AR122 by Agedrup Kirke - issuu\nFEBRUAR 2015 NR. 122 20. ÅRGANG \nLARS ARVAD FLYTTER I TELT\nEfter 7 gode år nedlægger Lars Arvad Odense Vinterrevy og indgår samarbejde med Odense Kommune om ny stor revysatsning på Engen i Fruens Bøge sommeren 2016. Odense Kommune støtter med ialt 1,7 millioner kroner de første tre år. Det sker som et led i Odenses eventstrategi. Lars Arvad har også været i forhandlinger med Palle „Bøf“ Jensen. -Det er ikke bare noget, jeg har drømt om, det er også det rigtige tidspunkt for mig, siger Lars. -Nu rykker vi op i revyernes superliga.\nKIRKEBLADET LÆS bl.a. om Kyndelmissegudstjeneste, om påsken, om Sogneindsamling 2015, Musikgudstjeneste med Emmaus-koret og om Blå time!\nFinn fik AR Prisen s. 6-7\nPilebækken retableret s. 3\nAGEDRUP RUNDT 122 - FEBRUAR 2015\nStof til næste nummer, der udkommer ca.1. april 2015 skal være redaktionen i hænde senest den 8. marts 2015.\nAf Ib Holdt ■ Tirsdag den 24. febr. kl. 19.00 i lokalarkivets nye lokale, indgang Agedruphallen. Formanden vil berette om året, der gik. Kassereren vil fortælle om hvordan økonomien står. Der er nyvalg til bestyrelsen. Ting, der ønskes drøftet, kan indtelefoneres til formanden 66 12 25 72, senest den 20. februar.\nAgedrup Sogns lokalhistoriske Forening og Arkiv Af Ib Holdt, fmd. ■ Foreningen siger tak for den fine tilslutning til jubilæet og tak for de mange gaver.. I 25 år har sognets historie i det lokale arkiv haft til huse i Sognegården. Pladsen var efterhånden blevet meget trang. Endvidere ønsker Stadsarkivet, som vores arkiv er underlagt, arkivets billeder og gamle dokumenter digitaliseret. Når en mand i Hobro ønsker at vide om vi har et billede af hans oldefar fra Bullerup, skal han kunne gå ind på sin computer og søge en sådan oplysning. De fleste små arkiver i Odense kommune er i fuld gang med dette. Vi har nu fået et lokale stillet til rådighed ved Agedruphallen. Arkivet flyttes derned i januar måned. Siden Poul Anker Jensens død har arkivet været uden arkivar. Vi har holdt åbent og efter bedste evne søgt at besvare de forespørgsler, der var. Nu har der meldt sig to engagerede damer, som har været på kursus i arkivdrift.Det er Henny Sørensen og Ingerlise Andersen. Flere har endvidere meldt sig som interesserede i arbejdet. Det lover godt for lokalhistorisk arkiv i fremtiden.\nIndbrud i redskabsrum ■ Agedrup Kirke blev for nylig udsat for et indbrud. Ukendte gerningsmænd klippede en hængelås til kirkegårdens redskabsskur over og stjal en plæneklipper, en kantskærer og en buskrydder.\nNr. 122 - FEBRUAR 2015\nComputerundervisning Af Palle Vennekilde, fmd. ■ Ældre Sagen Odense tilbyder computerundervisning for nybegyndere i Sognegården, Agedrup. 10 mandage kl. 10.00-12.00. Første dag 23. februar 2015. Kursusgebyr kr. 100 til kontoret, Slotsgade 20 C 1. Tilmelding på Ældre Sagens Kontor, tlf. 6591 9121\nFreja Lindi, Mathilde Sørensen, Lukas Sørensen og Tobias Chylenski sammen med julemanden.\nÅrets vindere ■ Mandag den 8. dec. var julemanden alias Erik Nielsen var igen „på spil“. Julepostkassen i Super Brugsen var igen i år blevet brugt af adskillige børn, som havde lagt deres juleønsker deri. Ud af dem blev fem udtrukket ved lodtrækning, som fik deres velfortjente gaver af julemanden, da de troppede op sammen med deres forældre henne hos vores kasserer, Anne-Lise Laursen. Den hyggelige seance bød tillige på klementiner, sodavand og en øl til de fremmødte fædre.\n1, 7 MIO I LARS ARVADS TURBAN\nDrømmen om en sommerrevy på Engen blev ved kommunens mellemkomst genfødt!\nEfter 7 gode år nedlægger Lars Arvad Odense Vinterrevy og indgår samarbejde med Odense Kommune om ny stor revysatsning på Engen i Fruens Bøge sommeren 2016 Af Erik Schmidt Et grin i mørket på Magasinet bliver til en latter i sollyset på Engen i Fruens Bøge til sommeren 2016. Da har Lars Arvad sat sig i spidsen for en helt ny sommerevy, som Odense Kommune støtter med ialt 1,7 millioner kroner de første tre år. Det sker som et led i Odenses eventstrategi. -Det er så fedt, siger revydirektøren fra Agedrup og Seden, der endnu ikke er fyldt fyrre. -Jeg glæder mig. Det er ikke bare noget, jeg har drømt om, det er også det rigtige tidspunkt for mig. Nu rykker vi op i revyernes superliga. Odense Vinterrevy lægges altså i graven. Revyen har gennem syv år været en solid succes, der har vundet anerkendelse både i revykredse og i Oden-\nses underholdningsbranche, men udviklingsmulighederne var begrænsede, vurderer Lars Arvad, der regner med 12.000 publikummer i sommerrevyen. Forbilledet er Cirkusrevyen.\nDet telt, som han nu har kig på, er 46 x 46 m svarende til godt 2.000 m2 eller et par idrætshaller i omfang. -Det er klart, at det stiller krav om at få topnavne på scenen, til kapacitet og til PR-virksomhed. Vi er nødt til at lave en landsdækkende kampagne. Lars Arvad var tidligere på året i dialog med Palle „Bøf“ Jensen om et nærmere økonomisk samarbejde, men støtten fra Odense Kommune har været den saltvandsindsprøjtning, han havde brug for. Lars Arvad ejer fortsat alle anparter i det selskab, der står bag revyen. AGEDRUP RUNDT 122 - FEBRUAR 2015\nErik Rønn, har som tidligere direktør for Skolemedia og Gyldendal lavet netbaserede undervisningsmidler om både Siriuspatruljen og de royale gobeliner. Nu hjælper han til på sønnens forlag. Før den tid var han lærer på Agedrup Skole, som han kom til i 1971 sammen med sin kone, Kirsten. Nr. 122 - FEBRUAR 2015\nAf Erik Schmidt Da Erik Rønn var direktør på Skolemedia ville Undervisningsministeriet gerne have produceret et undervisningsmateriale om de royale gobeliner, som kunstneren Bjørn Nørgaard havde kreeret. Erik snakkede med hofmarskallattet om, at det kunne være fint, hvis Dronning Margrethe ville indvie materialet, og fik det svar, at det ikke var umuligt, men at Dronningen ikke var så fortrolig med teknologien. Så gav direktøren medarbejderne i Skolemedia besked på, at materialet skulle indrettes sådan, at præsentationen gik i gang, bare Dronningen trykkede på én eller anden knap ligegyldig hvilken. Sådan blev det. -Vi fik et lille glas, og jeg spurgte Dronningen om, hvad hun syntes om materialet. -Meget spændende, sagde hun!\nhus og havde det godt på Agedrup Skole. Som lærer havde man dengang 33 lektioner á 50 minutter, og Erik havde meget forberedelse, fordi han havde 1618 timer med orienteringsfag. -Ib Holdt, der var kollega på skolen, kom forbi i sine korte bukser, og han forklarede blandt andet, at lærerne på skolen selv lavede deres materialer, så jeg var bange for ikke at kunne overkomme det hele og sov ikke om natten! Det holdt nu ikke helt vand! I slutningen af 70’erne var Erik Rønn optaget af et udvidet danskundervisningsbegreb og iværksatte sammen med blandt andre kollegerne Lisbeth Dyrholm, Helge Rasmussen og Annie Leth større emnearbejder om Zimbabwe i Afrika og om skuespil og billedkunst. I begyndelsen af 80’erne stoppede eleverne efter 7. klasse med at tage til Seden Skole, og Agedrup Skole fik sin egen overbygning, som Erik Rønn som klasselærer i 8. kl. var med til at udvikle.\nBARE JEG GIK I SKOLE!\nDIREKTØR HOS GYLDENDAL\nSkolemedia blev senere solgt til Gyldendal, og Erik Rønn fulgte med som direktør. Nogle af ordrerne blev fragtet med over i Gyldendal. -Vi lavede mange spændende materialer, blandt andet om De Olympiske Lege i 2004 og 2008 og også vinterlegene i 2006. Det var for Dansk Idræts Forbund. Erik Rønn var også med til at lave et materiale om Sirius Patruljen, som HKH Frederik deltog i. Kronprins Frederik fulgte udviklingen af undervisningsmidlet, og spurgte interesseret til, hvordan det gik med med det, og da Erik senere skulle præsentere det hos Lego i Billund, sagde kronprinsen: „Bare jeg gik i skole!“\nI sit arbejdsliv var Erik som nævnt en årrække på Agedrup Skole, men senere blev han halvtidsansat som fagkonsulent i dansk på Amtscentralen for Undervisningsmidler og begyndte også at lave undervisningsmatrerialer til danskfaget. Senere blev han ansat som skolekonsulent i Odense Kommunes skoleafdeling, hvor han var i 11 år. Det blev suppleret med nogle timer som regional konsulent. I 1999 blev han ansat i it-forlaget Skolemedia, der var blevet til som et samarbejde mellem Mikroværkstedet, Geografforlaget og Dansklærerforeningen. I 2001 blev han direktør. Skolemedia var på det tidspunkt førende på markedet for netbaserede undervisningsmidler, men udgifterne var for store og der var for lidt afsætning af produkterne. -Vi var for tidligt ude. Skolerne var ikke parat til at betale for vores materialer. Det er ikke altid de ryttere, der er i udbrud, der vinder et cykelløb. Skolemedia gik konkurs, men blev reorganiseret i 2002. -Vi fik gode opgaver, men det var stadig hårdt, for jeg havde ansvar for 56 medarbejdere, og somme tider kunne\nBLEV LÆRER PÅ AGEDRUP SKOLE\nDen nu tidligere mediedirektør kom til Agedrup i 1971 sammen med sin kone Kirsten, hvor de begge blev ansat som lærere ved skolen. Parret kom fra Esbjerg, og Erik havde en ide om, at han ville læse biologi ved universitetet i Odense. Det kom han aldrig i gang med. -Viggo Tarp, som var skoleinspektør, var en elskværdig mand, og vi købte\nvi kun se to måneder frem. I 2006 blev Skolemedia solgt til Gyldendal, der netop manglede et firma som Skolemedia. Erik Rønn og to andre medarbejdere fulgte med. -Gyldendal var en rigtig god arbejdsgiver, og af 11 projekter som blev udbudt af ministeriet vandt vi de tre. Erik Rønn var hos Gyldendal indtil 2012. TILSYNSFØRENDE FOR FRISKOLER\nSom tidligere lærer og skolekonsulent synes Erik Rønn stadig, det er sjovt at have en tilknytning til skole og undervisning, og han har sagt ja til at være tilsynsførende for nogle friskoler. -Jeg skal vurdere, om eleverne lærer det, de skal, om skolen har den lovmæssige fagrække, og om den opdrager børnene til demokrati og folkestyre. Det gør han på Skt. Albani Skolen, på Balletskolens læseskole og på Mentiqa Skolen. Også Agedrup Læsefond ALF nyder godt af hans sagkundskab. Her er han i bestyrelsen VILD MED MODERNE KUNST\nNu går Erik til hånde på sønnen Thomas Meloni Rønns forlag, Meloni. -Jeg laver alt forefaldende arbejde, vasker op og sender bøger. Han er dog også redaktør for et meget omfattende og velredigeret billedkunstsite, billedkunstiskolen.dk Her kan man læse om visuel kultur og danske samtidskunstnere som fx Tal R, John Olsen, Martin Bigum og John Kørner. Erik Rønn er lidenskabeligt interesseret i kunst, og han og Kirsten er indehavere af værker af blandt andre Jeppe Hein, John Kørner, Tal R og Michael Kvium. For tiden er to Kvium-billeder udlånt til Aros Museet i Aarhus. I den verden er det med til at gøre billederne mere berømte og værdifulde. -Man kalder det billedets „proviens“, altså en slags historie. Men ellers er det fortællingen, eventyret, humoren i billederne, som Erik godt kan lide. -Og så går der jo lidt samlermani i det!\nFINN PEDERSEN FIK AGEDRUP RUNDT PRISEN Var administrativ leder for Agedrup Rundt i godt 19 år og medlem af beboerforeningens bestyrelse i 14 år.\n2014 KÅRINGEN hvilket hun skal have stor tak for! Vi har været så heldige, at Hans Ove Nielsen, medlem af menighedsrådet ved Agedrup Kirke har accepteret at være bladets nye regnskabsfører. MÅGEN DER FORSVANDT\nHans Jørgen Zinther overrækker AR Prisen til Finn Pedersen.\nAf Hans Jørgen Zinther og Erik Schmidt\nDet blev Finn Pedersen, der ved dette års traditionelle stormøde i Sognegården, kunne tage fra mødet med Agedrup Rundt Prisen i form af et diplom og en keramikskål. Han fik prisen for sit store, engagerede arbejde for Agedrup Sogns Beboerforening fra 1993 til 2007 og for Agedrup Rundt, som han var administrativ leder for 1994-2014. De øvrige nominerede var Kathrine H. Sørensen, Vicki Møberg Torp, Helge Pasfall og Michael Stengel Petersen. Finn Pedersen var glad for prisen, som han ikke var habil til at modtage, da han var medlem af AR’s koordinationsgruppe. -Jeg er glad for prisen. Jeg føler, at det er absolut velment. Det, der glæder mig mest, er, at de fremmødte fra baggrundsgrupperne i menighedsrådet, beboerforeningen og fra skolen der var med til stormødet, sagde at det var velfortjent. -De sagde det i en tone, der var-\nmede. Det vigtigste er tanken bagved, og der var varme og tilfredshed med det, jeg har lavet i lokalområdet. VAR MED FRA STARTEN\nFinn Pedersen var med, da Agedrup Rundt startede i 1994. Dengang etablerede man sig med Erik Schmidt som redaktør og Finn Pedersen som administrator. Skoleinspektør Viggo Tarp, der også var menighedsrådsformand, styrede regnskabet. I redaktionen skulle de tre interessenter, Agedrup Sogns Beboerforening, Agedrup Skole og Agedrup Kirke være repræsenteret. For beboerforeningen var Ole Christiansen repræsentant sammen med Finn Pedersen, og sognepræst Lene Bischoff-Mikkelsen var også med fra bladets start. Her først på efteråret 2014 meddelte vores regnskabsfører, Jette Rasmussen, at hun ønskede at blive afløst på sin post. Jette har været regnskabsfører fra medio 2011 og har i de forløbne år, udført et stort stykke arbejde for bladet,\nAgedrup Rundt Prisen opstod som et ønske om at gøre vort område mere synligt over for omverdenen, men også for at give et skulderklap til enkeltpersoner, der havde gjort en synlig indsats for vores landsby. Prisen blev givet i form af et stykke keramik med mågen som motiv og et diplom. Mågen var symbol for områdets sidste og meget aktive sognerådsformand Frode Holm Madsen, fordi hans store helt var den litterære „Jonathan Livingston Havmåge“, og fordi Agedrup gennem Bullerup Strand er tæt på de indenlandske have. Alle bladets læsere har mulighed for en gang om året at opstille kandidater, og der indkommer normalt 6-8 kandidatforslag. Afstemningerne bliver foretaget af bladets baglandgrupper: Beboerforeningen, skolebestyrelsen og menighedsrådet samt redaktionsmedlemmerne i AR. I alt 32 personer har mulighed for at afgive stemmer efter princippet i Melodi Grand Prix. Præmierne har hidtil bestået af keramik udført af kunstner Ida Holm Mortensen i Kølstrup. I år var det keramiker Ulf Nielsen fra Fåborg, som lavede fadet, der udgjorde prisen. I år dog uden måge!\nHAN ELSKER AT UDRETTE NOGET Det, der glæder Finn Pedersen mest, er, at de fremmødte fra baggrundsgrupperne i menighedsrådet, beboerforeningen og fra skolen der var med til stormødet, sagde at prisen var velfortjent.\nAf Ole Christiansen og Erik Schmidt Fyens Stiftstidendes lokale repoprter, Helge Rasmussen, var lynhurtig, da man skulle skrive om Årets Agedrupper. Seks timer efter at Finn Pedersen havde fået at vide, at han var valgt som modtager af Agedrup Rundt Prisen 2014, var avisen ude med en omtale. Men valgt blev altså Finn, der i mere end 19 år selv har været administrator af Agedrup Rundt. Han har jo i den egenskab ikke kunnet få titlen som „Årets Agedrupper“ tidligere, da han i sin tid var med til at indstifte prisen sammen med andre fra den oprindelige koordineringsgruppe. FYNSK BONDEKARL\nFinn elsker at udrette noget, selv om han stærkt nærmer sig de 80, men han har ikke en ærlig rynke i ansigtet. Han er en døgnbrænder. I AR-redaktionen var han med til at formidle et godt samarbejde mellem beboerforeningen, skolen og kirken.\nSelv var han meget glad for arbejdet. -Der var meget arbejde i det, men det var meget interessant, og det var en glæde, at bladet blev modtaget så godt og stadig er eftertragtet. Finn har en fortid som fynsk bondekarl og meget andet, der senere resulterede i en læreruddannelse på et seminarium i det nordjyske, og som sluttede med en stilling som lærer og senere viceskoleinspektør i Grønland i Umanaq-området. Det har ikke været kedeligt. Hans mange evner, som også er ud i det skriftlige og hans organisationstalent har givet ham meget arbejde ved såvel et kateder som ved den uundværlige computer. Her på stedet er det især arbejdet i beboerforeningen og Agedrup Rundt, der har gjort ham synlig, men talenterne er også brugt på formandsjobbet i foreningen „Odins Tårn“. Her har han ikke planer om at stoppe, selv om den næsten halvt så gamle Brian Carlsson har overtaget mange opgaver.\nVICESKOLEINSPEKTØR I GRØNLAND\nDesuden har Finn arbejdet i en politisk forening og gjort et stort organisatorisk arbejde i Det grønlandske Hus i Odense indtil pensionsalderen. I Grønland tog han med store strabadser og under kummerlige forhold som skolelærer ansvar for mange aktiviteter i Umanaq-distriktet. Oven i det hele overtog han sammen med sin kone ansvaret for i alt 11 børn (dine, mine, vores og alle de andres) på grund af de første grønlandske ægtefællers alt for tidlige død plus børn, der blev moderløse i disse grønlandske familier. Alt i alt har Finn haft meget travlt og måttet sætte sig ind i mange fremmede forhold. Han er stadig aktiv med forlagsvirksomhed, skriverier og foreningsarbejde. Lige nu er han ved at skrive om den grønlandske kunstner, Chr. Rosing. Tillykke med prisen, Finn!\nJUBILÆUMSFESTEN NOK EN GANG Stemningen var tyk af nostalgi og gensynsglæde, da gamle elever og nuværende og tidligere ansatte mødtes til Agedrup Skoles jubilæumsfest i september 2014\nLuften vibrerede, da gæsterne begyndte at strøm\nI forgrunden ses Ove lige bag flaget. T.v. Annie i snak med en tidligere kollega, Lone.\nHer har Mette og Sanne lige opdaget deres tidlig\nF. v. Erik, Irma, Anne, Allan og Susanne. De fire sidstnævnte gik ud af 7. klasse i 1974.\nDe lidt yngre med bl.a. Mikkel, Morten og th. R\nmme ind i skolegården.\nFASTELAVN ER MIT NAVN! SuperBrugsen og beboerforeningen går sammen om at arrangere fastelavnsfest i Brugsen Af Rasmus Rose, Superbrugsen Beboerforeningen og Super Brugsen Bullerup går nu sammen om, at give børn og forældre en hyggelig formiddag. Lørdag d. 21. 2. kl.11.00 afholder vi sammen „slå katten af tønden“ på butikstorvet. Der vil være „slå katten af tønden“ i forskellige aldersgrupper, og vi vil kåre kattekonge og dronning. Samtidig vil der være en lille præmie til den bedst udklædte af de deltagende børn. Efter endt tøndeslagning, vil der\nSTOR ROS TIL JULESTYKKE Ole Christiansen mener, at Fjordagerscenens skuespillerpræstationer var bedre end Folketeatrets\ngere klasselærer, Annie.\nRikke, Kristina, Mathias og Søren.\nvære en pølse med brød og lidt at drikke. Vi håber, I vil bakke op om arrangementet og være med til at gøre det til en tradition.\nSaras Madam Ovesen i samspil med Flemming Skuespiller Jensen var en fryd.\nAf Ole Christiansen Når vi på Fjordagerscenen opfører et teaterstykke, er vi jo alle amatører. Scenen har godt nok haft Nøddebo Præstegård på programmet nogle gange før, men det er naturligvis hver gang med mange nye skuespillere. Derfor kunne man godt spørge sig selv, om vi gør det godt nok, om vi kan være os selv bekendt. Så fik vi i julemåneden muligheden for på tv at se Folketeatret opføre stykket, som de er ved at have eneret på. Jeg fulgte godt med, især for at se,\nom vi var lige så gode til det, og jeg kan godt sige, at vi kan ranke ryggen. Vore skuespillere var på flere punkter bedre end Folketeatrets professionelle. Jeg vil gerne nævne Nikolaj i Lasses skikkelse. Han var meget mere sikker og livlig. Lars gårdskarls dialekt slog Folketeatrets med flere længder, og jeg fryder mig stadig over Saras Madam Ovesen i samspil med Flemming Skuespiller Jensen. Hvor var de gode. Sara var så skrap, at jeg ikke en gang havde turdet at fri til hende, hvis jeg altså havde været 60 år yngre. Min egen Mads Hjulmand var måske ikke så godt spillet, men jeg havde da hele teksten med i modsætning til Folketeatrets, og så nød jeg også at spille sammen med Pernille som Andrea Margrethe. Alle skuespillerne gjorde det formidabelt godt. Ja, selv de små børn havde forstået, hvor vigtigt det var at kunne sine tekster og optræden som nisser, skolebørn og fattighusbørn. Kirsten Janby som instruktør har været streng på sin milde facon, og hvor gjorde det dog godt, da alt lykkedes. AGEDRUP RUNDT 122 - FEBRUAR 2015\nEN VOKSENDE SYV-KLASSET SKOLE I UDVIKLING 1974-76\nLærer Eivind Jørgensen stod for at lave sørøvergården, og lærerne ofrede selv en weekend for at tage på “lærerlejrskole”\nværet til et møde om dette, for han fremlægger et forslag om, at fridagen efter lejrskole indskrænkes til at møde dagen efter hjemkomsten kl. 9.00. Det blev vedtaget uden protest. Og oven i købet blev lærerlejrskole på højskolen i Esbjerg vedtaget. Alle lærere afgav en weekend til dette.\nEN FLOK NEANDERTHALERE\nefter en stor spolebåndoptager. De følgende nætter optog vi så nattergalene. Efterfølgende afspillede vi så nattergalene i andre klassser i biologitimerne, hvor børnene var helt ligeglade. Fuglesang skal høres i naturen. Nattergale synger jo også om natten i sommermørke skove.\nSidst i januar 1974 skulle hele Agedrup Skole have „emnedage“. Det var anden gang i så stor en målestok. Følgende emner skulle tilbydes: Træsløjd, bob og bordtennis og skak, forsøg i fysik, terræn- og orienteringsløb, bibliotek og digterværksted, madlavning og bagning, vævning, folkedans AGEDRUP SKOLES OMFATTENDE og fabrikation af spil til alrummet. LEJRSKOLEORDNING Meningen var at børnene individu- Nogle år senere var jeg med Lisbeth elt skulle rotere og prøve noget nyt næ- Madsen (senere Lindvig) på Møen, ste dag. Dette krævede et hvor vi startede i Stege med at meget stort leje cykler. Bagefter cykeltilrettelæggelsesarbejde, og flokken kørte Lisbeth, som var mange af de små følte sig gravid, i min 2CV. utrygge. MadlavningsDet var det smukkeste holdene var alt for store og vejr, men meget koldt om mori sløjd var nogle af eleverne genen, jeg tror det stadig var alt for små. frost. Da vi 14 dage efter På vej til vort ind-kvarteevaluerede hele forløbet, ringssted „Liselund“ var drenIb Holdt blev vi enige om, at skulle gene helt overkåde de første Formand for Lokalhistorisk Forening man rotere, så var det hele 10 km, så overtog pigerne, de holdet, der skulle og ikke var seje. Drengene smed sig på den enkelte elev, og vi skulle have mere køjerne af udmattelse. Det var kun 25 fagligt betonede emner. km fra Stege. Der skete meget i skolen i 70’erne, Vi cyklede hele øen rundt i en lille også mange uprøvede ting, men man uge. De overtrætte drenge fik ind imellærer jo meget af erfaring, ikke mindst lem lov at køre med Lisbeth i gyngeaf fiaskoerne. bilen, som de ellers omtalte hånligt: „Kalder du det en bil“. OPTOG NATTERGALENS SANG PÅ Det var ved Odense Skolevæsen kotume at holde fri dagen efter hjemBÅND Alle klasser på Agedrup Skole tog hvert komsten fra lejrskole. Det var jo dér mest brugt, at en år på lejrskole mange forskellige steder i vort smukke sommerland. Jeg husker klasse i løbet af skoletiden tog på lejren klasse med Lisbeth Dyrholm til en skole, bare en enkelt tur. Rygtet om Agedrup Skoles omfathytte i en skov ved Kissendrup. Vi cyklede derover, senere stødte tende ordning bredte sig da også til skoen tredje lærer til med min bil. Den før- lerne i det „gamle“ Odense, og det var ste nat var der nattergalesang i skoven der ret upopulært, hvad kunne den slags for fuld udblæsning. Da ungerne var fal- ikke medføre? Skoleinspektør Viggo Tarp har nok det til ro kørte jeg tilbage til Agedrup Nr. 122 - FEBRUAR 2015\nVed det sidste møde før sommerferien i 1974 tog skolen afsked med to lærere Else Marie og Hans Cronbach. Hun flyttede til Klostermarksskolen og Hans til Nr. Lyndelse og derfra til Gråsten i Sønderjylland. I foråret 1974 var skolen efterhånden blevet tresporet. Lejrskoleaktiviteten blev rationaliseret. Vi havde nu fundet ud af at tage en hel årgang med på én gang. Som klasselærer for en 6. klasse var jeg med på en stor lejrskole på Møgelø, en ø midt i Silkeborgsøerne.\nSkoleinspektør Viggo Tarp var en godmodig mand, og han tog stiltiende meget på sine skuldre.\nVi sejlede dertil med Hjejlen far Silkeborg. Hvis vi skulle på udflugt lagde båden til, og vi sprang så på. Vi var 5 lærere med på turen: Lindberg, Jørgensen, Lis Grønnemose, Birthe Gram og mig, Ib Holdt. Damerne tog sig af madlavningen. Jørgensen tog sig af det, at de sad ordentlig ved bordet, han fnyste ind imel-\nLærer Ejvind Jørgensen stod i spidsen for etableringen af „sørøvergården“ i skolegården.\nlem, rejste sig og råbte: „Jeg troede ikke, jeg var på tur med en flok Neandertalere“. Lindberg tog sig af udflugterne med båd og bus, og om nu alle var med. Vi var 70 børn og 5 lærere. Så kom drengene fra min klasse 6.y, tænk de sagde: „Hvorfor er det aldrig dig, der bestemmer“. De var flove over, at deres lærer ikke gjorde sig bemærket med høj stemmeføring. Der kan man bare se. Da vi skulle hjem, var jeg dagens mand. Jeg havde fået togbilletten af Tarp, og han havde på kuverten skrevet „Turens leder“. Tilfældig var jeg kommet ind på kontoret, inden vi tog bussen til banegården. Drengene fra min klasse gik hele togvognen igennem for mig, og talte op, så turens leder kunne være beroliget. Vi havde i 1973 fået lavet en sørøvergård. Den blev lavet med frivillig arbejdskraft under Ejvind Jørgensens kommando. Han lagde et stort arbejde i den. Da vi mødtes efter sommerferien var der rejst en lysmast midt i den nye sørøvergård. Denne mast blev der protesteret en del over.\nløsning for spritduplikatoren, den kostede 10.500 kr. Et voldsomt stort beløb, otte stemte for og to imod, resten undlod at stemme. Kopimaskinen blev købt. Ak, den var én af flere endnu dyrere. Ved skoleårets begyndelse i 1975 var der ulideligt varmt, der var over 30 grader i alrummet allerede først på dagen. Vi begyndte altid skoleåret med et lærermøde, når børnene havde fået skemaer og var gået hjem, men det var så varmt, at Tarp meddelte, at mødet var aflyst efter nogle få meddelelser. Én af disse var, at tuberkuloseundersøgelsen var ophørt ved lov. I mange år skulle ældste årgang og alle lærere én gang om året til TB-undersøgelse. Fra den gamle skole i Agedrup havde vi taget toget ind til Odense med alle de store børn, og så gået fra banegården ud til sygehuset, hvor vi blev røntgenfotograferet FIRE SPOR I 3.-4. KL.\nTuberkulosen var udryddet. Det er lusene ikke, men hvor det førhen var lidt flovt med disse små krybende dyr, så\nfortæller børn i dag uden skrømt, at nu har kusinen fra København været på besøg, og nu har vi lus, eller vi var ved Lidoen i Venedig, og der på campingpladsen havde vi en ordentlig pudekamp med alle de andre danske børn. Nej hvor vi kløede bagefter. I flere dage. Mor fik også lus, hun var helt tosset. Vi kom hurtig hjem, vi kørte hele vejen i et stræk, vi skulle hjem og i bad. I skoleåret 1975/76 var de to syvendeklasser ved juletid på hver 27 elever, så skulle de deles i tre syvendeklasser. De skulle jo til Seden snart. De blev ikke delt. Hver årgang i 3. og 4. klasse blev delt i fire spor. Der var fra forældrenes side megen snak og indvendinger mod en sådan opsplitning midt i et skoleforløb. Børnene fra skolens nærhed havde fået besked om at gå i skole. Der var ikke plads i cykelskurene. Nogle forældre havde brokket sig til skoledirektøren, og nu kom der pludselig nogle stadsgartnere med en del overskydende cykelstativer, som de satte op bag barakken. Det var så det.\nAlt i skolen bliver mere og mere avanceret. I 1974 var der blandt lærerne en afstemning om en kopimaskine, til afAGEDRUP RUNDT 122 - FEBRUAR 2015\nALLE MORTENSEN-SØSKENDE TIL JUBILÆUMSFEST PÅ SKOLEN De gik alle seks på Agedrup Skole, og deres far byggede i sit arbejdsliv 30-35 huse i lokalområdet med mursten, der var lagt efter det særlige Holger-skifte . Børnene hjalp til, og der var grise, tyrekalve og en hest på parcelhusmatriklen.\npå Byvejen. Først garagen. Da den var rejst flyttede familien ind i den og boede der, indtil selve huset blev bygget. I baghaven havde de både et par grise, kalve og en hest, også da de senere flyttede til Daltoften. -Jeg kan huske, at vi gik tur med grisene op og ned af Daltoften, siger Knud Erik. -Tyrekalvene hed bl.a. Ferdinand I og Ferdinand II, husker Rie. SMÅ ARBEJDSMÆND\nAlle seks søskende, der er børn af Holger og Kirsten Mortensen fra Agedrup, har gået på Agedrup Skole, og alle deltog i skolens jubilæumsfest i september 2014. Bagest fra venstre Susanne Konradsen, Lisbet Mortensen og Knud Erik Mortensen. Forrest f.v. Lise Nøhr, Rie Boud og Jytte Borre.\nI Mortensen-familien holdes der syaftner hver fjortende dag. Kvinderne strikker og hækler og gør ved, og det lægger et vist pres på Knud Erik, der er næstyngst i søskendeflokken. Han mener også, at han er blevet punket af sine søstre. Ganske vist på den omsorgsfulde måde. Men alligevel. -Jeg begyndte at strikke en bamse for to år siden, men nu har vores mor, og en nabo taget over! Ideen til at deltage alle seks i Agedrup Skoles jubilæumsfest for nylig opstod netop på sådan en syaften. -Det var en rigtig god fest. Der var ikke så mange fra vores årgange, som vi havde troet, men det var sjovt, og vi havde en rigtig sjov forfest med 13-14 stykker herhjemme hos mig, fortæller Rie, der i dag bor på Tvedvænget i Seden. Lisbet Mortensen var ægte jubilar,\nfor hun startede på Agedrup Skole i 1964, da skolen på Brolandvej blev åbnet. Storesøster Rie og Susanne havde først gået to år på den gamle skole på Agedrupvej og blev undervist i forsamlingshuset, hvor de havde Elly Tarp som klasselærer. Senere fik de Ida Laursen, og Ib Holdt var regnelærer. -Det var spændende med den nye skole, for der kom jo også en masse nye børn, fordi der blev bygget enormt meget i området på netop det tidspunkt. Knud Erik, der er ti år yngre og er lærer på Erhvervsakademiet Lillebælt og netop har erhvervet en master of science, havde først Ida Laursen og senere Steen Johansen som klasselærer. BOEDE I GARAGEN\nFamilien boede først på Byvejen 30, som i dag hedder Lunden 40. Deres far, Holger Mortensen, var murer, og han byggede også selv huset\nBørnene hjalp ikke bare til derhjemme. De hjalp også faren med arbejdet. Det var et enmandsfirma, han havde. -Vi var med til at grave grunden ud til husene, skrue skruer i eternittagplader og skrabe fuger. Vi var ligesom små arbejdsmænd. Tiden var en anden. Holger Mortensen var kendt for det særlige Holger-skifte, efter hvilket der blev lagt to sten lige over hinanden i forbandt med to sten i næste lag. De huse, han har bygget, kan kendes på dette. I sit arbejdsliv byggede han 30-35 huse og solgte dem efterhånden, som de blev bygget. Det skete dog, at det kunne knibe med at sælge, og så var der dømt økonomisk smalhals. En gang måtte campingvognen sælges. Holger Mortensen døde i 2005. -Vi savner ham ufattelig meget.\nDe seks søskende Rie Boud, 59, Seden, musikskolesekretær Susanne Konradsen, 58, Odense, bankrådgiver Lisbet Mortensen, 57, Odense, bioanalytiker Jytte Borre, 50, Lolland, Laborant/ kemiotekniker Knud Erik Mortensen, 49, Seden, kemiingeniør Lise Nøhr, 48, Nordenhuse, lærer\nHan var stille og jordnær, og vi kunne altid regne med ham, siger Rie. Kirsten Mortensen, der i dag er 79 år, bor stadig i Daltoften. Hun arbejdede en overgang på Østerhøj som hjemmehjælper og hos K. Bjørn Eriksen med fremstilling af etiketter. Hun er i dag meget aktiv med svømning, knipling, computer og sognearrangementer. Og familien holder sammen. En sommerweekend om året er der familiecamping.\nFIRE HOLD I DEN KOMMENDE SÆSON Der arbejdes på at skaffe midler til nye omklædningsrum og sammen med skolen til en multibane til børn og unge. Der er nye spillerdragter, og den lille tribun vil være overdækket til sæsonstart i april. Af Michael Stengel Petersen, fmd. Jeg håber, at alle har haft en god jul og et godt nytår. Når disse linjer læses, så har vi afholdt vores årlige generalforsamling. Det foregik, som det plejer, på Møllekroen, hvor vi igen har fået valgt holdlederne til de fire hold. Når jeg skriver fire hold, så er det fordi vi regner med at få stablet et 7mandshold (47 år +) på benene. Så hvis der er nogen her i Agedrup/ Bullerup, som kunne tænke sig at starte fodbolden op igen eller bare har lyst til at starte med fodbold, så er de meget velkomne. Kontakt Ingo på mobil 6025\n9232 eller formanden på 4091 5497. Sæson 2015 glæder vi os allerede til at komme i gang med. Lige så snart jeg har en spilleplan over vores hjemmekampe klar, skal den nok komme i Agedrup Rundt!\nVores lille tribune vil også være overdækket til sæsonstart, og som sagt glæder vi os til april, hvor det hele starter. Jeg håber, at I ligesom sidste år, vil komme op og støtte og heppe på vores fire ABB-hold!\nHÅBER PÅ NYE OMKLÆDNINGSRUM\nDer er nogle ildsjæle i klubben, som arbejder rigtig hårdt på, at vi kunne få bygget vores egne omklædningsrum ovre ved vores klubhus. Dette er et projekt, som vil tage en del af deres tid, men vi er meget optimistiske og tror på, det lykkes. Vi arbejder sammen med Agedrup Skole om at få etableret en multibane på skolen, fordi der ikke er supergode forhold for vores unge mennesker. Vi vil søge nogle forskellige fonde, som netop hjælper klubber og skoler med sådanne store projekter. Vi har „den grønne hat“ på, så det kunne blive et superspændende år i 2015.\nSådan kommer ABB’s nye spilledragter til at se ud. Holdene spiller stadig i hvidt og sort med lidt staffage på.\nNår sæsonen går i gang, vil alle hold komme til at spille i vores helt nye fodbolddress, som vores supersponsorer har sponsoreret. Jeg synes selv, at det er et rigtig flot spillesæt. Vi spiller stadigvæk i hvide trøjer og sorte bukser.\nFBU Veteran - mandag Søren Grønning - 2598 0207 Heine K. Jørgensen - 4017 1861\nOB 70 Veteran - tirsdag Lars Engstrøm - 5230 0498 Lars Ingo - 6025 9232 OB 70 Superveteran - torsdag Lars Kampf - 6046 1505 Henrik Damixa - 2927 0316 Jens Mattson - 3025 8697\nMA REVISION Morten Andersen, registreret revisor Hannerupgårdsvej 4  5230 Odense M Tlf. 6597 7097  Fax. 6597 6097 Nr. 122 - FEBRUAR 2015\nÆldre Sagen Odense tilbyder computerundervisning for nybegyndere i Sognegården, Agedrup. 10 mandage kl. 10.00-12.00. Første dag 23. februar 2015. Kursusgebyr kr. 100 til kontoret, Slotsgade 20 C 1. Tilmelding på Ældre Sagens Kontor, tlf. 6591 9121\nFORENINGSDØD Når bestyrelsesmedlemmerne bliver for gamle\nBeboerforeningen formand appellerer til yngre borgere om at gå ind i bestyrelsesarbejdet.\nAf Hans Jørgen Zinther\nDe lokale foreninger dør, når ingen står klar til at tage over. Mange glemmer at tænke på generationsskifte, mens tid er. Husk, det sker ofte, at foreninger dør, når en formand eller en bestyrelse, som har tegnet foreningen gennem mange år, bliver for gamle. Det er en naturlig udvikling, mener formanden for Agedrup Sogns Beboerforening, som for nuværende er 72 år gammel. I adskillige år har jeg og den øvrige bestyrelse været drivkræfterne bag foreningerne Agedrup Sogns Beboerforening og Heksefonden, som har lavet spændende arrangementer for områdets beboere. De sidste fem år har jeg været formand. Så nu må der snart være en aflø-\nser klar. Meget tyder på, at det er en almen problematik, der gælder specielt for mange mindre foreninger, der har en homogen aldersprofil i bestyrelsen. Men kan det virkelig være sandt, at vi mere eller mindre skal stoppe Agedrup Sogns Beboerforening, som i dag er velfungerende og er økonomisk velfunderet, fordi ingen afløsere i flere år har stået klar i kulissen til at tage over. Og husk, det er positivt, hvis der er nogle at vælge imellem til generalforsamlingen. Men det hører til sjældenhederne i dansk foreningsliv, at der er kampvalg. Beboerforeningen har gennem årene lavet mange spændende arrangementer, som er til gavn for beboerne i Agedrup Sogn. Ønsker man fortsat en engageret Beboerforening, er det tiden at møde op generalforsamlingen og lade sig vælge til bestyrelse. Og, som det fremgår af dagsordenen på side 22, er der to ledige pladser i bestyrelsen. Her er det nødvendigt, at der findes nye medlemmer til bestyrelsen, så hold jer nu ikke tilbage. Bemærk, vi holder ikke bestyrelsesmøder for mødernes skyld, men kun når det er nødvendigt. Tre gange om året har vi lidt travlt – Skt. Hans-Festen, turen til H.C. An-\nSKAL SKT. HANS-FESTEN AFGÅ VED DØDEN I 2015? Af Hans Jørgen Zinther Får vi ikke i år nye personer, som er villige til „at stå i lære“ ved det årlige Skt. Hans-arrangement og udføre et stykke arbejde til glæde for alle sognets beboere, vil det arrangement, vi kender så godt, ikke være muligt i 2015. Mine Hekse har nået en alder, hvor de ikke mere har kræfter til at samle sponsorgaver til den tombola, som giver mulighed for at afholde Skt. Hans. Så nye og yngre kræfter må og skal til for at vi\nstadig kan glæde vore børn med underholdning og dejligt selskabelig samvær denne aften for alle sognets beboere. Kære beboere, skal Skt. Hans 2015 afgå ved døden? Skynd dig at melde dig til formanden – hellere i dag end i morgen. Med venlig hilsen Hans Jørgen Zinther Formand for Heksefonden og Agedrup Sogns Beboerforening\nGYDEBANKER I PILEBÆKKEN GENETABLERET Frivillige har i samarbejde med Odense Sportsfisker Klub, Vandpleje Fyn og Odense Kommune ryddet op i en tilgroet Pilebæk Af Ole Christiansen & Hans Jørgen Zinther Indtil for nylig var Pilebækken, som er et lille vandløb til Vejrup Å, voldsomt tilgroet og nærmest uden liv. Sådan er det ikke mere takket være en masse frivillige hænder, som har knoklet adskillige arbejdslørdage med at få renset bækken. Projektet er et fantastisk eksempel på, hvordan frivillige borgere i samarbejde med kommunen kan skabe projekter, der både er til glæde for lokalområdet og naturen, og som samtidig giver vigtig viden og et ejerskab videre til den næste generation, der skal varetage vores vandmiljø i fremtiden. Projektet ligger godt i tråd med renoveringen af Naturparken ved Agedrup Skole, som AR’s reporter Ole Christiansen har fulgt tæt i 2014. Vandpleje Fyn og Odense Sportsfisker Klub tog i maj kontakt til Odense Kommune og fremlagde et forslag om at restaurere Pilebækken. Der skulle lægges nyt gydegrus til havørrederne og brinkerne skulle sikres, og kommunen sagde ja tak. Kommunen har taget sig af papirarbejdet, mens Vandpleje Fyn og Odense Sportsfisker Klub har stået for det hårde og praktiske arbejde, hjulpet til af en 6. klasse fra Agedrup Skole, som samtidig kunne bruge projektet i undervisningen. Resultatet er nu, at der atter er liv i Pilebækken, og arbejdet ventes helt færdigt i begyndelsen af 2015. RESULTATET VIST FREM\nDen 28. november blev det foreløbige resultat vist frem af Michael Theilmann, som er kommunens ansvarlige for vandløbenes tilstand i kommunen. Denne dag var eleverne og læreren fra en 6. klasse med på en lille rundtur, og eleverne kunne more sig med at hjælpe ved arbejdet med at udlægge de store sten samtidig med, at de fik for-\nklaret alt om det store arbejde ved vandløbet. Hele denne proces startede med, at formanden for sportsfiskerne på Fyn, Jørgen Pedersen, Daltoften 89, fik øje på potentialet i bl.a. Pilebækken, for det er i de små vandløb, at fiskene gyder, og Pilebækken syntes at være noget forsømt. Vores lokale entreprenør, maskinstationsejer, og kirkeværge, Ole Walther, har haft sin store andel i denne del af arbejdets udførelse. Piletoftens Grundejerforening har gjort deres store arbejde ved bækken og investeret over 40.000 kroner på foretagendet af foreningens midler. Selve Vejrup Å har også fået meget vand, og med den vandpleje, som vi nu er vidne til, må fiskene have fået så gode forhold, at der må komme megen fiskeyngel ud af det i årene fremover. Området omkring Vejrup Å, altså det vi kalder naturparken, ligger stadig hen som et sumpområde, der trænger til en ordentlig omgang pleje, og da kommunens folk har lovet at sætte det i stand igen, så må vi have meget at glæde os til. Den gamle idyl langs åen er væk for altid, men hvorfor skulle det dog ikke kunne blive godt igen. Vi kan stadig nyde at spadsere i skoven omkring den gamle banelinje og på engen langs med Skovhaven.\nEleverne fra 6. kl. kunne more sig med at hjælpe ved arbejdet med at udlægge de store sten samtidig med, at de fik forklaret alt om det store arbejde ved vandløbet.\nSelve Vejrup Å har også fået meget vand, og med den vandpleje, som vi nu er vidne til, må der komme megen fiskeyngel ud af det i årene fremover.\nOmrådet omkring Vejrup Å, altså det vi kalder naturparken, ligger stadig hen som et sumpområde, der trænger til en ordentlig omgang pleje, og da kommunens folk har lovet at sætte det i stand igen, så må vi have meget at glæde os til.\nFra sidste skoleår, hvor dregene her fra daværende 8. kl. spillede sig til bronzemedaljer i drengerækken ved DM i skolevolley. Ved mikrofonen er det lærer Carsten Andersen, der dog ikke er på Agedrup Skole længere.\nMÅLET ER DM-GULD Stort potentiale på 9. årgang - forhåbningerne er store! Af Martin Dyrgaard Rasmussen Agedrup Skole spillede sig sidste år til en bronzemedalje i drengerækken ved DM i skolevolley. På det tidspunkt var drengene kun 8. klasseselever, så forhåbningerne og forventningerne er store i år. Der har været et par udskiftninger på holdet af elever som bl.a. er startet efterskole, og det er holdets tidligere træner og hoildleder, Carsten Andersen\nogså. Men potentialet er enormt og usædvanligt stort på den årgang, så der er fundet kompetente erstatninger. Eleverne har allerede været til de indledende runder for Odense skolerne og det gik godt. Alle tre hold fra Agedrup skole, såvel drenge som piger, gik videre til fyns runden som spilles d. 29/2 i Årup. DM finalerne spilles senere i år i Vejle.\n49 BØRN I FORÅRS-SFO\nDialogambassadører, volleyballmesterskaber, trafiksikkerhed omkring skolen, ny hjemmeside, kantinen, nye medarbejdere, 49 elever i forårs-SFO og indbrud på skolens kontor Af Mohammed Bibi, skoleleder\nhentes. Jeg vil gerne bede disse forældre om at parkere bilen korrekt i båsene, også selvom dette vil medføre, at DIALOGAMBASSADØRER PÅ BESØG Ottende årgang på Agedrup Skole har man skal gå 20–50 m ekstra. Vi har også enkelte henvendelser været med i projekt „Demokratidag“, og allerede i november 2014 deltog årgan- om cyklende børn, der fylder meget på vejen. Nogle af børnene vil også gerne gen i en temadag om Demokrati. følges og venter på hinanden i vejsiden. I dagene 7. – 9. januar havde årHer kan de blive overset af bigangen besøg af to dialogambassadører, INFORMERER listerne. som forsøgte at skabe NY HJEMMESIDE dialog og refleksion i Vi har skiftet design og opbygde ældste klasser om ning på vores hjemmeside. temaer som fx fællesHvis I har kommentarer skab og identitet hereller forslag til forbedringer, under diskrimination, hører vi meget gerne fra jer. intolerance og venne-/ fjendebilleder. Indsatsen bygger på „ung-til-ung“ KANTINEN KØRER FORRYGENDE metoden, som er en pædagogisk Selvom kantinen kun har eksisteret i fire formidlingsmetode, hvor unge diskute- måneder, har den allerede været en rer et budskab, de synes er vigtigt, med kæmpesucces. Salget går forrygende, og vigtigst andre unge. af alt, så producerer kantinen sunde og interessante madvarer til rimelige priser, ALLE TRE VOLLEYBALLHOLD GIK og som vores elever rigtig godt kan lide. VIDERE TIL FYNSMESTERSKABERNE Igen i år er vores elever med til skolernes volleyballmesterskaber, og igen i år NYE ANSIGTER ser det ud til at vores elever kan nå me- Karina Kruuse Grønfeldt og Caroline get langt. Alle skolens tre hold kvalifice- Appel Laasholdt tiltrådte som lærere 5. rede sig videre til Fynsmesterskaberne i Aarup. De bedste hold her vil kvalificere sig til Danmarksmesterskaberne for skolevolley i Vejle primo marts. Sidste år blev det til et sæt flotte bronzemedaljer og en meget flot tredjeplads i de nationale mesterskaber, og hvis rygtet taler sandt, så er årets hold endnu bedre end det var sidste år.\nFlere forældre kontakter os løbende og opfordrer os til at vi beder alle forældre om at passe på hinandens børn. Der er mange bilister, som vælger at parkere bilen langs fortovet og hermed uden for båsene om morgenen og om eftermiddagen, når børn afleveres og\nFra emneugen „Godt ord igen“ i foråret.\njanuar 2015. Karina skal have sin primære tilknytning til 5. årgang, og Caroline skal være i børnemiljøet omkring 2. og 3. årgang. Stort velkommen til dem begge. 49 BØRN I FORÅRS SFO\nIndskrivningen til forårs SFO er nu afsluttet og der er indskrevet 49 nye børn som starter i skole den 1. marts. Det bliver en stor og spændende opgave at skabe udfordrende fysiske rammer til endnu en årgang forventningsfulde børn. Jeg har i januar måned besøgt alle nye familier, og jeg har afleveret en „Goodiebag“ til vores kommende elever. Det har været rigtig spændende at komme rundt i vores store skoledistrikt og høre og se, at børnene glæder sig til at komme i skole. Vi glæder os også rigtig meget til at modtage alle børnene! UBUDNE GÆSTER I JULEFERIEN\nI juleferien havde skolen to indbrud, og begge gange var det administrationen som blev ramt. Vi har derfor besluttet at øge belysningen på og omkring skolen. Dette betyder, at belysningen langs cykelstien ved søen fremover vil være tændt i aften- og nattetimerne. Vi håber, at dette vil tiltrække endnu flere motionister og hundeluftere til området. Herudover har vi opsat kraftigt lys langs bygningen med bevægelsescensorer.\nElever åbnede fabriksproduktion og salg af bolsjer og lærte samtidigt om arbejdsmarkedet Af Martin Dyrgaard Rasmussen\nPakkeafdelingen havde travlt da de mange bolsjer skulle pakkes\n8. klasserne åbnede egen fabrik på skolen hvor der blev fremstillet og solgt bolsjer i den helt store stil. Bolsjefabrikken er et projekt udarbejdet af LO, der henvender sig til 7. til 10. klasse, og som skal lære skoleelever om arbejdsmarkedet. Eleverne har hver især skulle skrive en personlig ansøgning til netop det job de gerne ville bestride i „virksomheden“. LO har derefter på baggrund af disse bestemt hvilke af eleverne der skulle ansættes i stillingerne som chefer, tillidsmænd og -kvinder og medarbejdere. Selve produktionen og salg forløb over en skoledag. Skolens øvrige elever havde taget penge med, så de kunne få glæde af de søde sager.\nHVORDAN IT KAN BRUGES TIL LÆSNING Spændende foredrag\nDet var hårdt arbejde at være i produktionen\nAdj. professor Hans Henrik Knoop\n24. 3. 2015 kl. 19.00 „Hvordan IT kan bruges til læsning og læring!“ Foredrag af Hans Henrik Knoop, adj. professor. Gratis entré! Venlig hilsen Agedrup Læsefond, ALF Der var travlhed i salgsafdelingen og der blev hurtigt udsolgt\nAGEDRUP SOGNS BEBOERFORENING Onsdag den 11. februar 2015 kl. 19.30 i Sognegården Dagsorden 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.\nValg af dirigent Godkendelse af dagsordenen Formandens beretning Kassererens beretning – herunder fastsættelse af kontingent Agedrup Rundt Beretning fra udvalgene – herunder Heksefonden Indkomne forslag Valg af bestyrelse Hans Jørgen Zinther (på valg - modtager genvalg) Anne-Lise Laursen (på valg - modtager genvalg) Henrik Thygesen (ikke på valg) Elin Nielsen (ikke på valg) Erik Nielsen (på valg - modtager genvalg) Bestyrelsesmedlem – hvem har lyst? Bestyrelsesmedlem – hvem har lyst? Suppleanter til bestyrelsen Greta Nielsen (på valg - modtager genvalg) Ole Christiansen (på valg - modtager genvalg) Nedsættelse af evt. ad hoc udvalg Valg af revisorer – samt suppleant Fremtidigt virke Eventuelt\nSTØT OP OM BEBOERFORENINGEN! Kom til generalforsamling den 11. februar 2015 Af Hans Jørgen Zinther, fmd. Ønsker områdets beboere stadig en velfungerende beboerforening, bør man allerede nu hver især vurdere, om det ikke var muligt at afse tid til at blive en del af bestyrelsen. Vi holder ikke møder bare for mødernes skyld, men holder de møder, som er nødvendige for at få det hele til at gå op i en højere enhed. De to gange om året, hvor der noget at lave, er for det første lidt før jul, hvor beboerforeningen sørger for, at vi har et flot juletræ med lys på Butikstorvet. Anden gang er i foråret, hvor vi sammen med Heksefonden lægger os i selen for at få en dejlig Skt. Hans aften på Cirkuspladsen. Når der afholdes Skt. Hans er Seden også med til at „trække læsset“. Beboerforeningen har dog mange andre aktiviteter i gang, hvoraf udgivelsen af Agedrup Rundt er én af de helt centrale. I år inviterede Agedrup Sogn Beboerforening som et næsten nyt tiltag alle beboere i området til at komme og deltage i en dejlig og hyggelig familieskovtur, i H.C. Andersen Skoven. Desværre druknede det i regn. Tiltaget vil blive gentaget i 2015. Derfor: Mød nu op til vor generalforsamling onsdag den 11. februar 2015 og hjælp os videre. Bak nu jeres beboerforening op med aktiv deltagelse!\nHASTIGHEDSGRÆNSERNE Tak for dit svar i forrige nummer. Du nævner noget om hastighedsgrænser i byområder, og ser man sig omkring, så er de nu meget forskellige inden for forholdsvis korte strækninger. Vladimir har svært ved at overholde dem, når de skifter mellem 45, 50, 20, 60, så 50 igen og lige efter 45, hvorefter man igen må køre 60, 50, minirundkørsel og til sidst 80, som så nedsættes til 70 km/t. Dette var bare for at køre til Odense ad den gamle landevej gennem Åsum. Det er lige før, at det er livsfarligt at overholde disse grænser, fordi man ikke samtidig har fuld opmærksomhed på vejbanen og den øvrige trafik. Dertil kommer de mange bump, så vore støddæmpere har nok at gøre hele tiden.\nKører vi ad andre veje, er vejen med Odins Bro med sine fire spor næsten som en motorvej eller i hvert fald motortrafikvej, og så må man kun køre 60 km/t. Det er altså lidt svært at overholde den grænse, når vi endelig har fået en vej med en jævn vejbane og uden cyklister eller fodgængere og beboelser langs vejen, mens man dog må køre 80 km/t på Ring 3 med sine to ikke for brede spor. Vi er forvirrede, og det synes andre trafikanter også at være, så de kører efter forholdene og deres eget temperament. Med venlig hilsen Olivia W. Olsen\nBESTYRELSEN Formand Hans Jørgen Zinther Brolandvej 28 5320 Agedrup Tlf.: 4042 5213 - hj@zinther.dk Kasserer Anne-Lise Laursen Skovhaven 43 5320 Agedrup Tlf.: 66 10 87 19 - gregers.cady@youmail.dk Sekretær Elin Nielsen, Engtoften 13, 5320 Agedrup Tlf.: 28 48 60 16 - elin@ldstore.dk Best.medl. Henrik Thygesen Kærbygade 26, 5320 Agedrup Tlf. 65 97 40 53 vagn-thygesen@mail.tele.dk Best.medlem Erik Nielsen Engtoften 13, 5320 Agedrup Tlf.: 60 14 26 08 Best.suppl. Grete Nielsen Arendalsvej 9, 5320 Agedrup 66 10 90 31 - gretanielsen@gmail.com Best.suppl. Ole Christiansen Daltoften 20, 5320 Agedrup Tlf. 66 10 75 97 - h.c.olee@privat.dk Webmaster Hans Jørgen Zinther\nKære Olivia Jeg har desværre ikke rigtig haft mulighed for at få myndighederne til at svare på dit brev, da jeg har haft andet at tænke på i denne tid, da jeg har mistet min kone. Men jeg vil stadig holde på, at en entydig skiltning vil kunne afløse nogle af de mange bump på vore veje, og så er vore endda ikke så slemme, som nogle jeg har set i andre bydele, hvor man skal ned på 10 km/t for ikke at køre derfra i et vrag med ødelagte fjedre, som min nabo har oplevet det en gang. I gamle dage, da der ikke var så stor en trafik på vore hovedveje, har jeg selv kørt fra Nykøbing Falster til København på under 1½ time i 1952 på motorcykel uden at være til fare for andre på hovedlandevejen, hvor der var fri hastighed den gang. Det kan man vel stadig, hvis der ellers er plads for andre trafikanter på\nmotorvejen. Men uanset hvor man kører, vil det da være hul i hovedet, hvis man ikke kører efter forholdene og tager hensyn til andre, og det burde vel være det, som det drejer sig om. Også jeg er lumsk ked af de mange forskellige hastighedsgrænser, men der er vel en mening med dem, medmindre de er opnået af lokale beboere efter et enkelt færdselsuheld, og det har jeg en anelse om, at de er i mange tilfælde.\nKIRKEBLADET FEBRUAR 2015 NR. 2 ●\nKYNDELMISSE-GUDSTJENESTE Den 8. februar kl. 17.00 i Agedrup Kirke Af Lene Bischoff-Mikkelsen, sognepræst Denne søndag samles vi i skumringens time omkring lyset, der er i centrum i salmer, læsninger, lystænding og solosang. Der er selvfølgelig masser af levende lys, og man har selv mulighed for at tænde lys i vores smukke lystræ. Gudstjenesten er liturgisk, d.v.s. uden prædiken og altergang, men med dejlig musik samt centrale læsninger om lyset, og hvad det betyder for os.\nKom og vær med i en stemningsfuld og håbefuld gudstjeneste.\nLYS I MØRKET Fyens Stifts konfirmandevent 2015\n24 Af Lene Bischoff-Mikkelsen, sognepræst I alt 1200 konfirmander - herunder 27 fra Agedrup! vandrede den 27., 28. og 29. januar rundt i Odense centrum for i Domkirken, Skt. Hans Kirke, Gråbrødre Klosterkirke og på Assistenskirkegården at opleve kristendom under overskriften „Lys i mørket“. I grupper af ca. 100 blev konfirmanderne sendt rundt i byen med lysende armbånd for sammen at opleve, hvordan den kristne tro i fortid og nutid på mange forskellige måder er lys i mørket for mennesker. På turen rundt mødte vi bl.a. kirkens reformator Martin Luther, der næ-\nKirkens reformator, Martin Luther.\nsten bogstavelig talt vælter Gråbrødre Klosterkirke og med den lutherske kristendom bringer lys ind i middelalderens mørke. AT BRINGE LYS IND I MENNESKERS LIV GENNEM NÆRVÆR OG SAMTALE\nI Skt. Hans Kirke var vi tilbage i nutiden, og her mødte konfirmanderne flere af Folkekirkens præster med en særlig funktion som f.eks. gadepræst, feltpræst og fængselspræst. Hver især fortalte med livsnære fortællinger, hvordan de på deres sted kan bringe lys ind i menneskers liv gennem gudstjenester, nærvær og samtaler. På Assistenskirkegården kom et af H.C. Andersens eventyr til live, og konfirmanderne vandrede her selv på „lysets vej“ mellem gravene. I Domkirken tog vi med musikken som følgesvend helt tilbage til Jesu tid, hvor lys og mørke også spiller en stor rolle.\nPÅSKEN 2015 Påskedag er kirkeårets vigtigste festdag, den største og fineste perle på kæden med kirkeårets søn- og helligdage.\nAf Lene Bischoff-Mikkelsen. sognepræst PALMESØNDAG, DEN 29. MARTS KL. 16.00.\ngodt madbrød og drikke et glas vin/saft dertil. En stemningsfuld gudstjeneste, hvor vi mærker fællesskabet.\nPÅSKEDAG, DEN 5. APRIL KL. 10.00\nIndtoget i Jerusalem. Musikgudstjeneste med Gospelkoret med ’Emmaus’. Se artikel side 26.\nLANGFREDAG, DEN 3. APRIL KL. 11.00 SKÆRTORSDAG, DEN 2. APRIL KL. 17.00\nJesus indstifter nadveren, da han spiser sammen med disciplene for sidste gang. Nadveren er i fokus denne aften og er ’udvidet’ til lidt mere, end vi plejer. Vi vil til altergangen samles i koret og på de første bænke i kirken og her dele et\nvores egen kirkesanger Annie Leth. Alle akkompagneret af organist Kristin Lomholt.\nJesus dør på korset. I denne musikgudstjeneste hører vi hele dramaet og lidelseshistorien, der udspiller sig den dag, Jesus blev henrettet. Alteret er dækket af en sort dug uden lys og blomster. Musikgudstjenesten er liturgisk, dvs. at den består af læsninger i veksel med fællessalmer og passionsmusik på Obo ved Josephine Blaaman og solosang ved\nKristus er opstanden – Han er sandelig opstanden! Glædelig påske! Vi mødes denne morgen i kirken et væld af påskeliljer, masser af lys og det gamle påskeråb: „Kristus er opstanden – ja, han er sandelig opstanden!“ Sammenligner man kirkeårets søn- og helligdage med en perlekæde, så er påskedag den største og fineste perle, for påskedag er kirkeårets vigtigste festdag. Glædelig påske! Kirkesanger Annie Leth vil festliggøre vores gudstjeneste med en påskesolo. Der bydes på champagne og påskeæg efter gudstjenesten.\n2. PÅSKEDAG, DEN 6. APRIL KL. 9.00\nVejen til Emmaus. Den opstandne slår følge med to af disciplene på vejen til Emmaus.\nNU! Slutsult.nu - en oplysningskampagne for børn og unge\nMUSIKGUDSTJENESTE MED EMMAUS-KORET Palmesøndag søndag d. 29. marts kl. 16.00-17.15\n26 Af Kristin Lomholt, organist\nDenne dag får vi besøg af Emmaus fra Metodistkirken i Odense. Emmaus er et fantastisk livegospelkor med et genremæssigt bredt repertoire som viser respekt for både traditionel og nyere gospel. Dirigent er Mette Risager, og Preben Holmberg er pianist. Liturg ved gudstjenesten er sognepræst Lene Bischoff-Mikkelsen Preben Holmberg er uddannet fra det fynske musikkonservatorium og har har årelang erfaring bag tangenterne Mette Risager har sunget gospel i over 20 år og er uddannet fra Complete\nVocal Institute. Hun leder sit gospelkor med stor indlevelse og energi. Emmaus møder anerkendelse og ros, overalt hvor koret optræder. Kirker og koncertsale rundt om i landet har genlydt af gospelmusikkens budskab iklædt Emmaus’ lækre sound. Pressen skrev om en koncert i Brenderup Kirke, at Gospelkoret Emmaus fyldte kirken med soul, sang og smittende livsglæde. Publikum oplevede store dele af koncerten stående, mens de „klappende, gyngende og syngende lod sig overgive til Emmaus-koret.“ Vel mødt til en festlig palmesøndag i Agedrup Kirke!\nSlutsult.nu er en kampagne for børn og unge. Slutsult.nu fortæller børn og unge om sult i verdens fattigste lande og viser, hvordan man som dansker kan være med til at gøre en forskel. Bekæmpelse af sult har været en kernesag for Folkekirkens Nødhjælp siden 1922. Den 25. februar får konfirmanderne besøg af en bil fyldt med unge fra Folkekirkens Nødhjælps Sult-karavane. De unge i karavanen har ikke blot læst om sult. De har været volontører i verdens brændpunkter og er for nylig vendt hjem. De har skabt et stærkt bånd og kan gennem personlige beretninger dele deres oplevelser med konfirmanderne. I år sætter kampagnen fokus på kvinder i verdens fattigste lande. Der fortælles om stærke kvinder, voldelige forhold, sammenhold i landsbyen og sygdom. I 2015 vil I møde volontører, der har været i Uganda, Nepal og Malawi. Derefter laver de aktiviteter med de unge i mindre grupper. Undervejs stiller vi sulten med et måltid, og besøget slutter af med en lille ungdomsgudstjeneste. I lighed med tidligere år opfordres også konfirmanderne til at hjælpe med at samle brugte mobiltelefoner ind forud for besøget og medbringe dem, når karavanen kommer ud til jer. FKN sælger mobilerne til et firma, som renser, ordner og derefter sælger dem i Asien. Overskuddet fra salget går til FKN’s arbejde med verdens fattigste.\nVær med til at gøre Sogneindsamling 2015 og denne søndag til en god dag. Ring til Karin Ritter på tlf. 6085 6530, og få en snak om opgaven som indsamler.\nSOGNEINDSAMLING 2015 Det er ofte kvinderne, der holder sammen på familien og sørger for børnenes overlevelse og udvikling.\nAf Karin Ritter, menighedsrådet Søndag, den 8. marts er Agedrup igen på benene for at støtte Folkekirkens Nødhjælp i den årlige sogneindsamling. Igen kan vi bruge et par timer til at hjælpe andre, der har det svært ude i den store verden. Indsamlere over hele Danmark gør denne dag en ekstra indsats for at skaffe midler til nødlidende og hjælpeprojekter.\nservering med drikkevarer. Vi har bestilt det gode vejr, men husk alligevel hue og handsker. Lad os mødes den 8. marts og få\nen god dag sammen. Vi ses!\nRING 6085 6530\nVær med til at gøre Sogneindsamling 2015 og denne søndag til en god dag. Giv dig selv og din nabo, en ven eller en anden muligheden for en rask gåtur og frisk luft, møde mennesker i dit lokalområde og støtte den gode sag. Ring til mig på tlf. 6085 6530, og lad os få en snak om opgaven som indsamler. Som vi plejer, starter vi kl. 11.00 i Sognegården, hvor ruter og indsamlingsbøsser bliver uddelt. Kl. 13.00 mødes vi igen, bøsserne tømmes, og beløbet tælles op. Som tak for hjælpen er der en let\nÅrets hjælpekampagne går til ”Bekæmpelse af Sult” i verdens fattigste egne.\nTorsdag, den 5. februar, kl. 10.00-12.00 i Agedrup Sognegård Torsdags-café Søndag, den 8. februar, kl. 17.00 i Agedrup Kirke Kyndelmissegudstjeneste Tirsdag, den 17. februar, kl. 11.00-13.00 i Agedrup Sognegård Tirsdagssilden og Gamle Ole Tirsdag, den 17. februar, kl. 19.00-21.30 i Agedrup Sognegård Menighedsrådsmøde – åbent møde Torsdag, den 26. februar, kl. 17.00-19.00 i Agedrup Sognegård Syng Sammen Torsdag, den 5. marts, kl. 10.00-12.00 i Agedrup Sognegård Torsdags-café Søndag, den 8. marts, kl. 11.00 i Agedrup Sognegård Sogneindsamling\nÅRETS FØRSTE TORSDAGS-CAFÉ Af Karin Ritter og Ole H. Christiansen Menighedsrådet gjorde igen det at invitere en foredragsholder, og det blev Peter Hermansen, tidligere ejer af Exhausto, et firma, som står for ventilation m.m. og er beliggende i Langeskov. Det blev et interessant foredrag med fotos på den store skærm. Det hele startede i 1957, hvor Peter Hermansens far grundlagde firmaet i Sorø. Her startede produktionen af røgsugere. Senere erhvervede man grunden i Langeskov, hvor virksomheden begyndte på produktionen af ventilatorer. Peter Hermansen fortalte om fabrikkens store fremgang og udvikling gennem årene, så det gamle familieforetagende stadig måtte ansætte mere personale. Vor egen Karin Ritter var selv ansat på fabrikken i en årrække som marketingkoordinator. KASTEDE SIG OVER FORSKNING\nTirsdag, den 17. marts, kl. 11.00-13.00 i Agedrup Sognegård Tirsdagssilden og Gamle Ole Tirsdag, den 17. marts, kl. 17.00-18.30 i Agedrup Sognegård Menighedsrådsmøde – åbent møde\nTorsdag, den 26. marts, kl. 17.00-21.00 i Agedrup Sognegård Syng Sammen Søndag, den 29. marts, kl. 16.00 i Agedrup Kirke Musikgudstjeneste med Emmaus-koret Skærtorsdag, den 2. april, kl. 17.00 i Agedrup Kirke Skærtorsdagsgudstjeneste med udvidet nadver. Langfredag, den 3. april, kl. 11.00 i Agedrup Kirke Musikgudstjeneste med blandt andet obo og solosang Søndag, den 5. april, kl. 10.00 i Agedrup Kirke Festlig påskehøjmesse med solosang og champagne Torsdag, den 9. april, kl. 10.00-12.00 i Agedrup Sognegård Torsdags-café\nDet var Peter Hermansens mening, at det stadig skulle være i familiens eje, men måtte efterhånden erkende, at der skulle mere til. Produktionen med ventilationsagregater i firmaet blev på et tidspunkt solgt til Velux. Desværre blev virksomheden efter et par år opkøbt af en pengemagt, som dog ikke var interesseret i bygningerne. Røgsugerdelen er nu et selvstændigt firma i nye bygninger i Odense og med en del ansatte. Peter Hermansen har kastet sig over forskning inden for røgsugning og forbrænding. Her arbejder han med at finde teknikker, som kan indfange de skadelige røgpartikler. Med studier i sit eget forskningslaboratorium og gode kontakter til andre forskere og videncentre håber Peter Hermansen at finde den rigtige komponent inden for et par år. Vi blev denne torsdag meget klogere på ventilation og røgsugning fra brændeovne, skorstenen, som skal være godt isoleret, røgpartikler, som er så små, så små og CO2 udslip fra væltede træer ude i skoven.\nLIVET ER FOR KORT TIL JOGGING Dorthe Lauritsen, der er nyt medlem af menighedsrådet, arbejder til daglig med unge fysisk handicappede og nyder i fritiden sit drivhus og sin familie Af Karin Ritter\nDet er et arbejde, som kræver skæve vagter og weekendvagter, så det er godt Vi er i 2015. Vi er i den første at have en velfungerende kaweekend i januar. Vi er alle lender. influenzaramte, vi er stormramte Dorthe holder meget af araf både Dagmar og Egon, og så bejdet med de unge mennesker. skal vi også lige have et interDe har en vilje og optimisme, view af Dorthe Lauritsen. som er beundringsværdig, en Det lykkes efter et par evne, som vi alle kunne lære af meget helhjertede forsøg. Ikke, og ikke klynke over lidt ondt i som vi „plejer“, hvor jeg er ude knæet eller en influenza. på hovedpersonens adresse, Ud over sit arbejde har hvor der er kaffe og levende lys, Dorthe været frivillig på og hvor hele historien bliver Hospice i Sanderum. Også her bundet sammen af mine egne er der tale om et krævende arindtryk og fornemmelser, men bejde med følelserne i et godt grundet en presset kalender, greb og fødderne i en solid papirservietter til alle røde næjordforbindelse. ser og stormens rasen gennem Dorthe er overbevist om, mobiltelefonen. at livet er for kort til motionsDen manglende kaffe og center og joggingture. Nej, giv det fraværende levende lys hende et drivhus – udtales driopvejes af Dorthes forkølede, ver-hus – sæt et par kryddermen dog kvidrende stemme i planter, en stol og et kaffekrus, telefonen. Vi gemmer kaffen til så ved hun, hvordan det skal senere og tager fat på opgaven. Karin Lauritsen, der er blevet medlem af menighedsrådet. bruges. Det er her, Dorthe drikker morgenkaffen, nyder SUSHI PÅ AGEDRUPVEJ Dorthe er det nye medlem i menigheds- sushi her på vore breddegrader, havde livet og tænker de store tanker. Og tankerne kredser tit om familiens ve og vel, rådet, og vi vil derfor gerne traditionen Dorthe og Flemming et godt kendskab hvor småbesøg og fødselsdage skal pastro lave et portræt af vores nye med- til både fremstilling og hvilken delikatesse, det er. De flyttede i hus på ses. lem. Gåture i moderat tempo bliver det Dorthe er „Agedrupper“, og har Agedrupvej, hvor familien blev udvidet dog til, når den aldrende gravhund skal været det siden hun var 9 år og begyndte med to børn. I dag er Oliver 20 år og hjemme- luftes. Så må Dorthe i tøjet og hunden i på Agedrup Skole. Hun havde Lisbeth Dyrholm som lærer og kender derfor boende, og Sophie er nået de 24 år. snor for at tage en tur på skovstien. Sophie læser til pædagog og kan her til også mange af de andre lærerprofiler. INDSAMLER Hun voksede op i Agedrup med alle april gøre Dorthe til den lykkeligste morde nye tiltag og udstykninger, kender mor, en begivenhed, som både mormor, Dorthe har i en del år været indsamler ved Folkekirkens Nødhjælp og den utroligt mange mennesker og i særde- morfar og onkel Oliver glæder sig til. Flemming har sit daglige virke som store sogneindsamling i foråret. leshed personalet i Brugsen. Nu er hun i menighedsrådet, hvor Sikkert en meget smuk sommerdag pedel på Senhjerneskadecenter i Seden hun gerne vil prøve kræfter med opgamødte hun Flemming. Han var den ek- Syd, hvor han tager sig af stort og småt. verne der, få indsigt i denne del af vores sotiske blomst i vores egen blomstersamfund og påvirke beslutninger til alles buket, idet han havde en dansk far og BEUNDRINGSVÆRDIG OPTIMISME Dorthe arbejder på et bosted for fysisk bedste. en japansk mor. Vi ønsker Dorthe velkommen i råHans mor kan i år markere 50-års handicappede unge mennesker på dagen for „at være dansk“ med adresse Ryttergården i Odense. Her har Dorthe det og ser frem til gode timer og spænhaft sin gang de sidste 16 år og betrag- dende debatter. her i Odense. Så længe før det blev in at spise ter sine beboere som sin anden familie.\nNAVNLIG NAVNE Nyt fra kirkebogen november/december 2014\nDøbte 09. 11. 2014 09. 11. 2014 23. 11. 2014 23. 11. 2014\nJosefine Kjellesvik Larsen, Lerhusene 20, Munkebo Mynte Helga Søgaard Rødkær, Store Glasvej 33, Odense C Mads Kristian Clausen Bruun, Lunden 51, Bullerup Liam Arthur Gryholt, Græshaven 7, Bullerup\nDøde, bisatte og begravede 11. 10. 2014 14. 10. 2014 22. 12. 2014 28. 12. 2014\nGudrun Dorthea Marie Jensen, Fridasholmvej 8, 14, Odense NØ Villy Egeberg Dam, Hvenekildeløkken 72A, Odense NØ Anne Grete Christiansen, Daltoften 20, Agedrup Elly Nielsine Jensen, Hammeren 131, Bullerup\nMUSIKGUDSTJENESTE MED EMMAUSKORET\nPalmesøndag søndag d. 29. marts kl. 16.00- ca. 17.15. Denne dag får vi besøg af Emmaus fra Metodistkirken i Odense. Emmaus er et fantastisk livegospelkor med et genremæssigt bredt repertoire som viser respekt for både traditionel og nyere gospel.\nEmmauskoret med Mette Risager.\nDirigent: Mette Risager Pianist: Preben Holmberg Liturg ved gudstjenesten: Sognepræst Lene Bischoff-Mikkelsen Pianist Preben Holmberg er uddannet fra det fynske musikkonservatorium og har har årelang erfaring bag tangenterne Mette Risager har sunget gospel i over 20 år og er uddannet fra Complete Vocal Institute. Hun leder sit gospelkor med stor indlevelse og energi. Emmaus møder anerkendelse og ros, overalt hvor koret optræder. Kirker og koncertsale rundt om i landet har genlydt af gospelmusikkens budskab iklædt Emmaus’ lækre sound. Vel mødt til en festlig palmesøndag i Agedrup Kirke!\nLANGFREDAG D.3 APRIL KL 11.00\nLiturgisk gudstjeneste med Josephine Blaamann Petersen, Kristin Lomholt, orgel og Annie Leth, sang. Foruden vores faste musikere i kir-\nken, organist Kristin Lomholt og Annie Leth sang, får vi denne langfredag mulighed for at høre den fine oboist Josephine Blaamann Petersen. Josephine er uddannet oboist fra Det Fynske Musikkonservatorium, samt fra Malmø Musikhøjskole. Hun arbejder som freelance i danske og udenlandske symfoniorkestre og spiller kirkekoncerter i hele landet. Josephine er også en del af blæserkvintetten Qvindetta. Velkommen til en gudstjeneste hvor præst og musikere sammen sætter langfredagens gribende og vigtige budskab i dialog mellem musik og ord.\nJosefine Blaamann Petersen\nX Søndag d. 22. februar Gudstjeneste. Kor og korskole medvirker v. gudstjenesten. Mødetid kl. 10.00 i kirken, gudstjeneste kl. 11.0012.00. X Søndag d. 8. marts Gudstjeneste. Kor og korskole medvirker v. gudstjenesten. Mødetid kl. 10.00 i kirken, gudstjeneste kl. 11.0012.00. X Søndag d. 2. april Skærtorsdag. Kor og korskole medvirker ved skærtorsdagsgudstjeneste. Mødetid kl 15.00 i Sognegården, gudstjeneste kl. 17.00-18.00. X Torsdag d. 12. maj Gud og spaghetti. Kor og korskole medvirker ved børnegudstjeneste i kirken. Mødetid kl 15.00 i Sognegården, fælles korprøve for kor og korskole kl. 15.0017.00, gudstjeneste kl. 17.00-18.00. Derefter fællesspisning i Sognegården\nGUDSTJENESTER Septuagesima, den 1. februar *Seksagesima, den 8. februar\nKl. 12.00 Kl. 17.00\nFASTETIDEN Fastelavnssøndag, den 15. februar 1. søndag i fasten, den 22. februar 2. søndag, den 1. marts 3. søndag, den 8. marts *Torsdag, den 12. marts „Blå Time“ Midfaste, den 15. marts Maria bebudelse, søndag, den 22. marts\nKl. 11.00 Kl. 11.00 Kl. 9.00 Kl. 11.00 Kl. 17.00 Ingen Kl. 9.00\nPÅSKEN *Palmesøndag, den 29. marts *Skærtorsdag, den 2. april * Langfredag, den 3. april * Påskedag, den 5. april 2. påskedag, den 6. april 1. søndag efter påske, den12. april\nKl. 16.00 Kl. 17.00 Kl. 11.00 Kl. 10.00 Kl. 9.00 Kl. 9.00\nH.A. Bisgaard Kyndelmisse.\nH.A. Bisgaard Stillegudstjeneste Se 12. marts C.O. Christensen\nMusikgudstjeneste Udvidet nadver Musikgudstjeneste Med champagne C.O. Christensen C.O. Christensen\nDen blå time kendes på, at det stadig er dag og så alligevel ikke. Det er begyndt så småt at skumre – tusmørket kommer så stille, så tyst. Aftenen og natten er på vej - men er alligevel endnu ikke. TID OG RO TIL AT VÆRE\n32 Foto: Hans Ove Nielsen.\nStillegudstjeneste torsdag den12. marts kl. 17.00 i Agedrup Kirke\nVi skal synge og lytte til tekst og musik, der passer til ’den blå time’.\nAf Lene Bischoff-Mikkelsen, sognepræst Nogen holder mere af at gå i kirke en hverdag end en søndag. Faktisk er der gennemsnitlig flere i kirke på en hverdag. Der er også flere, når det er aften til en søndagsgudstjeneste.\nVi kombinerer igen de to ting ved „ Den blå time“ – en fyraftens-/stillegudstjeneste på en hverdag, når dagen går på hæld. Den blå time er dér, hvor dagen møder natten. Det sker ikke på et øjeblik, men over et stykke tid, derfor kaldes det ’den blå time’.\nI gamle dage holdt man ’mørkning’. Det var en stund, hvor man bare sad og var og slappede af oven på dagens arbejde inden aftenens gøremål, mens mørket lige så stille sænkede sig over og omsluttede én. Der vil være rig mulighed for at tænde lys i vores smukke lystræ, og et særligt kendetegn for denne gudstjeneste vil i øvrigt være, at vi kun har levende lys i kirken. Vi skal synge, lytte til tekst og musik, der passer til ’den blå time’. Der er også tid og ro til eftertænksomhed og måske allermest til bare at ’være’. Vi glæder os til at se dig! - alle er hjerteligt velkomne!


Fremtidens Etageboliger - projekter, MT Højgaard\nAnlæg Boligbyggeri Etagebolig Handicapbolig Pleje- & ældrecenter Ungdomsbolig Boligrenovering Bæredygtighed Erhvervsbyggeri Mining Offentligt byggeri Projektudvikling Stålbroer Tømrerarbejde\nFremtidens EtageboligerFællesskab og energibesparelser går hånd i hånd i forsøgsprojektet Fremtidens Etagebolig, hvor bæredygtige udlejningsboliger med energioptimering danner rammen om et øget fællesskab blandt beboerne.Boliger i Horsens midtby\nUnder navnet Fremtidens Etagebolig har vi i Horsens midtby opført 32 familieboliger i partnering. Projektet er støttet af Social- og Integrationsministeriet, som ønsker at fokusere på en ændret adfærd blandt beboere i udlejningsboliger, så fælles aktiviteter bliver en del af hverdagen. Baggrunden er, at stadig flere voksne bor alene, og at social isolation er et stigende problem for det moderne bymenneske.\nI denne etagebolig skal de teknologiske tiltag være med til at understøtte og fremme fællesskabet.\nEjendommen har således store fællesarealer og et fælles indgangsparti, hvor beboerne kan mødes. Der er ikke vaskemaskine i lejlighederne men et fællesvaskeri med topmoderne, energibesparende maskiner og en ”grøn” tørretumbler med varmepumpe, som er med til at reducere det samlede forbrug af el og vand betydeligt. Elevatoren i huset bruger strøm, når den skal op, men genererer strøm, når den skal ned.\nTeknologiske tiltag sikrer lavt energiforbrug\nLejerne får sammen med nøglen udleveret en Samsung-tablet, hvor de kan aflæse forbruget af el, vand og varme - og ved at få dette overblik er det tanken, at lejerne kan spare på energien. Boligforeningen kan desuden meget lettere komme i kontakt med beboerne via tabletten.\nI hele ejendommen er der etableret netværk, som er databærer for al teknisk kommunikation i bygningen. Hovedserveren, som styrer de tekniske anlæg og blandt andet rummer regnskaber, vejledninger og tegninger, kan fjernbetjenes via et intranet og er placeret i bygningens teknikrum. Lavt energiforbug\nBygningerne er opført i Lavenergiklasse 1 i henhold til BR08. Det lave energiforbrug i bygningen sikres blandt andet gennem passive tiltag som høj isoleringsevne, minimering af kuldeboer og udnyttelse af passiv opvarmning gennem solenergi. Med blandt andet solceller og masser af glas i den fælles indgangsbygning udnyttes varmen og solenergien. Fakta om projektetBygherre: Andelsboligforeningen BeringsgårdEntreprisetype: HovedentrepriseByggeperiode: 2011-2012Lokalitet: HorsensSamarbejdsform: PartneringSamarbejdspartnere: Arkitema Architects, Rambøll DanmarkKontaktMT Højgaard +45 7012 2400mail@mth.dkTrimBygFremtidens Etagebolig ligger inde i bymidten, og det var derfor en udfordring at opbevare materiel til byggeriet.\nDet løste vi ved hjælp af projektstyringsværktøjet TrimByg, der er et redskab til effektiv styring af byggeprocessen.Læs mere om Trimbyg\nSe alle bolig-projekter EtageboligerNår du skal bygge etageboliger, kan du altid få sparring og vejledning hos os. Se nogle af de etageboliger, vi har bygget rundt omkring i Danmark.Se projekterHolmboes Alle 6/Jyllandsgade 57I Horsens har vi afleveret det andet punkhus i Jyllandsgade-kvarteret uden fejl og mangler. Læs mere om projektetHorisonten II I Ørestaden har vi opført et boligbyggeri på 8.300 kvadratmeter for PensionDanmark Ejendomme.Læs mere om projektet


Jeg har altid brugt naturen rigtig meget. Jeg er vokset op tæt på vandet, så derfor har vandet en stor plads i mit hjerte. Elsker lyden af bølger. Både når det er de små, stille og rolige bølger, der kan få mig til at slappe helt af – men også når det er bølger med skum på, der larmer, så jeg næsten ikke kan høre, hvad jeg selv tænker.\nSkoven har noget magisk over sig. Jeg elsker at se årstiderne skifte i skoven. Og det samme med markerne. De forandre sig året rundt – alt efter årstid og afgrøder.\nJeg går rigtig mange ture og det er kun blevet til flere ture siden august 2014. I starten af min sygemelding gik jeg ikke meget. De dage, hvor jeg var hos min far, prøvede jeg at gå en tur ned til stranden. Det var dog bestemt ikke hver gang, jeg havde overskuddet til det.\nMen stille og roligt – i takt med at jeg fik det lidt bedre – kom der flere og flere skridt på de gåture.\nJeg holder af at gå ture alene, men jeg kan bestemt også godt lide at gå tur sammen med nogen. Heldigvis har jeg haft veninder omkring mig, der har haft tid og lyst til at gå med mig. Og så har min yngste søn også været rigtig god som gå-ven 🙂\nOg ja – så er jeg altså én af de der “irriterende” koner, der slæber manden med ud at gå også.\nNogle dage kan jeg simpelthen mærke, at gåturen skal foregå alene. Enten i stilhed eller med lyd i ørerne.\nI starten af min sygemelding øvede jeg mig i at gå ture med opmærksomhed på det, der skete rundt om mig (mindfulness). Jeg gik og snakkede med mig selv (ikke højt) og jeg fortalte om alt det, jeg så og hørte. (Farver, fugle, blomster, træer, traktorstøj, fuglefløjt m.m.) Og det gjorde jeg simpelthen for at fjerne fokus fra det, jeg ellers ville gå og tænke på, som kunne være: “Hvorfor er jeg så svag, hvorfor skal det her netop ramme mig, hvorfor kan jeg ikke bare tage mig sammen, hvad tænker alle de andre” – og det samtidig med, at jeg også tænkte: “Jeg er bare så bange, jeg er ved at blive skør, jeg bliver aldrig normal igen, jeg er ikke en god mor/kone/datter/søster/veninde….”.\nIdag kan jeg jo sagtens se, at det er ødelæggende tanker, men ikke desto mindre var de der jo. Det var jo også én af grundende til, at jeg blev syg.\nIdag kan jeg godt gå og tænke på de udfordringer, jeg har – for nogle af dem er der jo stadigvæk. Det, der er forskellen fra dengang til nu er, at jeg nu ved, hvad jeg kan gøre for ikke at lade tankerne styre mig. Og her vil jeg igen slå på, at det – for mig – handler meget om at bede om hjælp. Hvis jeg har en udfordring, jeg kan mærke, at jeg ikke selv kan håndtere, så tager jeg det op med én af alle de fantastiske mennesker, jeg har i mit netværk.\nOg tit handler det bare om at få tingene vendt. Sådan én som mig har det med at se problemer, der måske ikke, er der.\nPå et tidspunkt skulle jeg starte op i en gruppe, hvis mødetidspunkt var torsdage fra kl. 15.30-18.00. Her kom det første “problem”. Jeg troede ikke, at jeg var god til at skulle noget så sent om eftermiddagen. For hvad nu med aftensmaden? Og ja, jeg ved godt, at det for mange kan virke fuldstændig fjollet, for enten er min mand jo hjemme til at kunne fikse et eller andet eller også kunne vores drenge jo bare tage noget i køleskabet, når de blev sultne.\nMen sådan fungerer min hjerne ikke. Nu kunne jeg igen ikke “slå til” som kone/mor. Og det er slet ikke fordi min mand ikke gerne vil eller kan lave mad – det hele foregår i mit hoved.\nMen jeg tog snakken med min mand. Eller rettere sagt så spurgte jeg ham, om det var ok, hvis han skulle lave mad om torsdagen. Og det var jo slet ikke noget problem for ham. Men jeg blev NØDT TIL at vende det med ham. Jeg blev NØDT TIL at have ok fra ham ellers gik det ikke!\nNu har jeg så været afsted til gruppemøde to gange og indtil videre har min mand ikke lavet mad. For han har ikke været hjemme de to torsdage. Og gæt engang – jeg lavede bare mad, når jeg VAR kommet hjem og INGEN døde af sult!\nOg selvom min rationelle tankegang godt ved det på forhånd, så bliver jeg nødt til at have det vendt. Og nogle gange endda mere end én gang.\nJeg holder også rigtig meget af at cykle en tur. På grund af mine fysiske udfordringer har jeg måttet gå over til det, jeg kalder en “kone-cykel”. Så her ser I Astrid!\nAstrid var julegaven fra min søde mand. Han ved lige, hvad hans kone har brug for – motion til både krop og sjæl. Elsker ham.


Latter-day Saints Temple (Newchapel, England) - anmeldelser\nLatter-day Saints Temple anmeldelser, Newchapel\nRestauranter i nærheden af Newchapel\nForslag til aktiviteter i Newchapel\nBilleder af Newchapel\nAlle hoteller i Newchapel I nærheden af vartegn\nHoteller i nærheden af Latter-day Saints Temple\nSøg Europa›Storbritannien (UK)›England›Surrey›Newchapel›Forslag til aktiviteter i Newchapel›Latter-day Saints Temple\n4 anmeldelser Nr. 1 af 1 aktiviteter i Newchapel Historiske steder, Hellige og religiøse steder, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: The London Temple West Park Road, Newchapel RH7 6HW, England Telefonnummer:\n+44 1342 832759 Websted Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 23 december 2016 JEK710, Staines, Storbritannien\n4 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Newchapel er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Latter-day Saints Temple Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Latter-day Saints Temple, kiggede også på\nLingfield, Surrey Standen\nEast Grinstead, West Sussex Alle aktiviteter i Newchapel (1)\nHar du været i Latter-day Saints Temple? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Latter-day Saints Temple og andre besøgende\n2 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Latter-day Saints Temple og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Latter-day Saints Temple Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 2.947 anmeldelser The Courtauld Gallery\n770 anmeldelser National Theatre\n696 anmeldelser Somerset House\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 732 anmeldelser The Yacht London\n412 anmeldelser Spring\n155 anmeldelser The Temple Brew House


Danske Spil forudsiger churn: Vi gik efter en model, man kan forklare | Version2\nIllustration: Danske Spil\nMagnus Boye@magnboye Tirsdag, 19. juni 2018 - 15:18 0\nNår tusindvis af danskere sveder over de bedste VM-odds, de næste Lotto-numre eller tipper en 13'er, genereres der samtidig enorme datamængder hos Danske Spil. Data, der kan bruges til at gøre den statsejede spiludbyder mere datadreven.\n»Vi har et ønske om at sætte endnu mere fokus på brug af data i Danske Spil og har igennem de seneste år opbygget en organisation, der skal understøtte vores forretningsenheder i brug af data for derigennem at højne indsigten i Danske Spil,« fortæller Rasmus Jørner, der er chef for Insights i Danske Spil.\nEt led i den strategi, og et nøgleområde for Danske Spil, er en churnmodel for abonnementskunder.\nDanske Spil har mere end én million onlineregistrerede kunder. En del af disse er aktive abonnementskunder, hvilket vil sige, at de betaler et månedligt beløb for at være med i alle trækninger i f.eks. Lotto.\nKundegruppen har stor forretningsværdi for Danske Spil, og derfor ville spilselskabet gerne blive klogere på dem, fortæller data scientist hos Danske Spil Astrid Enslev Vestergård.\n»Vi ville lave en model, der kan finde ud af, hvilke kunder der har høj risiko for at afmelde deres abonnement, og på den måde give forretningen konkrete værktøjer at arbejde med,« fortæller Astrid Enslev Vestergård og fortsætter:\n»I min optik tager et godt projekt udgangspunkt i et forretningsproblem. Hvis der ikke er nogen, der efterspørger analysen, så har du ikke nogen aftagere af resultatet, og så kan det være lige meget, at du har lavet en god model.«\nBetydning af store puljer\nEt af projektets første trin i et projekt er ifølge Astrid Enslev Vestergård at finde ud af, hvilke data der er til rådighed, og hvordan de kan udnyttes. Fordi brugerne er verificeret med NemID er datakvalitet god, fortæller hun.\n»Vi havde møde med forretningen for at høre, hvad deres bud var på, hvorfor kunder stopper deres abonnement. De nævnte blandt andet en faktor som, hvor lang tid der er gået, siden der har været en stor pulje. Og det viste sig at have en ret stor betydning for churn,« fortæller Astrid Enslev Vestergård.\nVisualisering af Danske Spils fremgangsmåde i churn-projektet. Illustration: Danske Spil\nForuden pulje-størrelser har Danske Spil medregnet data som, hvor lang tid har man været kunde, hvor lang tid har man haft abonnement, antal og typer af abonnementer, køn og region.\n»Nogle data har vi haft som stamdata – f.eks. køn – andre har vi skulle beregne eller aggregere ud fra data, vi har til rådighed,« fortæller Astrid Enslev Vestergård.\nDanske Spil valgte at fokusere på, om kunden havde risiko for at sige sit abonnement op inden for de næste tre måneder. På den måde får kundecenteret rent faktisk tid til at forsøge at rette op på det – f.eks. via en mail.\nI valget af model fokuserede Astrid Enslev Vestergård på logistisk regression og beslutningstræer – og fravalgte fra starten mere komplekse machine learning-modeller.\nDet var der to grunde til, forklarer Astrid Enslev Vestergård.\n»Danske Spil er en organisation, der er vant til at se på rapporter og analyser, men først for nylig på modeller, der siger noget om fremtiden. Derfor har det være vigtigt for mig, at vi har haft en model, vi kunne forklare for hele forretningen, der skal bruge den.«\nFor det andet var det et spørgsmål om, hvad der er teknisk muligt i den SAS-pakke, som Danske Spil bruger til analyseprojektet.\n»Vi har ikke licensen til SAS Enterprise Miner, hvor de fleste machine learning-modeller ligger. Vi ville gerne i gang med det samme og var ikke sikre på, om vi skulle investere i et større setup, så det var sådan, vi gjorde. På den måde er dette projekt også lidt et proof-of-concept, der skal vise, om vi kan få noget ud af det, vi har, og det mener vi godt, vi kan.«\nValget endte med et beslutningstræ, som er en forholdsvis simpel model og meget intuitiv at forstå, forklarer Astrid Enslev Vestergård.\nTest af hyperparametrer med makro\nModellen blev programmeret i SAS Base og SAS Stats, hvori Astrid Enslev Vestergård også gik i gang med at optimere modellen.\n»Ved at tune modellens hyperparametre, kan man bestemme elementer som, hvor mange splits træet skal lave, og hvor stor slutnoden skal være. Hvis man f.eks. har en stor population, vil man formentlig gerne have, at der skal være en vis mængde af kunder i slutnoden, så man ikke risikerer at overfitte modellen til sin træningsdata,« forklarer hun.\nFor at teste kombinationer af hyperparametre systemastisk lavede Astrid Enslev Vestergård en makro, der endte med producere 99 forskellige beslutningstræer.\nFor at finde frem til den bedste model blandt de 99 lavede Astrid Enslev Vestergård endnu en makro, der beregnede elementer som area under curve, lift og confusion matrix for hver model på både træningsdata og valideringsdata.\nChurn-forudsigelse i BI og CRM\nEt eksempel på, hvordan churn-forudsigelsen kan præsenteres for en bruger. Illustration: Danske Spil\nNår først forudsigelsen er på plads, skal resultatet i spil og vises til de rigtige personer.\n»Indtil videre har vi fået dem op i Power BI, men vi vil også gerne have det ind i vores CRM-systemer Salesforce og Eloqua, så det er integreret,« fortæller Astrid Enslev Verstergård.\nHvor stærk modellen reelt er til at forudsige churn, vil først vise sig om nogle måneder.\n»I og med, at vi har modelleret, om man opsiger sit abonnement inden for tre måneder, så skal der også gå tre måneder, før man kan se, om personen opsiger sit abonnement, og dermed hvor godt modellen klarer sig. Derfor er der en del forsinkelse på, at vi kan måle på resultaterne,« forklarer Astrid Enslev Vestergård.\nI de måneder, hvor modellen har kørt, har Eurojackpot-puljen ramt dens maksimalbeløb for første gang i et år. Det betyder, at de seneste måneder har haft et usædvanligt puljeforløb, som ikke har været i træningsdatasættet.\nDer skal gå nogle måneder, før vi har nok data til at sige, om det virker eller ej,« siger Astrid Enslev Vestergård.\nDataTech sætter fokus på anvendelse af data i en stadig mere digitaliseret verden. Udgivelsen følger danske virksomheder, kommuner og institutioners arbejde og strategier med at skabe mere værdi ud af data. Du får inspiration, råd og erfaringer om, hvordan du analyserer og udnytter data, hvordan du navigerer ansvarligt og effektivt i junglen af love og regler på området, samt hvordan du udbreder værdien af dataanalyse til alle hjørner af organisationen.\n24. maj 2018 Ph.d.-studerende: Kaggle lærer dig, at virkelighedens data aldrig er perfekte


Forord (Nordens Gudekvad) – heimskringla.no\nForord (Nordens Gudekvad)\nI nærværende Oversættelse har jeg valgt den Fremgangsmaade at gengive de overleverede Tekster i det størst mulige Omfang og uden nogen skønsmæssig Omstilling af Vers, der i disse Tekster følger efter hverandre. Det er muligt, at der i de overleverede Tekster findes Dele af forskellig Alder, men Vanskelighederne ved nu at fælde nogen Dom i dette Spørgsmaal er saa stor, at de Mænd, som har forsøgt en Sondring mellem oprindelig og indskudt Tekst, ofte har hver sin Mening. Det er efter mit Skøn ikke muligt at faa fast Grund under Fødderne til en saadan Sondring. At begrunde den i, at Digtene ofte ikke fra først til sidst er af lige stor poetisk Værdi, turde være af altfor ringe Vægt, idet man vanskelig i nogen Literatur finder et Digt, som er helt fuldkomment. At begrunde den i, at Digtets Mening træder klarere frem, naar visse Partier udelades eller ombyttes, synes mig lige saa farligt, da man jo næppe ganske forstaar alle Digtenes Enkeltheder, og en senere mere indtrængende Forstaaelse kunde maaske lægge Hovedvægten eller i hvert Fald stor Vægt paa netop de udskudte Partier. Endvidere har jeg søgt at bibeholde de oprindelige Teksters Ord, ogsaa hvor disses Tydning var vanskelig, idet Ordene var sjældent eller kun en eneste Gang forekommende. Andre har ofte betragtet saadanne Ord som Skrivefejl og erstattet dem med andre Ord. Jeg har forholdt mig tvivlende til disse "Skrivefejl", bl. a. fordi de som oftest havde været lette at rette i Teksten, hvis det var virkelige Fejl, desuden fordi disse Ord, naar de efter den sammenlignende Sprogvidenskabs Regler sammenholdtes med Ord i Græsk eller Latin, som oftest syntes mig at passe bedre i Sammenhængen end de anvendte Erstatningsord.\nNu vilde det jo være urimeligt at paastaa, at oprindelige Tekster ikke kan have modtaget Indskud, og at der ikke kan forekomme Skrivefejl i Teksterne. Jeg hævder kun, at ingen Haand for Øjeblikket har Sikkerhed nok til at træffe Afgørelse. Desuden mener jeg, at de eventuelle Indskud meget vel ofte kan have ligesaa stor Værdi som den oprindelige Tekst, da ogsaa disse, hvis de findes, er fra en saa gammel Tid, at Forstaaelsen af Digtenes Indhold den Gang var mere indgaaende end i vor Tid.\nMed Hensyn til Berettigelsen af at fastslaa noget bestemt Linjeantal for hver Strofe forholder jeg mig ogsaa tvivlende. Skulde man fastholde 4-Linjers-Verset haardnakket, maatte man ofte bryde Meningssammenhængen og ofte udelade Linjer af større digterisk Værdi end mange af de bibeholdte. Digtene er episke, og der er ingen Grund til at antage, at Stroferne nogen Sinde har haft et fast afgrænset Linjeantal. Derfor lader jeg ogsaa Diskussionen om denne Sag ude af Betragtning og gengiver efter bedste Evne, hvad der foreligger fra Fædrenes Haand, og i fuldeste Udstrækning.\nDet har naturligvis været mig magtpaaliggende at gengive Eddaens Kvad i en Form, der, hvad Sprogholdningen angaar, ligger saa nær som muligt op ad det oldnordiske Digtersprog. Enhver, der er fortrolig med Oldnordisk, ved, hvor store Vanskeligheder en saadan Omplantning frembyder, naar man samtidig vil undgaa Afvigelse fra den oprindelige Tekst, hvad Meningen angaar. Hvorvidt jeg har løst Opgaven tilfredsstillende, maa andre bedømme.\nMin Mening om, hvad der ligger til Grund for de oldnordiske Myter, staar for min egen Regning, men hvad min Oversættelse angaar, har jeg under Kampen for at faa den frem haft den mest udmærkede Støtte fra d'Herrer Professorer Vilhelm Grønbech og Johs. Brøndum-Nielsen, hvem jeg herved bringer min hjerteligste Tak. Endvidere takker jeg d'Herrer Professor Vilh. Andersen, Dr. phil. L. Moltesen og Folketingsmand Ove Rode for deres Interesse for mit Oversætterarbejde.\nSidst, men ikke mindst, vil jeg takke det danske Undervisningsministerium for den økonomiske Hjælp, der var Forudsætningen for Udgivelsen af denne Oversættelse. Først for en Understøttelse paa 1500 Kr. til afsluttende forberedende Arbejder, som bevilgedes, medens Hr. Jacob Appel var Undervisningsminister, og under den nuværende Undervisningsminister Fru Nina Bang for en tre-aarig Understøttelse paa aarlig 1500 Kr. til selve Oversættelsen. I denne Sammenhæng takkes ogsaa Prænumeranterne for deres økonomiske Støtte. Endelig en Tak til enhver Sprogkyndig, som har bistaaet mig med gode Raad og Vejledninger under dette Arbejde. For omdisputable Gengivelser bærer jeg naturligvis selv Ansvaret.\nLemvig, Maj 1926.\nHentet fra «http://heimskringla.no/index.php?title=Forord_(Nordens_Gudekvad)&oldid=41112»\nDenne siden ble sist redigert 3. mai 2017 kl. 07:19.


2019 Gen. 1\n2021 Gen. 2\nL�r alt om forskellene p� de forskellige AirPods i denne video.\nOriginale Apple AirPods Pro Gen. 2 2021 (MLWK3ZM/A) i hvid med MagSafe etui.\nAirPods med aktiv st�jreduktion, adaptob EQ og transparent lyd.\nAirPods Pro Gen. 2 2021\nApple drivers med stort udsving\nForst�rker med dynamisk omr�de\nDriftstid (h�retelefoner): 4,5 - 5 timer\nDriftstid (etui): 18 - 24 timer\nStr�m: Magsafe (tr�dl�s opladning), Qi (tr�dl�s opladning) eller Lightning stik\nApple AirPods Pro Gen. 2021 modellen i hvid med etui. Disse h�retelefoner er fremstillet til at optimere din lydoplevelse uanset hvor man er. H�retelefonerne tisluttes via Bluetooth 5.0 der sikre en stabil forbindelse og en fantastisk tr�dl�s frihed.\nMed i pakken medf�lger der ogs� tre forskellige st�rrelse �repropper, s� man kan v�lge dem der sidder bedst i ens �rer. �repropperne tilpasser sig formen af �ret og sikre bedst mulig isolering.\nAirPods Pro 2021 er lavet med aktiv st�jreduktion teknologi. Dette er en altomsluttende lyd, der balancere og udelukker alt udefrakommende lyd s� man kan nyde sin musik uden afbrydelser eller tr�ls baggrundsst�j. Dette forg�r via mikrofonerne, hvor der b�de er en indadrettet og en udadrettet mikrofon, der sikre st�jreduktion i verdensklasse.\nDerudover har den en indstilling der hedder Tranparent lyd. Denne indstilling sikre at man kan h�re de vigtigste ting omkring en, s�som hvis man g�r ude i traffikken. De indaf- og udadrettet mikrofoner g�r det muligt at slukke for �reproppernes lydisolerende effekt, hvilket f�r tingene til at lyde naturlige igennem musikken, for eksempel mens man snakker med folk.\nApple drivers og EQ\nDisse h�retelefoner er udstyret med specielt fremstillet Apple drivers der sammen med adaptiv EQ sikre en fantastisk lytte oplevelse med ensartet lyd. Driverne er lavet med stort udsving og lav forvr�nging der sikre god bas. Den effektive forst�rker sikre ogs� et stort dynamisk omr�de, for ren og klar lyd.\nAirpodsene er udstyret med b�de indadvendte og udadvendte mikrofoner. Mikrofonerne er ogsp med til at sikre bedst mulig st�jreduktion. Derudover g�r det det muligt, sammen med tryksensor knapperne, at tage og afvise opkald s�vel som h�ndfrit at kontrollere musikken og de diverse funktioner.\nFor eksempel skal man blot trykke en gang for at starte/pause en sang eller besvare et opkald. Hvis man holder den nede skifter man mellem ANC og tranparent lyd funktionerne og hvis man trykker to gange skifter man sang, alt sammen uden at skulle have telefonen op af lommen.\nDisse tr�dl�se AirPods er perfekte til dem der elsker at tr�ne, om det er indend�rs eller udend�rs. H�retelefonerne giver frihed til at kunne tr�ne uden kabler g�r i vejen og med en stor r�kkevidde mellem telefon og earbuds.\nH�retelefonerne er IPX4 kvalificeret, hvilket vil sige at er b�de sved- og vandresistente, s� man ikke skal v�re bekymret for en h�rd tr�ning eller en l�be tur i regnen. Nyd den ultimative frihed med disse AirPods.\nDe er udstyret med genopladelige batterier. H�retelefonerne har en kontinuerlig afspilningstid p� 4,5 time, og op til 5 timer med ANC og Transparent lyd sl�et fra. Med etuiet kan man have helt op til 18 - 24 timer tr�dl�s spille tid, alt afh�ngingt at brugte funktioner. 5 minutters opladning af etuiet kan faktisk give helt op til 1 times spille tid.\nType: Apple Airpods Pro\nAfspilnings-/taletid: 4,5 - 5 timer\nGeneration: 2021 Gen. 2\nSuper gode lytte- b�ffer


Blæst ud af banen – Ekstra Bladet\n5 minutter siden Skuffet over kendt bilmærke: - Jeg blev ret ked af det 35 minutter siden Preben og Christa behøver ikke løn 29 minutter siden Brøndby-træner: - Ikke godkendt! 24 minutter siden Rasmus Paludan i hårdt angreb på DR-vært 8 minutter siden Wouw! Serena viser vild six pack 5 minutter siden Skuffet over kendt bilmærke: - Jeg blev ret ked af det\nTirsdag d. 5. nov. 2013 - kl. 15:14\nBlæst ud af banen\nIkke gæstfrie: Bagsværd blev hurtigt spillet baglæns\nDe rødblusede fra Bagsværd kunne ikke gøre noget mod overmagten fra Nexø. (Foto: Mogens Dam)\nAf: Arne Mikkelsen\nEfter en god omgang fælles morgenmad for pigerne fra Nexø Skole og Bagsværd Skole de to hold mødes på grønsværen. Til en dyst mellem København og Bornholm.\nKl. 10.00 blev kampen sat i gang af den udmærkede dommer Morten Hjorth Hansen.\nEfter dages intens regn var det dog en noget tung og regnvåd bane, spillerne skulle afvikle kampen på.\nDet havde i mange dage været efterårsvejr på Bornholm, men som ved et trylleslag kom solen frem præcis kl. 10.00. Den havde så til stor glæde for holdene valgt at blive i to timers tid.De kan noget med det vejr i Nexø.\nBegge hold så fra kampens start ud til at være klar. Men det viste sig meget hurtigt, at Nexø havde overtaget over alt på banen. Bagsværd-pigerne måtte bare erkende. at de havde fundet deres overmænd. De halsede bagefter de lynende hurtig bornholmer-tøser.\nAllerede efter 15 sekunders spil fik pigerne fra Bagsværd et lille forvarsel om, hvor det bar hen. Nexø havde en kæmpe chance for at score det første mål. Men desværre for Nexø løb denne store chance ud i vandet.\nMen 10 minutter senere gik det galt for udeholdet. Nexøs meget hurtige og effektive Caroline Jacobsen blev stukket fri i højre side, og efter et par fine træk placerede hun bolden uden for målmandens rækkevidde i det lange hjørne.\nNexø fortsatte de næste minutter med et meget stort pres mod Bagsværd-målet. Ded havde blandt andet et stolpeskud, men nogle fantastisk flotte redninger af Bagsværd-keeper Emilie Andersen holdt dem fra mål i den periode.\nI det 18. minut måtte Emilie dog overgive sig, da Aja Skafte nærmest helflugtede bolden i mål efter hjørnespark. Forrygende af anfører Aja, der er en veteran i skolefodbold-sammenhæng. Det er fjerde år, hun er med.\nSe også: Solen skinner på trekløver\nFem minutter senere var Nexø-pigen Caroline Jacobsen igen på spil. Med et flot langskud passerede hun Bagsværd-målmanden med et virkeligt flot placeret drøn.\nDe kommer langt - de kan gå hele vejen\nBagsværds træner om Nexø-holdet efter kampen\nVi skulle hen i det 29 minut, før Bagsværde havde noget, der lignede en chance, men det endte med hjønespark. Det var en af de eneste gange, Nexø-keeper Sara Kofoed rørte bolde i første halvleg.\nRigtig fin peptalk\nI pausen skulle Bagsværd forsøge at finde svaret på den stærke Nexø-taktik. Det gjorde de på fortryllende vis. Som skulle de have drukket en trylledrik. De kom helt forandrede ud til anden halvleg.\nNy gejst og flot spil. Bagsværd startede med at lægge et højt pres på Nexø-pigerne. Denne taktik lykkedes og gav optræk til flere chancer, som dog desværre for pigerne løb ud i sandet.\nSe også: Galleri: Nexø Skole - Bagsværd Skole\nEfter syv minutter i anden halvleg holdt denne offensiv dog ikke længere. Bornholmer-pigerne havde igen fået overtaget, og Aja Skafte kunne igen nærmest flugt bolden i mål efter et hjørnespark.\n5-0 blev det i det 43. minut, da en af kampens bedste spillere, Alberte Bech, spillede Amalie Bundgaard helt fri. Med et flot placeret skud scorede Amalie meget sikkert.\nHerefter var det som om, Bagsværd-pigerne gav lidt op og lod Nexø komme al for let til de sidste scoringer, som blev sat ind af Caroline Jacobsen og Aja Skafte.\nSe også: Sendte modstander retur til Sjælland\nNexø vandt sikkert 7-0. Der var bare klasseforskel.\nSom Bagsværds træner udtrykte det under prisoverrækkelsen:\n- I de foregåendende kampe har mdostanderne næsten ikke været på vores banehalvdel - i dag var det os, der oplevede ikke at være på jeres banehalvdel.