjælpende service, når du forvoldes besvær med din shopping.\nYderligere er det klogt at køberen er sat ind i de mest basale bestemmelser i forbindelse med bestillingen, fx hvilken returpolitik webshoppen anvender. Derfor er det samtidig afgørende, at man permanent gemmer ens ordrekvittering, således man i fremtiden vil kunne påvise sin bestilling af Kristina Dam Grid Skænk, hvad end du søger et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot genererer helt hensigtsmæssige genveje til at bese en lang række nuværende kunders opfattelser og derved tilråder vi, at du tager et kig på online firmaets vurderinger af Kristina Dam Grid Skænk forud for at du handler.\nFacebook præsterer ligeledes nogle gode løsninger til at få indtryk af e-firmaets kundefokus. Foruden det er der mange e-forretninger som giver kunderne mulighed for at afgive en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket også kan tages i brug til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nDenne hjemmeside finansieres af reklamer. Vi har et fast samarbejde med en gruppe af internet forretninger når vi promoverer virksomhedernes varer, og modtager betaling ifald en bruger fra vores side fuldfører en transaktion.\nFakta angående varer og online varehuse vedligeholdes hele tiden, men vi tager forbehold for justeringer der kan være implementeret siden vi senest opdaterede hjemmesidens data.


Paradisruten (rute 38) – Nysted & omegn / nysted.dk\nParadisruten er sat i verden af Nysted erhvervs- og Turistforening og Nysted kommune i 1997.\nIdeen var, at skabe en attraktiv rute langs Østersøen og Guldborgsund langs hele den daværende kommunes kyst, som en del af den regionale cykelrute 38.\nDesværre lykkedes det ikke at lave den perfekte løsning, så NOF beskriver her et lidt afvigende forløb, som ikke er skiltet hele vejen. Desuden tager vi udgangspunkt i Nysted og beskriver to delruter: én mod øst og nord, der ender i Sundby (Nykøbing) og én mod vest, der forsætter ind i Lolland kommune, som rute 38.\nUnder alle omstændigheder og uden unødvendig beskedenhed, vil vi udnævne Paradisruten til en af Danmarks smukkeste cykelruter.\nBilledserie fra øst og vest\nParadisruten mod øst fra Nysted\nRoute map for Paradisruten Øst by Erik Damskier on plotaroute.com\nBemærk at kortet kan udbredes, så det fylder hele skærmen, at det kan forstørres og formindskes og at "pilens" fart kan reguleres\nKort beskrivelse af den østlige rute.\nVed enden af Nysted Havn ligger et fredet tidligere røgeri ved siden af en lille skanse fra begyndelsen af 1800-tallet. Længere ud ses en større skanse. Skansepavillonen fra 1911 var oprindelig et mødested for skytteforeningen, men blev senere et populært dansested.\nFra badestranden forløber stien lige i vandkanten med udsigt til Gedser og de 162 vindmøller i havet. Senere kommer man ind til Strandhus Alléen hvor der ligger ca. 15 tidligere husmandssteder på en lang række med jord ned mod havet. Ved Holten er der en gratis lejrplads med badestrand, shelter og WC. Roden Skov har altid hørt sammen med Ålholm. I midten findes en stor cirkelplads, der er anlagt til jagtformål.\nFrejlev Skov med de over 120 oltidsminder tilhørte derimod højst usædvanligt bønderne i Frejlev. Læs historien om skoven, et mord, en sten og et vejkors her. Solstenen i Frejlev har en ukendt oprindelse. Måske er den fra bronzealderen eller måske er den et kasseret forarbejde til en døbefont.\nDer er fri adgang til parken ved Fuglsang, og ved siden af finder man Fuglsang Kunstmuseum og den særegne strandeng Skejten, som også kan beses i Folketingssalen på 2 malerier. Lolland har kun små og korte åer, med Flintinge Å ligner da lidt. Der er også adgang til et fuglekig fra Bymarken.\nParadisruten med vest fra Nysted\nRoute map for Paradisruten Vest by Erik Damskier on plotaroute.com\nKort beskrivelse af den vestlige rute.\nRuten starter fra Nysted Havn hen over Alverdens gang (en dæmning fra 1880'erne) og forbi Ålholm. På den anden side af Rørsøen kan man tage en afstikker gennem Hestehaven (skov og tidligere slotspark) . Bag stenmuren lå slottes store gartneri med eget vandtårn.\nVed Stubberup ligger en lille havn og en badestrand, og mod nord Lollands eneste højmose, der er fredet, men desværre meget forsømt. Fremme ved Egholm Skov kan man vælge at følge skiltningen nord om skoven eller en ny vej gennem den. I begge tilfælde bør men dreje mod syd over diget til Høvænge Havn. Videre mod nord passerer man Høvængestenen, Lollands største sten. Derefter skal man gennem Dødemosen, hvor sagnet siger at en deling svenske soldater druknede i 1658.\nVed Handermelle fører den officielle rute nord om skoven. På vestsiden kan man ad forskellige veje nå frem til det Sydlollandske dige, og på det kan man med få afbrydelser følge en formidabel rute ca. 50 km fra Brundragene til Nakskov.


ReadingGirl - Movellas\nNogle mennesker ville beskrive mig som skør. Andre ville sige jeg var sjov. Lige meget hvad lever jeg ikke for denne verden, men verden i mit hovede. Den jeg selv kan lave og som ikke indeholder dagligdagens problemer og forfærdelige hændelser. Vil jeg miste mig selv i den verden? Ingen ved eller kan finde ud af det. Skulle jeg tage mig sammen og komme videre? Aldrig.\nSome angels are devils and some humans are angels - Unknown\nFashion is a Bitch...\nReadingGirl5 years agoSvar\nLyder god :) Glæder mig til at læse den ;D\nDylan-Rose Perez på 18, har altid haft det svært. Hun er blevet mobbet hele hendes skolegang. Hendes far blev dræbt af hans bror og hun har aldrig kendt hendes mor. Med hendes eneste veninde Hope tager...\nmumbled "En begyndende ide"\nJeg har en ide om en pige som ender i en lille, afrikansk landsby, som 7 år. Hun kan kun skrive og læse engelsk. På en eller anden måde så ender hun i England og skal lære at leve der.\nNu har jeg bare problemet, at jeg ikke kan bestemme mig om to ting:\nSkal pigen være stum pga. en mental lammelse eller kun kunne snakke engelsk?\nOg skal det være en 1D historie eller ej?\nKun kunne snakke engelsk og det skal da klart være en 1D historie :-D\njeg syntes hun skal være stum og ingen 1D. Historien virker mere troværdig sådan i mine øjne men det må du selv bestemme =D\nOhh, God. Fandt opdagede lige hvor hovedpersons navn i min lille historie i skolen kommer fra... Men fantastisk historie ;)\nGlæder mig til at læse den ;)\nReid har endelig nået starten af hendes drøm, hun er blivet signet af Syco Records. Hendes liv er som en dans på roser, indtil en hvis dreng kommer ind i billedet. Uskyldige Reid, som endnu ikke har fået...\nReadingGirl6 years agoSvar\nPatch on her heart...\nDen historie er til krimi konkurrencen. Histroien forgår i år 2032. Alting er blevet vendt op og ned i sverige, det er blevet delt op i to distrikter Imalino og Igana. Begge distrikter holder sig hver...


Hotel Le Sentier | De 10 bedste hoteller i Le Sentier | Hotels.com\nSøg efter hoteller i Le Sentier\nUdforsk Le Sentier\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Le Sentier.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Le Sentier, Schweiz, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Le Sentier Hôtel de Ville le Sentier, som er blevet reserveret 13 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Le Sentier kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Le Sentier på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 1 hoteller i Le Sentier. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Le Sentier\n- Seværdigheder i Le Sentier\n- 5 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Le Sentier\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Le Sentier.\nSe hoteller i Le Sentier på et kort


Forbedring af videnssamarbejdet i Randers Familiecenter (Case) - propublic.dk\nForbedring af videnssamarbejdet i Randers Familiecenter (Case)marie@propublic.dk Østergaard2022-04-04T14:50:40+02:00\nForbedring af videnssamarbejdet i Randers Familiecenter (Case)\nI 2018 indgik Propublic i et samarbejde med Randers familiecenter omkring at styrke kvaliteten af deres dokumentation. Casen viser, hvordan man kan arbejde med systematisk inddragelse af viden i den daglige praksis, hvilken betydning dokumentationsredskaber har i det fagprofessionelle arbejde med problemidentifikation, inferens og indsatsvalg og hvordan man kan designe sin dokumentation til at understøtte et motiverende videnssamarbejde omkring løsningen af sin kerneopgave.\nBedre udnyttelse af egen dokumentation\nLedelsen i casekommunen havde en idé om, at al den dokumentation de lavede kunne bruges til noget mere end bare dokumentation og kontrol. At det måtte være muligt i højere grad end tilfældet var, at anvende den eksisterende og tilgængelige viden til at prioritere og tilrettelægge indsatserne på området. En idé, der også afspejlede et ønske om at supplere den styringsmæssige platform med viden om kvaliteten i udøvelsen af kerneopgaven, fremfor udelukkende viden om rammevilkår (udgiftsniveau, overholdelse af tidsfrister og lovgivningsmæssige krav etc.).Ledelsen ønskede at se nærmere på, hvad den eksisterende viden rent faktisk blev brugt til. I første omgang i form af en undersøgelse af de dokumentationsveje, der eksisterede mellem myndighedsområdet og det udførende led i casekommunen. Ledelsen besluttede derfor, at der skulle gennemføres en forskningsunderstøttet undersøgelse af, hvordan der blev overleveret viden, registreringer og indsatsdokumentation i og mellem deres afdelinger på familieområdet og af, hvorfor der var så stor modstand blandt nogle fagprofessionelle overfor visse dokumentationskrav og procedurer for samarbejdet omkring hver enkelt forløb.\nMere og bedre faglig styring af kerneopgaven\nDe dokumentationssystemer, som de fagprofessionelle er forpligtet til at bruge, indeholder både eksplicitte og implicitte forklaringsmodeller og normative antagelser om, til hvem en indsats skal gives, og hvorfor den forventes at virke. Undersøgelsen af dokumentationsveje og videnssamarbejdet førte til, at man i casekommunen fremover ville prioritere at finjustere dokumentationsvejene, så man kom i gang med at bruge al den viden, man allerede indsamlede om sagsforløbene på en måde, så lederne bedre kunne prioritere, argumentere og styre rammerne for indsatsarbejdet, ligesom de fagprofessionelle kunne få et bedre grundlag til at finjustere indsatsvalg og behandling med. Konkret førte undersøgelsen af videnssamarbejdet frem til, at man besluttede at se nærmere på, hvordan den dokumenterede viden kunne anvendes til at blive klogere på sin egen praksis.


Brug af sikkerhedsrobotter spredes, men der er set få håndgribelige resultater\nIndsendt af: Cyrus Farivar via NBC News 27. Juni, 2021\nAdministrerende direktør for sikkerhedsrobotproducenten, Knightscope, siger, at Amerika kunne være den sikreste nation på jorden, hvis der kun var nok sikkerhedsrobotter indsat. Omvendt har faktiske brugere af disse robotter meget lidt at rapportere om håndgribelige resultater. Dog kan hver robot indsamle over en terabyte data om dagen! ⁃ TN Editor\nDa Westland Real Estate Group købte Liberty Village, et udbredt lejlighedskompleks på 1,000 enheder på den nordøstlige kant af Las Vegas for næsten to år siden, identificerede politiet det som en af byens hyppigste kilder til 911 opkald.\n”Der var lidt af alt,” sagde Dena Lerner, en talskvinde for Westland. ”En masse bandeaktiviteter, der drejede sig om kontrollerede stoffer, prostitution, hundringe. Vi havde problemer med pistolringe, drive-by-skyderier, røverier, overfald - vi taler alt. ”\nSå tidligere på året introducerede Westland et bredere program for at reducere kriminalitet og tilføjede en “autonom sikkerhedsrobot” fremstillet af Knightscope, et firma i Silicon Valley for at gøre komplekset mere sikkert. Hver robot får et kaldenavn, og den der strejfer rundt i Liberty Village kaldes "Westy".\nDenne model, K5, er en konisk, omfangsrig, kunstig intelligensdrevet robot, der er lidt over 5 meter høj. Westy vandrer langsomt rundt med en menneskelig ganghastighed med fire interne kameraer, der fanger en konstant 360-graders visning. Det kan også scanne og optage nummerplader og unikke digitale identifikatorer, som hver mobiltelefon sender, kendt som MAC-adresser.\nMen det er uklart, hvor meget Westy har reduceret kriminaliteten i Liberty Village. Knightscope, som ivrigt forsøger at rekruttere nye kunder, fortalte lokale nyhedsforretninger, at Westy havde resulteret i et "markant fald i 911-opkald", hvilket understreger "endnu en sejr til kriminalitetsbekæmpelse." Knightscope inkluderede artikler om Westy som en del af dets nylige banen til individuelle investorer og i sine planer om tage virksomheden offentligt.\nOfficer Aden Ocampo-Gomez, en talsmand for Las Vegas Metropolitan Police Department, sagde at selvom komplekset ikke længere er på agenturets top 10-liste for hyppigste 911-opkald i den nordøstlige del af Las Vegas Valley, tror han ikke al ære skal gå til Westy.\n”Jeg kan ikke sige, at det skyldtes robotten,” sagde han.\nDa flere offentlige agenturer og virksomheder i den private sektor griber til robotter for at hjælpe med at bekæmpe kriminalitet, går dommen ud af, hvor effektive de er til faktisk at reducere den. Knightscope, som eksperter siger er den dominerende aktør på dette marked, har nævnt lidt offentligt bevis for, at dets robotter har reduceret kriminalitet, da virksomheden anvender dem overalt fra en Georgia indkøbscenter til en Arizona udvikling til en Nevada kasino. Knightscopes kunder ved heller ikke, hvor meget disse sikkerhedsrobotter hjælper.\n"Ser vi dramatiske ændringer, siden vi indsatte robotten i januar?" Lerner, sagde Westland-talsmanden. "Ingen. Men jeg tror, det er et fantastisk værktøj til at holde et samfund så stort som dette, at holde det mere sikkert, at holde det kontrolleret. ”\nFor sin del Knightscope fastholder på sin hjemmeside, at robotterne "forudsiger og forhindrer kriminalitet" uden meget bevis for, at de gør det. Eksperter siger, at dette er en dristig påstand.\n”Det ville være vanskeligt at indføre en enkelt ting, og det får kriminalitet til at gå ned,” sagde Ryan Calo, en jura-professor ved University of Washington, der sammenligner Knightscope-robotterne med en "vandrende fugleskræmsel".\nDerudover leverer virksomheden ikke specifikke, detaljerede eksempler på forbrydelser, der er blevet modarbejdet på grund af robotterne.\n”Jeg siger bestemt, at vi gør en forskel,” sagde Stacy Stephens, Knightscopes medstifter og administrerende vicepræsident. “Du ved ikke, hvad der kan være sket i forhold til at indsætte en sikkerhedsvagt derude.” +\nCOVID-19 ses som vendepunkt for online cyber-sikkerhed\nTeknokrati stiger, frihed falder, når COVID-19 spredes\nAutonome kamprobotter ses som fremtiden for ...\nDine 'private' COVID-19 testresultater vil gøre ...\nBrug af sikkerhedsrobotter spredes, men få håndgribelige resultater set - United Push Back\nJuni 28, 2021 7: 41 am\nJuni 28, 2021 7: 45 am


Ytringsfriheden for ansatte er under pres - netavisnord\n02/05/2019 09/05/2019 - Politik\nYtringsfriheden er lige nu et varmt emne i den offentlige debat. Interessen samler sig f.eks. om imamers og en vis højreekstremists ytringsfrihed. Men ytringsfriheden for de ansatte på arbejdspladserne er der ikke så meget fokus på. Hvordan går det egentligt med den? Vi har spurgt formanden for BUPL i Aalborg Liselotte Thomsen om, hvordan det står til med ytringsfriheden på de nordjyske arbejdspladser, hvor BUPL’s medlemmer er ansat. Og hvad vil det betyde for offentlige ansattes ytringsfrihed, hvis justitsminister Søren Pape Poulsens forslag til en ny vejledning om offentlige ansattes ytringsfrihed bliver ført ud i livet?\nEn række fagforbund og andre har taget temperaturen på, hvordan ytringsfriheden for deres medlemmer i praksis har det, hvis medlemmerne udtaler sig offentligt om kritiske forhold på deres arbejdsplads. Resultatet af undersøgelserne er nedslående.\n60 procent af de ansatte på hovedorganisationen FTF’s område – som bl.a. organiserer folkeskolelærerne, politibetjente, pædagoger og socialrådgivere – er bange for at udtale sig offentligt om forhold på deres arbejdsplads – viser en undersøgelse fra 2016. Det er en stigning på 10 %points i forhold til året før.\nEt andet eksempel: 2/3 af de offentligt ansatte i ældreplejen mener, at det vil have negative konsekvenser for dem, hvis de udtaler sig offentligt om kritisable forhold på arbejdspladsen ifølge en RUC-undersøgelse.\nEt tredje eksempel: En undersøgelse, som Dansk Socialrådgiverforening har foretaget i 2018 viser, at 7 ud af 10 socialrådgivere frygter for konsekvenserne, hvis de bruger deres ytringsfrihed til at kritisere forholdene på deres arbejdsplads.\nHvad med pædagogerne og ytringsfriheden i Nordjylland\nEn dugfrisk, landsdækkende undersøgelse blandt BUPL’s medlemmer viser, at hver anden ikke bruger deres ytringsfrihed til at kritisere deres arbejdsplads offentligt, selv når de mener, der er et behov for det. Det er en markant stigning i forhold til 2015, hvor tallet var hver tredje.\nMen hvordan er situationen på de nordjyske arbejdspladser, hvor der er ansat pædagoger? Vi har spurgt formanden for BUPL Nordjylland, Liselotte Thomsen.\n– Jeg tror, de landsdækkende tal afspejler forholdene i Nordjylland, men det er svært at vide noget helt eksakt om, fordi vi ikke har konkrete tal opgjort for de enkelte regioner. Men vi har drøftet spørgsmålet i BUPL, og der er ikke noget, der tyder på, at der er forskel på, hvor stort problemet er i forskellige dele af landet.\nMen alt i alt er problemet faktisk rigtigt stort, og vi oplever mange, der ikke har lyst til at ytre sig offentligt.\n– Hvad er forklaringen på, at så mange af jeres medlemmer ikke ytrer sig offentligt om forholdene på deres arbejdsplads?\n– Der er flere forklaringer. Først og fremmest, fordi de frygter, at de kan blive indkaldt til ”kammeratlig samtale” hos deres leder, få advarsler, blive forflyttet, ikke blive forfremmet og i sidste instans blive fyret.\nMen forklaringen kan også være, at deres kolleger ikke er enige med dem i, at det er en god ide at udtale sig offentligt. F.eks. kan de være nervøse for, at en negativ omtale af deres daginstitution kan betyde, at forældrene vælger en anden at sætte deres barn i.\nMen her er det vigtigt at slå fast, at der ikke er tale om kritik af kolleger, når man føler det nødvendigt at udtale sig til offentligheden, men af rammerne og vilkårene for deres arbejde – vilkår som bliver besluttet andre steder, nemlig først og fremmest hos politikerne.\n– Hvad gør I, når I får en henvendelse fra et medlem om, at hun/han er blevet udsat for negative sanktioner efter at have ytret sig offentligt?\n– Jeg skal love dig for, at vi rykker med det samme. Det vil vi ikke finde os i. Vi vil typisk tage kontakt til forvaltningschefen i den kommune, hvor vores medlem er ansat.\nMen en sag kan undertiden være vanskelig at håndtere, fordi det kan være et problem at bevise, at de negative sanktioner, vores medlem er blevet udsat for, netop skyldes, at hun/han har udtalt sig kritisk offentligt. De sager, vi har haft, er nogle, hvor der foreligger noget skriftligt, eller hvor vores medlem er indkaldt til tjenstlig samtale, har fået en advarsel o.l.\n– Kan man ikke også mene, at medarbejderne bør udvise loyalitet overfor deres arbejdsplads og holde en kritik internt?\n– Jo, nogle gange skal man spørge sig selv om, hvorvidt en kritik egner sig til det offentlige rum, eller om et problem bedre kan løses internt med f.eks. medvirken af tillidsrepræsentanten. Men det er vigtigt at understrege, at de overordnede rammer og vilkår for arbejdet kan man sagtens gå ud og sige noget om offentligt. Loyalitet overfor arbejdspladsen er lige præcist at påpege – også nogle gange offentligt – hvilke negative konsekvenser politikernes beslutninger om besparelser osv. kan have. Det er et spørgsmål om næsten at være forpligtet til at gøre det.\n– Selvom selvcensuren ifølge undersøgelsen er øget blandt pædagogerne, er der i den seneste tid blevet mere fokus på normeringer mm. på daginstitutionerne?\n– Ja, vi har i BUPL længe sagt, at normeringerne er alt for lave. Men politikerne har affærdiget os med henvisning til, at vi er en interesseorganisation, der bare vil varetage vores medlemmers interesser. Det vil vi selvfølgelig også, men vi er så sandelig også – sammen med andre personalegrupper, inkl. institutionernes ledere – dedikeret i arbejdet med at skabe gode forhold for børnene.\nMen det er meget sigende, at det først er når forældrene, som det er sket i de sidste måneder, for alvor er kommet på banen og har demonstreret mod de lave normeringer og har krævet minimumsnormeringer, at politikerne er vågnet op.\nDR-dokumentaren ”Hvem passer vores børn” fra marts 2019 har også været en øjenåbner for mange. Jeg tror, at den forældrekampagne, der efterfølgende opstod på Facebook, hvor forældre f.eks. konkret har skrevet, at ”i dag afleverede jeg min søn i vuggestuen, og der var der 1 pædagog til 10 børn”, også har betydet en del.\nOg det samme gælder de børnehavepædagoger, som på Facebook f.eks. har gjort opmærksom, at ”i morges var jeg alene med 17 børn”.\nSå – måske – er politikerne ved at vågne op.\nEr justitsministers Søren Pape Poulsens på vej til at begrænse ytringsfriheden?\nMen måske bliver det endnu vanskeligere og mere usikkert for Liselotte Thomsens medlemmer og andre offentlige ansatte at ytre sig offentligt i fremtiden.\nJustitsminister Søren Pape (K) sendte nemlig for få måneder siden et udkast om en ændring af den eksisterende vejledning fra 2016 om offentlige ansattes ytringsfrihed i høring.\nHan foreslår i udkastet, for det første, at et meget væsentligt afsnit fra 2016-vejledningen bliver fjernet. I det afsnit står der, at ”offentligt ansatte som udgangspunkt frit (kan) videregive ikke-fortrolige oplysninger til pressen eller andre eksterne partnere”.\nFor det andet foreslår han, at den gældende vejledning udvides med 1½ side til 3 sider. Det er jo i sig selv ikke et problem, men på den ekstra 1½ side understreges det, at den ansatte nu konkret skal afveje ”en række forskellige hensyn og omstændigheder”, hvis han/hun vil videregive ikke-fortrolige oplysninger offentligt. F.eks. skal den ansatte nu afveje, om videregivelsen kan have ”negative konsekvenser for tredjemand eller myndigheden”.\nOffentligt ansatte vil ganske vist fortsat have retten til at ytre sig og give ikke-fortrolige oplysninger til offentligheden. Men der skal ifølge justitsministerens udkast altså nu indføres en række såkaldt ”modstående hensyn”, som den ansatte bør overveje, inden han/hun ytrer sig.\nJustitsminister Søren Pape Poulsen (K). Foto (c)Bertil Mortensen\nSøren Papes udkast vurderes af Oluf Jørgensen, ekspert i forvaltningsret og forskningschef emeritus Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, til at det ”…vil begrænse offentligt ansattes ytringsfrihed væsentligt.”\nUdkastet har også fået en række fagforbund til at råbe vagt i gevær, fordi de frygter, at det er så uklart, at mange offentligt ansatte vil afholde sig fra at bruge deres ytringsfrihed af frygt for at blive fyret eller få ødelagt deres karrieremuligheder.\nFrygten deles bla. af forbundsformanden for FOA, Mona Strib, der vurderer, at vejledningen ”vil indskrænke offentligt ansattes ret til at ytre sig om kritisable forhold på arbejdspladsen”.\nDansk Socialrådgiverforening er i sit høringssvar til justitsministeren på samme linje og vurderer, at ”udkastet indeholder en række uklarheder, som i praksis vil indebære en begrænsning af offentlige ansattes deltagelse i den offentlige debat…”. Foreningen påpeger også, at ansatte skal kunne ytre sig om ikke-fortrolige oplysninger, ”..også selvom sådanne ytringer umiddelbart kan have negative konsekvenser for myndigheden, da ytringen meget vel kan være til gavn for offentligheden”.\nOg Fagbevægelsens Hovedorganisation – FH – skønner, at udkastet ”i praksis lægger mundkurv på offentligt ansatte”.\nPape: – Ingen indskrænkning af ytringsfriheden\nUnder et åbent samråd i Folketinget indkaldt af Kirsten Normann Andersen, SF, sagde justitsministeren imidlertid, at formålet med en ny vejledning ”ikke er at indskrænke ytringsfriheden eller ændre reglerne. Det er derimod at klargøre, hvad der allerede gælder”.\nMed henvisning til organisationernes kritik af udkastet sagde han desuden under samrådet, at afsættet for det videre arbejde med vejledningen vil være, at det fjernede afsnit genindsættes, men at han ”i dialog med organisationerne” vil supplere afsnittet med yderligere afsnit om, hvordan afsnittet skal forstås.\nMen indholdet i den nye 1½ side, som jo omhandler, at de ansatte nu skal overveje, hvad formålet med deres offentlige ytring er, og at de skal afveje, om udtalelsen vil have negative konsekvenser for deres arbejdsplads, har justitsministeren tilsyneladende ikke til hensigt at ændre.\nTegning (c)Gunnar Christensen


Det er vigtigt med søvn: Sørg for at du kan sove godt når du er ude at rejse - Camp X\nfredag, juni 25, 2021\nEn varm kop Rooibush te er godt på campingturen\nFind vej på campingferien: Brug mobilen som GPS\nCamperer du meget i udlandet? Få styr på betalingskortet\nKøb godt regntøj til både voksne og børn, når i skal…\nGuide til køb af campingvogn\nFå en rejseoplevelse, som du sent vil glemme\nDet er vigtigt med søvn: Sørg for at du kan sove…\nHvorfor du skal prøve at snorkle ved et koralrev\nFordele og ulempe ved at shoppe tøj i udlandet\nSådan pakker du effektivt til rejsen\nDerfor er disse to accessories vigtige at have med i naturen\nHvordan klarer du penge, når du skal langt ud i ødemarken?\nTrekking i Norge\nTag på eventyrferie i Himalaya\nSådan finder du en god bilforsikring\nHvilken type paraply burde du tage med på rejsen?\n5 ting du ikke må glemme i kufferten\nMed en powerbank kan du altid være online\nVælg outdoortøj i forhold til dine behov\nForside Rejser Det er vigtigt med søvn: Sørg for at du kan sove godt...\nDet er vigtigt med søvn: Sørg for at du kan sove godt når du er ude at rejse\nAlle, som har prøvet at rejse før, ved også, hvordan de mange nye indtryk virkelig kan gøre en træt, og hvorfor det derfor kan synes endnu vigtigere med søvn end når man er derhjemme. Det er dog en lidt uheldig situation, for når man er på ferie, er det ikke altid, at man kan sove lige så godt, som når man er derhjemme.\nI hjemmet trygge ramme har man mulighed for at kigge på tilbud på senge for at finde den allerbedste af slagsen, som passer til dine søvnbehov, men når man er ude at rejse, er det ikke altid, at man er så heldig med sengen eller omgivelserne. Derfor gælder det om at udnytte sin egen seng, når man er derhjemme, og selvfølgelig gøre noget for at gøre mulighederne for søvn så gode som mulige, når man endelig er afsted.\nGode tilbud på senge til dit eget hjem\nUde godt, men hjemme bedst, er en talemåde, som mange nok kan nikke genkendende til – og det gør sig især gældende, når det kommer til at sove så godt som muligt. Efter mange gode tilbud på senge har du sikkert fundet den helt perfekte seng for dig, som garanterer dig en fantastisk søvn hver nat. Den seng bør du have i tankerne, når du er afsted. For selvom du nyder at rejse, er det også rart at tænke på, at der venter en rigtig dejlig seng, når du kommer hjem – så er det også lettere at give sig hen til rejsen.\nVælg gode hostels på din rejse\nNår du er afsted på din rejse er tilbud på senge nok ikke meget værd, da du sikkert skifter overnatningssted regelmæssigt. Her vil det altså være nogle andre ting, som giver mening at tage stilling til, hvis man vil sove godt. Det er nemlig en del anderledes omstændigheder, end når du er hjemme hos dig selv.\nPå din rejse kan du eventuelt gøre noget ud af at vælge hostels, hoteller eller lignende sovemuligheder med gode anmeldelser. Du behøver ikke nødvendigvis at gå på kompromis med den måde, du rejser på, men måske skal du overveje, hvor god søvn du får, hvis du eksempelvis sover på et hostel i samme rum, som mange andre. Hvis søvn er vigtig for dig, vil det nemlig være bedre, hvis du sover på dit eget værelse – også selvom det så er lidt dyrere. Det handler om at prioritere!\nMedbring din egen pude\nUdover at de rette omgivelser kan gøre noget for din søvn, så kan du også prøve at tage din egen pude med og se, om det kan gøre nogen forskel. Du er sikkert meget tryg og komfortabel med din egen pude, og hvis du skal skifte hotel eller hostel mange gange i løbet af din rejse, er det rart at puden altid kan danne det samme grundlag for din søvn. Det er i hvert fald at prøve at finde ud af, om det rent faktisk gør en forskel.\nTidligere artikelHvorfor du skal prøve at snorkle ved et koralrev\nNæste artikelEn varm kop Rooibush te er godt på campingturen\nRejser Lejrlederen - 13. juni 2021\nUdstyr Lejrlederen - 9. maj 2021\nCamping Lejrlederen - 18. april 2021\nDet er vigtigt med søvn: Sørg for at du kan sove godt når du...\nRejser Lejrlederen - 2. marts 2021\nRejser Lejrlederen - 2. oktober 2020\nFølg os på instagram @wildlifeplanet\nRejser 13. juni 2021\nUdstyr 9. maj 2021\nCamping 18. april 2021\nSandaler fra Birkenstock er perfekte til sommerens camping\nCamping 1. august 2019\nKør gennem USA med en autocamper\nCamping 4. august 2019\nCamping 12. august 2019\nHow Camp X elsker vi at være udendørs. Vi skriver om alt fra traditionel camping til trekking og overlevelse i naturen, over rejser til udstyr.\n© Camp X.


Anasayfa / Skrotpræmie / Skrotpræmie biler\nPris: 86/100 Undersøgelse : 10823\nSkrotpræmie biler informationer om, Auto Skrot bil pris Skrot Din Bil skrotpræmie Skrotpræmie biler Hvilken slags , Auto Skrot Biler med, hvad du ønsker at vide. Skrotpræmie biler Alle oplysninger om Auto Skrot Biler hjemmeside og med dig.\nAuto Skrot bil pris Skrot Din Bil skrotpræmie til dig Skrotpræmie biler Det tilbyder aktuelle indhold område. Skrotpræmie biler Du kan nå os ved at kalde om.\nSkrotpræmie etiket: skrotpræmie biler / skrotpræmie biler bil / skrotpræmie biler bil pris / skrotpræmie biler biler / skrotpræmie biler pris / Skrotpræmie for skrot / Skrotpræmie for skrot bil / Skrotpræmie skrot bil


BILLEDARKIV | folkogfae\nFoto: Rolf Thunbo\nTekst: Henning Philbert\nFolk & Fæ fejrede 25-års jubilæum i Skårup Kulturcenter, som dannede en fin ramme om denne festlige dag. - Det startede med åbning af min kunstudstilling i Kulturgalleriet, hvorefter der var musik og sang af den super-musikalske kvartet "Milde Mostre" med Karen, Gitte, Zita og Lene, som modtog et velfortjent, bragende bifald efter hvert nummer.\nHerefter fortsatte festlighederne i Kultuz\nI Kulturcafeen var Bo Tune den første til at lykønske Folk & Fæ med de første 25 år. Herefter fulgte en varm og utrolig morsom beretning fortalt af de to skjønne "Folk & Fæ-piger" Vibe og Anja om den "stakkels" redaktør - - fortalt gennem 8 forskellige kasketter / hatte.\nOg så var det tiden til en spændende kombination af jazz / blues-musik med Maja. Det var bare så godt. - En nydannet trio, der endnu ikke har fået noget navn består af Frederik, Thomas og Jakob. De kan synge og spille, så det er en ren fornøjelse. - Og så havde Anja og Vibe fremstillet og opsat alle 150 Folk & Fæ forsiderne gennem 25 år. Det var sjovt at se dem igen.\nTak til alle jer som bidrog med gaver, musik og praktisk hjælp og til alle jer, der kom for at fejre vores lille lokalblad.\nDet var en herlig dag for Folk & Fæ.


Fibernet i Tønder » Sammenlign bedste og billigste fibernet tilbud | Juli 2022\nFibernet i Tønder\nFibernet i Tønder ⇒ Se hvad du kan få\nFibernet i Tønder ⇒ Med InternetTjek.dk hjælper vores søgefunktion dig med at nå frem til det bedste og den bedste pris på fibernet i dit område.\nFibernet i Tønder - Populære udbydere\nFå det allerbedste og allerbilligste fiberinternet i 6270 Tønder ved brug af InternetTjek\nPå InternetTjek opdager du hurtigt og problemfrit bedste og billigste fiber løsning. Indsæt din privatadresse i InternetTjeks søgesystem, hvorpå søgerobotten fremviser samtlige af bopælens valgmuligheder. Herefter skal du faktisk kun sidestille muligheder og slutteligt udpege det absolut mest favorable på grundlag af din unikke postadresse.\nHurtigt plus nemt at ligestille fiber-internet.\nDen angivne bopælsadresse er bestemmende for alle forhold\nDet er utrolig vigtigt, at du indtaster den indskrevne privatadresse i 6270 Tønder. På baggrund af adressen udelader søgefunktionen netop alle og enhver af de udbydere af fibernet, som ikke evner udsende fiber løsning ind til den indtastede postadresse.\nAlle sammen sparer derfor kostbar tid, eftersom InternetTjek har tjek på opgaven på dine vegne.\nDen indtastede privatadresse i 6270 Tønder er bestemmende for valgmulighederne for at opnå fibernet løsning, og hvilke hastigheder du har chance for at bruge penge på at få passage til. Sagen er nemlig den, at det ikke er samtlige folkeregisteradresser, der har udsigt til at kunne modtage fiberinternet. Altså hermed menes at selv hvis andre i nabolaget i 6270 Tønder kan opnå fiberinternet, er det hermed slet ingen statsgaranti i forhold til, at du også kan få samme valgmuligheder.\nMan må på hvilket som helst tidspunkt gøre brug af InternetTjek vedr. at sidestille prisforskelle, tophastigheder og udbyderne af fibernet. InternetTjek tilskynder til igen og igen, at du løbende tester prisskala plus hastigheder på den indsatte personlige privatadresse, med andre ord så du igen og igen forbliver sikker på, at du bruger det absolut allerbedste og allerbilligste fiber løsning i 6270 Tønder.


Automated Control and Instrumentation Technician: Hvilken slags erhverv, klasser, træning\nPlay-Azlab.com / karriere / Instrumentation ingeniør: hvad er erhverv, udledninger, træning\nErhverv som en mekaniker, der beskæftiger sig med instrumentering, bliver mere og mere relevant hver dag. Hvad er årsagen? Dette vil blive diskuteret nedenfor.\nHvem er en installationsinstruktør?\nNæsten alle virksomheder har mangeforskellige enheder, sensorer, tællere og andre tekniske enheder. For alt sådant udstyr skal være nogen at følge. En commissioning instrumentering og automation ingeniør er den meget specialist, der er i stand til at overvåge sikker og effektiv drift af alle enheder i produktionen. Således er en professionel forpligtet til at foretage periodisk inspektion af udstyr, dets kvalitetsreparation eller udskiftning.\nDet skal straks bemærkes, aterhvervet er ikke så simpelt. En kompetent specialist skal trods alt have en ret bred vifte af viden, færdigheder og evner. Uden alt dette vil det ikke være muligt at kvalitativt udføre sine arbejdsfunktioner.\nHvad skal instruktøren vide?\nProfession har så mange som syv rækker, og derforKendskab til specialister med forskellige kvalifikationer kan variere betydeligt. Det er dog nødvendigt at fremhæve de mest grundlæggende punkter, der er nedfældet i medarbejderens særlige jobbeskrivelse. Her er nogle af dem:\ngrundlag af teknologiske metoder til metalarbejde produktion;\napparatværktøj og dets formål\nteknikker, metoder og midler til at arbejde med fjedre i en varm eller kold tilstand\nGrundlæggende om elektrisk arbejde;\ndet grundlæggende i ledninger;\nEgenskaber af materialer til tinning;\nsikkerhedsgrundlag, metoder og midler til beskyttelse på arbejdspladsen.\n... og meget mere. Det er også værd at citere de grundlæggende praktiske færdigheder, som en medarbejder skal have. Blandt dem er:\nudførelse af metalbearbejdning\nkorrekt brug af værktøjer\neliminering af fejl mv.\nSåledes låsesmed vedinstrumentering og automatisering bør have et ret stort lager af viden og færdigheder. Desuden skal denne medarbejder konstant udvikle sin viden og færdigheder. Fremgangen står trods alt ikke stille, og arbejdsudstyr forbedres konstant.\nCMD & A Rights\nOvervejet en specialist som enhver andenofficielt fungerende person har en vis række rettigheder. Hvad er disse rettigheder? Hvordan og hvornår kan de implementeres? Instrumentingenjören har ifølge en særlig jobbeskrivelse ret til:\nløbende forbedre deres færdigheder og faglige færdigheder;\nkræver fra ledelsen de nødvendige dokumenter eller værktøjer til arbejdet\narrangere alle nødvendige fordele eller sociale garantier\nmodtage rettidig løn fuldt ud\nforeslå myndigheder forskellige former for ideer eller planer for at forbedre organisationen.\nOvennævnte blev kun nævnt de mest grundlæggende rettigheder, som den pågældende specialist har.\nInstrumentation montør ogAutomatik besidder ikke kun rettigheder, men også en vis del af ansvaret for nogle af sine handlinger. Hvad løser i dette tilfælde en særlig jobbeskrivelse? Her er de vigtigste uddrag fra dette dokument:\nmedarbejderen har et disciplinært ansvar for at være på arbejdspladsen i en tilstand af stof- eller alkoholforgiftning;\nmedarbejderen skal være ansvarlig for fuldstændig manglende opfyldelse eller ukorrekt opfyldelse af hans hovedfunktioner og arbejdsopgaver.\nDerudover er medarbejderen ansvarlig:\nfor at forårsage væsentlig skade på organisationen\nfor lovovertrædelser eller forbrydelser på arbejdspladsen\nfor konflikter eller tilskyndelse til had i arbejdsholdet.\nSåledes instrumentation mekaniker, som enhver andenmedarbejderen er forpligtet til at bære disciplinært, administrativt eller strafferetligt ansvar for en bestemt type handling afhængigt af deres sværhedsgrad og omfang.\nUddannelse kræves til arbejde\nHvordan og hvor man skal studere for at fåProfession "instrumentation instruktør"? Uddannelse til dette erhverv findes næsten overalt, og det er næsten ikke svært at få den nødvendige uddannelse til specialet. Så er specialet med samme navn til stede i næsten enhver teknisk skole eller college, som kan indskrives på grundlag af 9 klasser af skole. Varigheden af træningen er omkring 3-4 år. Det er dog værd at bemærke, at der er specielle kurser, hvor du kan kvalificere dig meget hurtigere. Der er dog langt fra overalt; men antallet af discipliner og læseplaner i forhold til skolen er ikke meget anderledes.\nBlandt de uddannelsescykler, der kræves til uddannelse, er:\nOm 2. og 3. klasse i erhvervet\nUnified Tariff Qualification Reference Bookkarakteriserer det pågældende erhverv som et job med syv karakterer. For hvert fagniveau er der en række ansvarsområder og funktioner. Den 2. og 3. kategori i erhvervet er, man kan sige, indledende. Her er der som hovedregel kun koncentreret kandidater fra gymnasier, som har gradueret, arbejdere med ringe erfaring osv. Her er eksempler på jobkarakteristika for en specialist med 2. eller 3. klasse:\narbejde med store relæer, distributører og regulatorer deres samling og reparation;\nmontering og kalibrering af kobber- eller platinmotstandstermometre;\nmontering, reparation og justering af kompakte termoelementer;\nfremstilling, reparation og idriftsættelse af klemmer af varierende kompleksitet\nboring, slibning, udfoldning, slibning og andet arbejde med gear, bøsninger, justeringsringe, skruer mv.\nOm 4. og 5. klasse i erhvervet\nUnified Tariff Qualification Reference Bookindeholder instruktioner til jobbeskrivelser af specialister i 4. og 5. kategori. Det er i disse dokumenter, at de vigtigste eksempler på specialarbejdernes arbejde er rettet. Her er de omtrentlige typer arbejde, som en mekaniker med en fjerde klasse skal udføre:\nrevision eller løbende reparation af skalaen råvarer eller bil skalaer med en pegeredskab, bunker eller analytiske skalaer;\nreparation eller restaurering af maskiner;\nudskiftning af nødvendige dele i auto regulatorer\ntest, reparation eller justeringsarbejde.\nEn installationsinstruktør med en femte rang er i stand til at udføre værker af omtrent følgende type:\nreparation og justering af observationer\nudskiftning af tandhjul aksler;\nafbalancering af bevægelige indretninger;\nreparation af monteringstabeller\nrevision af polariserede relæer mv.\nOm 6. og 7. klasse i erhvervet\nInstrumenteringsinstruktørens rækker viser meget: uddannelsesniveauet, erhvervserfaring, faglige færdigheder mv. 6. og 7. kvalifikationsniveau anses for at være ret vigtige og prestigefyldte.\nHvilke typer arbejde er typisk for specialister med 6. klasse?\nJustering af betjeningsudstyr til autoregulatorer og varmemåleapparater.\nReparation af elektronisk udstyr.\nArbejder med automatiske deleskalaer.\nArbejder med carload reference skalaer.\nFungerer med magnetforstærkere.\nReparation, justering og idriftsættelse af forskellige elektroniske prøvetagningsenheder.\nHvilke typer arbejde er typisk for en specialist med 7. klasse? Her er nogle eksempler:\nafprøvning og afprøvning af mikroprocessorindretninger (tryksensorer, differenstrykmålere osv.);\ntest og test arbejder med gasanalysatorer, måleinstrumenter (fugt, salt, tryk osv.).\nOm 8. klasse i erhvervet\nDen ottende klasse specialist anses for at være den mesten vigtig og erfaren specialist inden for produktion. Naturligvis er denne slags medarbejder udstyret med særdeles komplekse funktioner. Hvad løser i dette tilfælde professionel standard?\nInstrumentets montør med det nyeste færdighedsniveau ud over ledelsesmæssige ansvar skal også:\nudarbejde og vedligeholde programmer af mikroprocessor controllere, regulatorer og andre enheder;\nvælg de nødvendige egenskaber, der ville opfylde den effektive, men samtidig økonomiske og optimale drift af udstyret;\nkontrollere, teste og sætte i brug niveaumålere, optagere, vibrometre, instrumenter med intelligente trykfølere, papirløse optagere, computerbaserede enheder og så videre.\nEn specialist kan have mange andre funktioner, men her afhænger alt af ordre fra hans overordnede og arbejdsplads.\nRangerer i atletik som en måde at opnå succes på\nUdledning ved bænkpress: hvordan man får og hvad de er\nCooper - et erhverv, der er blevet en del af historien\nDet mest krævede erhverv er en programmør\nHvad hedder erhvervelsen af mennesker, der genopretter monumenter\nProfessionel elektriker. Uddannelse, nødvendige kvaliteter\nCommodity operator: beskrivelse af erhvervet\nHvad gør KIPiA? Dekodning forklarer meget


Udfordringer med at gå op ad trapper, kan være et tegn på den sjældne muskelsygdom Pompes. Personer, der lider af Pompes sygdom, er derfor afhængige af gelændernes støtte og er kun i stand til at klatre et trin ad gangen.\nVoksne med Pompes sygdom oplever ofte muskelsvaghed i ben og hofter. Besvær med at rejse sig fra siddende stilling er et af symptomerne på den sjældne muskelsygdom Pompes. For nogle er det derfor nødvendigt at bruge armene til at skubbe fra.\nProblemer med at løfte ting over hovedet, er et af symptomerne på den sjældne muskelsygdom Pompes.\nGangbesvær er en af symptomerne på den sjældne muskelsygdom Pompes. Symptomerne kan dog variere fra person til person.


Hvis du bliver syg i elevtiden - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/raadogstoette/elev/hvis-du-bliver-syg-i-elevtiden)\nSom kontorelev følger du de almindelige regler for sygefravær. Men har du meget fravær, kan din uddannelsesaftale blive forlænget. Få tjek på reglerne her.\nBliver du syg, har du ret til fuld løn i hele den periode, du er syg.\nDet er vigtigt, at du har styr på, hvordan du melder dig syg:\nHvornår skal du senest give besked?\nHvordan du skal raskmelde dig?\nOBS! Bliver du syg, mens du er på skole, skal du melde dig syg til både skolen og din arbejdsgiver.\nBliver du syg, når du holder ferie, har du mulighed for at få erstatningsferie. Tjek reglerne her.\nDin uddannelsesaftale kan blive forlænget, hvis du har meget fravær\nSom tommelfingerregel vil du få din uddannelsesaftale forlænget, hvis du har meget fravær pga. sygdom eller graviditet.\nDu skal have mindst 10 procents fravær, før du og din arbejdsgiver kan lave en forlængelse af uddannelsesaftalen.\nDer er ikke krav om, at din uddannelsesaftale skal forlænges med det, der svarer til hele den periode, du er fraværende. Det vigtigste mål med en forlængelse er, at du får tid nok til at kunne gøre din uddannelse færdig.\nI nogle situationer kan 10 procents-reglen fraviges:\nDu har bestået din fagprøve og dermed vist, at du har nået målene for din uddannelse. Så er der ikke grund til at forlænge din elevtid.\nDu har ikke nået grænsen på 10 procents fravær, men du har meget fravær i slutningen af uddannelsen. Her vil du kunne blive forlænget, fordi vurderingen er, at du ikke har tid nok til fagprøven.\nMen det skal understreges, at hvert enkelt tilfælde kræver en konkret vurdering.\nOg vigtigt! Din arbejdsgiver kan ikke sige dig op med begrundelsen, at du har for meget fravær. Kun hvis der er stor usikkerhed om, hvornår du bliver rask igen, eller om du overhovedet bliver i stand til gennemføre uddannelsen, kan du risikere at blive sagt op.


Træningen hos AlletidersHund er for alle hunde!\nAlle hunde! Af vidt forskellige årsager\nAt komme af sted til hvalpemotivation er SÅ vigtigt for hvalpen. Og lad være med at vente, til hvalpen er 3-4 måneder. Kom af sted allerede fra start, altså 8-9 uger gammel. De første 16 uger af hvalpens liv kaldes socialiseringsfasen. Det er netop her, hvor hvalpen er allermest ”modtagelig” for nye indtryk. Og netop her, hvor socialisering og miljøtræning er ekstra vigtigt.\nSocialisering = møde med andre artsfæller, store og små, sorte og hvide, med meget hår eller lidt hår. Her får hvalpen nemlig adgang til at udvikle sit sprog, så den i tiden der kommer fremover, kan tale et høfligt hundesprog, og omgås andre hunde. En hvalp, som ikke møder andre artsfæller fra den 8 uger gammel kommer fra opdrætter og måske det næste halve år frem, kan meget nemt blive analfabet. Socialisering er også møde med andre mennesker, gamle, unge, babyer, af alle køn, med alle farver og forskellig beklædning. Det er også katte, heste, får…..ja, alle andre levende individer, som det er fornuftigt at den lære at forholde sig til.\nMiljøtræning = at lære at færdes i by, i skov, ved strand, køre i bil, bus, tog. Trapper, glatte gulve, mærkeligt underlag.\nSocialisering og miljøtræning er altså vigtigst, når man er hvalp. Lydighedstræning er også vigtig, men det kan sagtens kobles på i små doser og korte sekvenser. Hvalpe kan ikke koncentrere sig så længe af gangen. Når du melder dig til hvalpemotivation, så vælg et sted hvor frikvarter under ordnede forhold (hvor det skal være en positiv oplevelse for alle hundene) bliver prioriteret. Vi har max 8 hvalpe på holdet og har mulighed for at inddele frikvarteret i mindre hold, da positive oplevelser har højeste prioritet.\nDesværre ser vi ofte, at folk springer hvalpemotivation over. Sikkert fordi, at hvalpen jo er nem og ikke særlig selvstændig endnu. Og derfor holder tæt kontakt til ejer. Og så vælges det fra, fordi det ikke er særlig nødvendigt. Men en hund der har gået til hvalpemotivation, har lært at forholde sig til en træningsplads. Og vil i høj grad putte de gode oplevelser ned i bagagen, til senere brug.\nUnghunden – teenageren\nNetop unghunde holdene ”boomer”. For pludselig er hvalpen blevet teenager, og synes verden er stor. Mange ejere kommer på unghundeholdet, og mener helt klart at hunden ingen ører har. Ikke kan huske hvad den hedder. Og er blevet noget svær at styre. På unghundeholdet vægtes ikke frikvarter. Det hænger sammen med, at 8 teenagere, hvor hormonerne kører rundt i kroppen, simpelthen vil blive en dårlig oplevelse for nogen. Så legemøder anbefaler vi, at man har ved siden af at gå på unghundehold. På holdet vægter vi værktøjer til, hvordan vi bedst kommer igennem perioden med en teenager. Vi arbejder med den grundlæggende lydighed, som for de fleste familier handler om: Indkald, gå pænt i snor, sit, dæk, bliv. Og herudover mental aktivering af hunden. Samt andre sjove og nyttige øvelser. Mental aktivering af teenageren er særdeles vigtig. Hunden er sprængfyldt med energi. Og hvis ikke vi hjælper den med at bruge sin energi fornuftigt, helst gennem mental træning for at trætte hunden i hovedet, så skal hunden nok selv finde ud af at komme af med energien. Desværre bliver det ofte på en for os, uhensigtsmæssig måde\nMange ejere synes, at når man har gået til hvalpemotivation og måske unghundetræning, så må det være nok. Problemet er, at en hund på 2-4 eller 6 år ikke skal behandles som en syg eller gammel 11 årig hund. Den vil stadig rigtig gerne lave samarbejdsøvelser med ejeren. Og netop træning for voksne hunde vælger mange ejere, fordi de så kommer af sted med hunden en gang om ugen. Og får vedligeholdt eller lærer nye ting. Og hunden elsker at have ejeren for sig selv. Fuld opmærksomhed, masser af godbidder, ros og nye og velkendte øvelser\nDen gamle hund er særdeles overset. Men gamle hunde vil stadig gerne være i tæt kontakt med ejeren. Og gerne gennem en fælles aktivitet. En gammel hund bliver ikke nødvendigvis til en sofahund, når den er 8-10 år gammel. Den bliver det, hvis ingen beskæftiger sig med den. Den ”indordner sig”. Har måske ikke samme energi i at insistere på aktivering, sjov og ballade. Men den vil stadig rigtig gerne! Naturligvis kan sanseforringelser eller andet gøre, at der er ting eller øvelser man må fravælge. Men der er altid muligheder og hunden vil sætte stor pris på det\nRacehunde eller rundkørsler? Store eller små\nTræning er for alle hunde! De har alle et behov for aktivering og indhold i deres liv. Der er selvfølgelig forskel på, om en hund har nemt ved at lære en øvelse eller ej. Apportering er nemmere at lære en labrador end en hyrdehund. Men ved at sætte sig ind i hvilken race eller blanding af hvilke racer ens hund er, kan man også bedre tilbyde den aktivering, som dækker dens behov. Der er ingen hunde, der genetisk er avlet til at ligge på en sofa. Selvom mange af dem bestemt nyder det i visse stunder ; )


Gaveliste til piger 2 til 4 år\nLæsning betyder hyggestund. At få en god historie læst højt kan skabe et særligt bånd mellem barn og voksen - så hvorfor ikke lade den næste gave blive en bog? Her har vi samlet gaveidéer til piger fra 2 til 4 år.\nDer er også nogle til drenge. Klik her\nMalles store ordbog (Bog, indbundet)\nLøft og kig og lær med Malle. Bogen kan bruges som den allerførste ordbog til børn fra 18 måneder. Musen Malles spændende verden er fyldt med ord og dejlige billeder! I denne store bog er der 64 sider…\nMette skal sove (Bog, indbundet)\nMor og Minna i svømmehallen (Bog, indbundet)\nBilledbogsdebut. Charmerende og glad hverdagshistorie om en helt almindelig dag i svømmehallen. Minna og hendes mor har taget en fridag, og den skal bruges i vandet. Det er en dejlig dag, som kun bliv…\nEmilia går til gymnastik (Bog, indbundet)\nEmilia går til gymnastik og synes, det er rigtigt sjovt at klatre i ribber, svinge i ringe og balancere på bomme. Og det er endnu sjovere, når man bruger sin fantasi og leger, at der er fyldt med krok…\nLillesøster på skitur (Bog, indbundet)\nBilledbog. hele familien skal på skitur, men Lillesøsters ski vil ikke som hun vil. Hun falder hele tiden. Så hun bliver sur og stikker af. Hvad skal mor og far nu gøre?\nMarmelade Amalie (Bog, indbundet)\nGodmorgen Cirkeline (Bog, indbundet)\nCirkeline vågner en smuk solskinsmorgen. Hun holder ferie på landet sammen med sine venner. Bien Ib kommer med honning. Cirkeline plukker blomster og leger gemmeleg med Frederik. En mariehøne kigger f…\nMuldvarpen, der ville vide, hvem der havde lavet lort på dens hoved er blevet en moderne klassiker for børn - og kultbog for mange unge og voksne. Den udkom første gang på dansk i 1991 og har dermed f…\nKrudtugler & englebasser. Fra baby til børnehavebarn (Bog, indbundet)\naf Christel Amundsen - Rosinante & Co\nPege- og billedbog for de allermindste Krudtugler & englebasser fra 1-4 år. En perlerække af danske og udenlandske forfattere og illustratorer har bidraget til denne oplæsningsbog for alle små vuggest…


Danpo tager vores klima og mængden af CO2 udledning alvorligt.\nDanpo ønsker at deres chauffører og lastbiler skal have de bedste forudsætninger for at kunne bidrage til at sænke CO2 udledningen.\nDerfor har Danpo og Volvo Truck Center et forløb, hvor alle de i forvejen MEGET dygtige chauffører, kører en rute med en chaufførvejleder Carsten Nikolajsen, som giver gode råd i forhold til hvordan de forskellige værktøjer kan hjælpe dem med at holde det høje niveau eller måske endda forbedre niveauet og kørslen, så der udledes mindre CO2.\nVærktøjerne består blandet andet i brugen af I-see, motorbremse, trip computer, point systemet i bilen der bla. viser tomgang, fartpilot, opbremsninger og flådestyrings app på telefon eller tablet, der viser den enkelte chaufførs kørsel på dagen, i går, de sidste 7 dage eller de sidste 30 dage.\nDer køres 2 ens ture af 27 km. Hvor den første er som chaufføren plejer, og den anden tur køres efter, der er blevet talt og de forskellige værktøjer.\nDa der i forvejen er en meget høj standard hos Danpo chaufførerne skal dette også bidrage til at det evt. bliver lettere at holde det høje niveau.\nDer bliver selvfølgelig kørt med mundbind, sprittet af, negativ Corona test kræves. Bilerne er chaufførenes normale biler, så det ikke er tale om en og samme bil.\nFakta som Claus Lykkegaard Lassen fra Danpo har udregnet fra d.1/9-2019-1/9-2020 på 16 af deres 23 biler.\nHer bliver det virkelig synligt hvor meget ”bare” 100 meter længere pr. liter brændstof betyder.\nFlåden har kørt 1.950.717,47 kilometer.\nDer er brugt 663.418,96 liter diesel ved kørsel.\nDer er brugt 6185,91 liter på tomgangskørsel.\nI alt 669.604,87 liter i perioden 1/9-2019-1/9-2020.\nGennemsnit på hele flåden ved kørsel er 2,94 km/l.\nKlima og mængden af CO2 tages alvorligt\nClaus Lykkegaard Lassen, Danpo A/S


Regler for brug og opbevaring af kajakker - Om ÅB Kajak - Kajakafdeling - aaroesundbaadelaug\nNår du ror i klubkajakkerne, skal du være opmærksom på, at du ikke må være i kajakken på land. Dvs. at fodspark skal indstilles, når kajakken er i vandet. Ind- og udstigning skal også foregå i vandet, og kajakken skal bæres helt ud i og op af vandet.\nVi råder også over 5 pagajer, 5 veste, 5 spraydeck, 2 pumper og 2 pagajflydere, og man må selvfølgelig bruge dette.\nDette gælder alt udstyr, der opbevares i huset, også egne kajakker.\nKlubkajakkerne skal ALTID reserveres, både til roaftenerne om mandagen og når du ellers vil ud. Dette gøres ved at booke på hjemmesiden eller efter aftale med Berit. Det er kun medlemmer, der kan booke, og der kan max. bookes en uge frem.\nMan skal have gennemført Roer 1, EPP 2 eller være frigivet af klubinstruktør. Vi opfordrer til, at man ror med en makker. Makkeren skal selvfølgelig også opfylde ovennævnte betingelser. Det vil sige, at du IKKE kan tage en med, der ikke har gennemført ovennævnte forløb.\nSkriv på tavlen i bådehuset, hvornår du er taget af sted, og hvor længe du forventer at være væk. Giv også nogen besked om, hvor du ror hen samt hvornår du forventer at være tilbage. Det giver også tryghed for dem på land. Husk at slette dig på tavlen, når du kommer hjem.\nBådehuset skal ALTID være låst, når det forlades.


WebTV: Fundament og bevægelse - Ridehesten.com\nWebTV: Fundament og bevægelse\nSe WebTV fra Dansk Varmblods eksteriørkursus i region 5 om bl.a. hestens fundament og bevægelse.\nSe WebTV fra eksteriørkurset i Dansk Varmblod region 5. (Modelfoto: Ridehesten.com).\nHer kan du se et klip fra Poul Graugaards eksteriørkursus i region 5, hvor han bl.a. fortæller om bedømmelse af hestens fundament og bevægelse. Klik på det nederste billede i højre side og se klippet.\nHestens eksteriør: Fundament og bevægelse\nAlexander trak fra i ECCO Cup finalen (video)\n01-12-2019 14:30, af Britt Carlsen\n– Det betyder rigtig meget, sagde Alexander Helgstrand til Ridehestens webtv efter sejren i ECCO Cup-finalen på Blue Hors efter en spændende finale med mange flotte ridt\nTV: Vi ser frem til finalen\n19-09-2015 19:30, af Britt Carlsen\nUVM Zangersheide - Så er startlisterne til finalen ved UMV på Zangersheide klar. Danskerne har et godt udgangspunkt, og Søren Møller Nielsen ser frem til starten i morgen, fortæller han i dette webtv indslag\nFlot dansk resultat på Zangersheide - nu med video\n21-09-2014 15:18, af Britt Carlsen\nI finalen for 6-års heste deltog Daniel Casøre Jacobsen og dermed havde Dansk Varmblod fire heste i finalerne, et resultat vi kan være tilfredse med fortæller Kristian Skovrider i et webtv interview\nDRF lancerer webinar om god drift og sikkerhed\n14-05-2019 14:37, af Annika Knudsen Lorentsen\nSæt fokus på at udvikle kvaliteten af jeres organisation, gennem god klubdrift og fokus på sikkerhed for alle. Vil du og resten af din bestyrelse komme godt i gang med at skabe et solidt og stærkt fundament for klubben?\nNordentoft Equstrian henter ny COO\n19-06-2020 14:15, af Pressemeddelelse, Nordentoft\nNordentoft Equestrian styrker endnu engang det organisatoriske fundament. Ansættelsen af Mads Rom tilfører virksomheden kommerciel tyngde og driftsmæssig erfaring\nPoesi i bevægelse - Polka Hit bedst i Scandinavien\n17-07-2008 13:17, af Britt Carlsen\nPolka Hit Nexen beviste endnu engang, at hun er en af verdens absolut bedste unge dressurheste. I tæt kamp mod avlshingsten Rosevelt redet af Jan Brik sikrede Dorthe Hoeck og den brune guldvmedaljehoppe sig sejren i 6-års finalen i Falsterbo\nFokuser på det, hesten gør\n07-01-2018 10:15, af Cecilia Lindahl\nDet første, australske Tristan Tucker gør, hver gang han får en hest i arbejde, er at etablere et fundament, som både har fysisk og mental karakter. Hans arbejdsmetode kan give enhver rytter lærerig inspiration\nSe hesten som et badekar\n11-03-2018 15:00, af Sussi Hjort Hollensted\nBesøgte man på Dansk Varmblods Hingstekåring foredraget med prinsesse Nathalie zu Sayn-Wittgenstein, fik man gode råd til, hvordan man giver sin hest det bedst mulige fundament i træningen. "Se din hest som et badekar", lød det blandt andet fra prinsessen


Cornelius Høyer tog til København efter sin konfirmation i 1755. Han kom på Kunstakademiet, hvor C.G. Pilo og L. Tocqué var de to kunstnere, der fik størst indflydelse på ham. Fra ca. 1758 synes han at have arbejdet i familien Thornborgs værksted, der specialiserede sig i serievis fremstilling af miniaturer. 1758 lykkedes det ham første gang at sælge miniaturer til kongen ("ovidiske" og bibelske historiestykker), og med samme år er hans første, bevarede miniature dateret. Kunstakademiets direktør J.-F.-J. Saly fik hurtigt øje for hans usædvanlige evner og anbefalede ham til grev A.G. Moltke. H. udførte før sin lange udlandsrejse flere portrætter af Moltke og hans familie og fik på hans foranledning gentagne bestillinger fra hoffet. Den første, store udlandsrejse fik afgørende betydning for H. Maleren J.B. Massé fattede i Paris interesse for sin danske elev og udså ham til at udføre nogle familieportrætter for sig. Indtrykkene fra Paris, derunder Massés undervisning, gav H.s kunst et fransk præg, hvis grundlag allerede var lagt i København. Et eksempel på denne franske stil er hans portræt af J.G. Moltke. I Italien studerede han Rosalba Carrieras miniaturer og malemåde og blev inspireret af den fornyelse af miniaturekunsten, som især skyldes anvendelsen af den af hende introducerede nye malegrund, elfenbenet. En af rejsens sidste frugter er det brillante portræt, malet i Napoli af A.S. von der Osten. H. var allerede inden sin hjemkomst 1768 på sit område en kunstner af international standard. Udenlandsrejserne i 1780erne bragte ham fra hof til hof rundt om i Europa og befæstede hans ry. Overalt hørte han til eliten af sin kunsts udøvere. H. blev den danske kunstner i 1700-tallet, hvis navn nåede størst international anerkendelse i hans egen tid. Han var en skarp iagttager af et ansigt og havde sikker sans for farver og komposition. Hans evne til at få elfenbenet til at lyse og udnytte kontrasten mellem den blanke overflade og den matte gouachefarve var eminent. Ingen miniaturemaler i Danmark har udnyttet miniaturens materialevirkninger så perfekt som han, og han var en foregangsmand i Europa på dette felt. Med årene blev hans malemåde bredere uden at tabe sin præcision, og hans farve blev rigere, tendenser, der yderligere øgedes ved bekendtskabet med maleren P.A. Hall i Paris, f.eks. miniaturen på Statens Museum for Kunst af en ubekendt dame fra Parisertiden og portrættet af datteren Adelaide, malet i Potsdam eller Berlin på hjemvejen. Adskillige af de miniaturer, han malede i slutningen af sit liv hører til hans hovedværker, f.eks. Marie Sophie Frederikke-portrættet på Rosenborg, og portrættet af Christian Colbiørnsen og Peter van Hemert. H. havde i Berlin i 1788 af Anton Graff lært at tegne med sølvstift på grunderet karton eller pergament, en teknik han dyrkede med færdighed, og var den første til at udføre i Danmark ved sin hjemkomst 1790. H.s gerning som sekretær ved Kunstakademiet satte bl.a. frugt i Salonerne 1778 og 1794, der arrangeredes og katalogiseredes af ham. H. var sig sit værd bevidst, det fremgår af en samling særdeles velskrevne breve til vennen Johannes Wiedewelt, og det fremgår af en pjece Observations critiques sur l'exposition a l'Académie des Beaux-Arts à Berlin, som han udgav anonymt i 1790. Hans temperament var uroligt og hidsigt, hvilket skabte ham mange konflikter. En strid med N.A. Abildgaard endte med, at han tog sin afsked som sekretær ved Akademiet kort før sin død.


Skoleledere for Mandemarke Skole – og degne | Mandemarke.dk\nMandemarkes skoleledere siden 1717\nDegne tilknyttet Mandemarke siden 1586.\n1. Mandemarkes skoleledere siden 1717\nDa biskop Balle foretog visitation af skolen i 1805 udtalte han bl.a.: ”Mængdens uovervindelige lunkenhed i henseende til deres børns oplærelse bør der engang rådes bode på.”\nHan blev afløst af Anders Nielsen, der døde i 1744. (Præstø Amts skifter nr. 78)\nDernæst indtrådte Andreas Salling i positionen frem til hans død 23/11 1747. (Præstø Amts skifter nr. 90)\nHan findes på den første folketælling i Mandemarke i 1787 (familie 43, den sidste på tællingen med alder og heraf skønnet fødeår):\nChristian Kibsgaard 40 1747 Huusbonde Skoleholder\nMaren Jensdatter 37 1750 hans Kone\nJens Christian Kibsgaard 7 1780 deres Børn\nPeter Kibsgaard 5 1782 deres Børn\nAnna Maria Kibsgaard 2 1785 deres Børn\nJohanna Holgersdatter 12 1775 Tienestepige\nVed den næste folketælling i 1801, samme år hvor han selv senere døde, har han mistet sin kone (familie nr. 46, den sidste på listen):\nChristen Kibsgaard 52 1749 Enkemand Husbonde Skolelærer og kirkesanger\nPeder Kibsgaard 18 1783 Ugift hans Søn Søefarende\nDer var stor forsømmelse på skolen, da skoleholder Hans Jørgen Leegaard i 1805 blev visiteret af biskop Balle. Læs mere om Biskop Balle under historien her på hjemmesiden “Om den gamle rytterskole og Biskop Balle”.\nLeegaard døde i 1825 og blev efterfulgt af Hans Madsen, der drev skolen i mange år.\nI 1829 havde skolen 90 børn.\nVed folketællingen i 1834 (der var ingen folketællinger mellem 1801 og 1834) blev følgende personer registreret i skolen:\nI 1834 boede Leegaards enke med datter og plejebarn hos en familie i Mandemarke ‘et Huus’ (muligvis Busenevej 28C) – som F2:\n185-F1 Rasmus Pedersen 42 1792 Dagleier\n185-F1 Kirsten Christensdatter 26 1808 hans kone\n185-F1 Jens Pedersen 6 1828 hendes Slegfredbarn\n185-F2 Dorthea Margrethe Nielsdatter 73 1761 Skolelærer Enke, faaer Pension\n185-F2 Ane Engel Leegaard 42 1792 hendes Datter\n185-F2 Johanne Christine Leegaard 15 1819 Pleiedatter\nI den anden familie var der et ‘slegfredbarn’. Udtrykket brugtes om et var barn af en kvinde, der levede sammen med en mand i et fast forhold uden at være gift med ham.\nVed folketællingen i 1840 så skolens husstand således ud:\nHans Madsen 42 1798 Skolelærer\nChristine Leegaard 45 1795 Hans Kone\nMargrethe Pedersdatter 28 1812 Tjenestepige\nHans Madsen, som efterfulgte lærer Leegaard ved dennes død i 1825, er nu blevet gift med Christine Leegaard. Hun har sikkert været i familie med hans forgænger på en eller anden måde.\nFem år efter – ved folketællingen i 1845 – var der dog kommet en helt ny familie til skolen, så Hans Madsen der kom til skolen som 27-årig har ikke holdt så længe:\nVed den næste folketælling 15 år senere i 1860 var Hans Hansens lillesøster flyttet, og han havde fået 3 børn:\nHans Hansen 45 1815 Gift Skolelærer\nNicoline Caroline Lovise. f. Villadsen 45 1815 Gift Hans Kone\nHans Sophus Villiam Hansen 14 1846 Ugift Deres Barn\nErnst Adolph Johannes Hansen 11 1849 Ugift Deres Barn\nCarl Julius Graulund Hansen 9 1851 Ugift Deres Barn\nKirsten Rasmussen 15 1845 Ugift Tjenestepige\nNæstved Tidende havde i øvrigt den 27. september 1869 følgende notits om Sølvbryllup for skolelærer Hansen:\nUnder historien om den senere lærer Villum Hansen kan man læse følgende:\nDa Villum Jensen kom til Mandemarke i 1885, afløste han lærer H. Hansen, der havde undervist landsbyens børn i hele 43 år. Men i modsætning til Hansen var der endnu ingen bolig til ham.\nDen gamle rytterskole fra 1721 var netop revet ned, og den nye indeholdende skolestue og Villum Jensens lejlighed var endnu ikke færdig.\nLæse videre om Villum Jensen ved at klikke HER.\n2. Degne med tilknytning til Mandemarke\nDegnene har haft tilknytning til Mandemarke om end langt fra alle har boet der.\nUddrag fra Sjællands Stifts Degnehistorie udgivet 1899:\nDen første kendte degn med tilknytning til Mandemarke var Petrus Lerche (kirkebogen 1645). Helt tilbage i 1586 nævnes han, som degn i Mandemarke (Ugeskrift for Skolen nummer 52 årgang 1878). Lerche var inden ankomsten til landsbyen rektor i Stege.\nBagge Justesen var først Hører i Præstø, derefter rektor i Stege for at slutte karrieren, som landsbydegn 1642. Døde d. 2 juni 1660. Han var gift med Kirstine Ndtr. (Hundrup, Rektorer i Stege).\nSom sine forgængere startede Søren Pedersen Ingemann som Rektor i Stege. Her var han i fem år inden han blev degn i Borre i 1656, hvorfra han i 1660 blev udnævnt til degn i Mandemarke 1660. Begravet den 16 december 1669. Var gift med Levine Henriksdatter. (De findes begge i dag på stamtræssiden Geni.com med deres slægtsskabsforhold: Søren Pedersen Ingemann og Levine Hendrichsdatter)\nEfterfølgeren Hans Skiøtte blev gift med forgængerens enke Levine Henriksdatter. Det var helt almindeligt dengang og ofte en betingelse for at få det attraktive embede. En slags social forsørgerpligt. Hans Skiøtte kom til verden den 15 december 1629, som søn af sognepræsten i Fanefjord Hans Skiøtte. Han studerede i København 1652 og udnævnt til præst i 1670. Første ægteskab varede fra februar 1671 frem til Levine Henriksen døde i en alder af 58 år den 13 juni 1684. Det andet ægteskab blev indgået Anne Jørgensdatter d. 16 december 1685. Hun var i øvrigt enke efter degn Jens Müller i Kippinge på Falster. (På Geni.com: Hans Hansen Schytte og Anna Jørgensdatter).\nAnne Jørgensdatter levede længe nok til efter sin anden mands død at gifte sig med hans efterfølger den dengang kun 25 årige Peder Jacobsen Bagger. Den nye degn blev indsat i sit embede den 26 november 1694. Han studerede i Vordingborg 1692 og døde den 6 maj 1716. (Geni.com: Anna Jørgensdatter og Peder Jacobsen Bagger).\nAlbert Arentzen Dam født 1677 var bror til sognepræst mag. Iver Dam i Udby-Ørslev. Studerede privat 1712 og udnævnt til degn i 1716. Død 28. februar 1725 i en alder af 47 år, 3 måneder og 8 dage. Gift d. 26.10 1717 med Christine Cathrine West, som var datter af byskriver Hans West.\nChristine (død 19 september 1775) blev gift med efterfølgeren Wilhelm Biørnsen Raun, der var født i 1699. Han studerede i Slagelse 1719. Blev kandidat 1725. Han kom snart i et spændt forhold til sin sognepræst Hans Aggerup, der d. 15 juli 1728 klagede over:\n1) At han i den forgangne vinter havde nægtet at bortskaffe sneen fra trappen til prædikestolen. 2) At han ikke ville udlevere kirkens nøgler. 3) At han ikke ville komme hen i præstegården, men havde svaret præsten, at præsten kun har lige så langt til ham som han til præsten. 4) Ikke ved efter gudelig vedtægt giver præsten meddelelse om de unges forsømmelse ved læsning. 5) Ikke vil give underretning om de syge eller levere præsten skriftebogen. 6) Har skikket bud til præsten om at tage alterklæderne af kirken. 7) Vil ikke melde præsten, at folk samles ved kirketid og 8) indtegner til skrifte fremmede til sognets ankomne folk.\nTil slutning anfører præsten, at det han har forseet sig med, er: At han har begyndt kirketjenesten for silde, har “sat stak” på kirkegården og ligeledes ladet sine “Faar gå på kirkegården””. (Smlg. Kirkehist. Saml. 4 R.V. 686-89).\nWilhelm Biørnsen Raun døde den 22 marts 1734. Og ti måneder efter fulgte hans plageånd, sognepræst Hans Aggerup, ham samme vej.\nMogens Hillerøe kom til verden i 1704 for 1727 at indtræde som Skoleholder. Fire dage efter Wilhelm Biørnsen Rauns død blev han beskikket som degn. Blev gift med degn Buschs enke fra Elmelunde. Hillerøe døde d. 29 marts 1744, ti dage efter sin kone, der steg til himmels i en alder af 45 år.\nJacob Bøgvad blev født i Fredericia 1702. Han studerede i Kolding i 1725 for at blive cand. theol. for at blive skoleholder i Kollerød. Her måtte han ifølge overleveringerne “i 15 år arbejde fra morgen til aften med 140 børn i skolen.” Joh, det lugter lidt af at der er blevet indsendt et bønskrift til øvrigheden om at finde en mere skånsom tjans og en bedre stilling til den voksne mand. I 1744 kom så udnævnelsen til degn. Den 10. februar 1756 afgik han “ved en hastig og salig død” (Præstø Amts skifter nr. 98). Han efterlod sig enken Marie Elisabeth Fransche, der havde været hans hustru siden 1730. Hun døde i Ebbelnæs, hvor hun blev begravet d. 30. september 1787 i en dengang ganske høje alder af 74 år.\nHans Larsen Schmit blev født i 1714 og var bror til degnen i Udby. Blev student 1735 i Vordingborg. Blev næste år skoleholder i Stege. Kom 1742 til Ebbelnæs. Kaldet til degn i februar 1756. (Præstø Amts skifter nr. 99 ved hans kones død 28/4 1756 kaldtes han ‘Hans [Lauridsen] Schmidt’ – og ligesådan ved hans eget skifte nr. 146 den 19/4 1792).\nSkønt sognepræst Gerhard Achton selv havde ønsket ham til degn, indgav han dog den 28. september samme år en klage til biskop Harboe over, at Schmit ikke anvendte tid nok på læsningen i kirken, samt at han ikke tidligt nok indleverede kommunionbogen, så præsten kunne få tid til “at efterse og eftertænke kommunikanternes beskaffenhed”. Værre blev det senere, da der kom stærke klager over, at han over for de unge karle, der gik til læsning, tillod sig “stavshug og hårgreb” i kirken, “hårgreb og nævehug” i læsestuen. Og en “formastelig kritik” over personer, der meldte sig til altergang. Slutteligt blev han stillet for provsteret, der den 6. september 1764 idømte ham en større bøde og en æreserklæring til forskellige personer (Jfr. Kirkehistorie Samling 4 R. V, 697-98).\nHan var i sine sidste år meget svagelig og døde 10. april 1792. Blev gift første gang med Inger Marie Rheder, der døde i en alder af 37 år 28. april 1756. Anden gang i 1760 med Judithe Marie Hillerøe, som var døbt her den 1. juni 1739 død den 15. marts 1799. Ved Hans Schmidts skifte i 1792 kaldtes hun dog ‘Judith Margrethe [Hillerød]’ (Præstø Amts skifter nr. 146).\nAfskrift i Præstø Amts skifter nr. 155 ved hendes egen død 14/3 1799 fra skifteprotokollen dagen efter den 15/3: “Judith Margrethe Hillerød i Stege. Enke efter [Hans Lauridsen] Schmidt, degn i Magleby).” Og så bliver det om hendes børn anført, at en datter var gift med prokurator Christian Birchholdt i Stege, en søn var skrædder i Stege og om en anden søn at han “var for 6 år siden på Grønland”!\nJohan Christopher Schmit blev født i 1745 og student fra Vordingborg i 1767. Derefter i flere år medhjælper hos sin far. Kaldet til degn i 1792. Døde den 5. marts 1795. Gift med Magdalene Abrahamsen, der døde omkring 1799.\nI afskrift af Præstø Amts skifter nr. 149 står der: “Johannes Christoffer Schmidt, degn og skoleholder i Magleby, der døde 5.3.1795, fol.82, 83B, 87, 92B. Enke: Magdalene Abrahamsdatter.”\nEfter hans død blev embedet nedlagt.\nNår du er kommet helt hertil, skulle du også benytte lejligheden til at læse om præsterne i Magleby kirke.


Specialpris 1.500,00 kr Normalpris 3.000,00 kr\n114 Eira Medium bag i suede green er en eksklusiv taske i en perfekt størrelse, som kan bruges både til hverdag eller fest. Den er en mellemstørrelse i familie med modellerne Madelyn og Bella. Indvendigt har tasken har et stort rum, samt en mindre lynlåslomme, der lukkes med et eksklusivt tofarvet spænde i guld og sølv. Bagpå tasken er der desuden en lille lomme. Remmen er lavet af en kæde, for at give tasken et lækkert look. Tasken kan enten bæres som cross-body eller gøres dobbelt ved et enkelt træk og bæres på skulderen.


Blå Flag | Danske Tursejlere\nDanske Tursejlere (DT) er Danmarks største sejladsorganisation, der udelukkende varetager interesser for tur- og fritidssejlere. DT medvirker til at styrke samværet og fællesskabet blandt sejlere gennem en mangfoldighed af aktiviteter.\nBlandt DTs mærkesager er sikkerheden til søs og i de maritime miljøer højt prioriteret. DT tilskynder til gode frilufts- naturoplevelser og arbejder aktivt for, at der udvises respekt for natur og miljø.\nUddannelse, læring og viden i relation til godt sømandskab og sikker sejlads er også et centralt tema for DT, der tilbyder en række kurser inden for disse områder.\nDT er repræsenteret i alle relevante organer som bl.a. drøfter søsikkerhed, natur og miljø. DT samarbejder med udenlandske søsterorganisationer og er også medlem af European Boating Assosiation (EBA).


Shimano Escapist 18L køb og tilbud, Bikeinn\nShimano - Elektronik - Understøtter\nProduktbeskrivelse Shimano Escapist 18L\nShimano Sport Camera er et ultralet elektronisk udstyr, du kan tage med overalt, du ønsker. Specifikationerne at sporten kamera har er imponerende med Full HD-opløsning, 10m under vandet med ingen boliger og mange flere funktioner til at få dig indfange alle dine eventyr, når som helst, hvor som helst. Shimano Sport Kamera kan optage video, selv i svagt lys situationer. Synsvinklen er 180deg (135 grader). Det er nemt at tilslutte din sport kamera på mange enheder, som det har WIFI, ANT + / ANT privat forbindelse. Når du køber Shimano sport cam det kommer med kameraet m / objektivdæksel, selvklæbende beslag / ventileret hjelm mount, USB-kabel og starte manual. Også en 16 GB hukommelseskort er inkluderet. En kiste mount og en hætte mount kan købes separat. Shimano Sport Camera ikke blot er en videooptagelse enhed. Det tager også stillbilleder som et kamera tager billeder på 6M Pixels 4: 3 (2848 x 2136) Shimano Sport Kamera batteri tager mindre end 4 timer at oplade og løber i 2 timer. Gå aldrig glip af en mulighed, der skal indfanges nogensinde igen med Shimano Sport Kamera.\nLet og kompakt 86 g\nModel: CM 100\nKey Feature: 10m Vandtæt uden hus\nVægt: 86gram med batteri og SD-kort\nForbindelse: WIFI, ANT + / ANT PRIVATE CONNECTIVITY\nShimano Escapist 18L er en vare der hører til Understøtter kategorien indenfor Elektronik, i din cykel butik, bikeinn. Vent ikke mere, læs alle de fordele der følger med i vores online bikeinn fællesskab. Hvilke fordele er der ved Shimano Escapist 18L? Dette produkt er specielt lavet til at give hjælp til cykel, lavet med den største passion.\nTecnologias Shimano Escapist 18L\nBæredygtighed Shimano Escapist 18L\nProdukt med Shimano kvalitet til en utrolig pris! Godkendt\nShimano Superior Support Battery E-6010\nShimano Dura Ace DI2 BMR1 Base B And Bolts\nShimano Dura Ace DI2 7972 Base B And Bolts\nShimano Bracket Unit SC-E6000 Steps\n$ 74.18 $60.99\nShimano Cap Mount