Træningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Hoftenære femurfrakturer - PDF\nDownload "Træningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Hoftenære femurfrakturer"\n1 Træningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Hoftenære femurfrakturer Retningslinjeansvarlig Helle Thøgersen Specialeansvarlig leder Lisbet Pagter Fagområde Ergoterapi og fysioterapi Målgruppe Ergoterapeuter og fysioterapeuter ved Træningsenheden Aalborg Kommune Revideret 18. oktober 2013 Bilag Forløbsbeskrivelse\n2 Formålet med retningslinjen Retningslinjen har til formål at beskrive den ergo- og fysioterapeutiske intervention til borgere, der er henvist til genoptræning med hoftenære femurfrakturer med henblik på: At sikre, at borgeren oplever ensartethed, kvalitet og sammenhæng i genoptræningsforløbet. At sikre kvalitet i de ergo- og fysioterapeutiske ydelser. At sikre implementering af tilgængelig evidens i træning og behandling. At sikre, at alle ergo- og fysioterapeuter i ortopædkirurgisk team i Træningsenheden Aalborg Kommune har kendskab til fremgangsmåden for, og indholdet af, den typiske genoptræning af denne specifikke borgergruppe. Teoretisk baggrund Borgergruppen Lednære hoftefrakturer omfatter collum femoris fraktur, pertrocantær fraktur og subtrokantær femurfraktur. Ved collum femorisfrakturer er frakturlinjen placeret medialt for linea intertrochanterica femoris, mens frakturer hvor brudlinjen er lateralt for linea intertrochanterica og proksimalt for trochanteria minor betegnes som pertrocantære femurfrakturer. Frakturer ud for og 5 cm under trochanter minor betegnes som subtrochantære. I Danmark er der cirka nye hoftenære femurfrakturer per år. Disse frakturer rammer især ældre mennesker. Patienternes gennemsnitsalder er 80 år, og der er 2-3 gange så mange kvinder som mænd. Den kvindelige kønsovervægt skyldes formegentligt øget hyppighed af osteoporose hos kvinder. Fordelingen mellem de tre frakturtyper er: collum femoris-frakturer 55 %, pertrocantære frakturer 40 % og subtrokantære frakturer 5 %. Incidensen af hoftenære femurfrakturer stiger stærkt med alderen, og efter 50-års alderen fordobles incidensen af hoftenære femurfrakturer hver gang alderen stiger 5 år (1). Særlige forhold og regimer for borgergruppen Som hovedregel opereres alle hoftenære femurfrakturer. Det tilstræbes at alle patienter bliver opereret indenfor 24 timer. Collum femorisfrakturer: Udislocerede collum femorisfrakturer: Osteosynteres med 2 eller 3 skruer/ søm eller eventuelt med en glideskrue. Dislocerede collum femorisfrakturer: Osteosynteres som udislocerede collum femorisfrakturer, hemialloplastik eller total hoftealloplastik. Valg af behandling afhænger primært af alder, således at man ved alder under 70 år anbefaler osteosyntese. Hos ældre over 70 år, som er kognitivt raske, 2\n3 anbefales hemialloplastik eller total hoftealloplastik. Hos meget gamle eller kognitivt svage borgere tyder nyere undersøgelser på at osteosyntese samlet set fortsat er det bedste. Ved osteosyntese ses frakturskred, manglende heling eller avaskulær nekrose hos % af patienterne. Behandlingen er oftest indsættelse af enten hemi- eller totalalloplastik. Samlet set angives reoperationsfrekvensen efter osteosyntese til %. Hemi- eller totalalloplastik ledsages af luksation af protesen i 3-9 % af tilfældene. Luksationer kan almindeligvis reponeres lukket, men anæstesi er nødvendigt. Ved begge typer af collum femoris frakturer er blodforsyningen til caput femoris ofte afbrudt, hvilket reducerer helingsmulighederne og øger forekomsten af avaskulær nekrose af caput femoris. Regime Der er som udgangspunkt ikke regime ved collum femoris frakturer osteosynteret med glideskrue eller skruer/søm. Regime Ved collum femoris frakturer osteosynteret med hemi- eller totalhoftealloplastik gælder følgende: Borgeren skal overholde følgende de første 3 måneder efter operationen: o Må ikke lægge benene over kors o Må højst bøje 90 grader i det opererede hofteled o Må ikke dreje det opererede ben indad Borgeren må efter 6 uger: o Cykle udenfor o Selv køre bil (ind til de 6 uger skal borger ved transport i bil sidde på forsædepladsen i passagersiden) Det anbefales at borgeren benytter to albuestokke i minimum to uger. Når borger kan gå med én albuestok, skal den være ved den raske side. (Kilde: Informationsfolder vedr. hoftebrud fra Aalborg Sygehus ) Pertrokantære femurfrakturer Behandles med glideskrueosteosyntese eller korte marvsøm. Det er ikke ualmindeligt at ophelingen sker med en vis forkortning og udadrotation af benet. Benlængdeforskel på mindre end 10 mm anses for et godt operationsresultat. Den hyppigste komplikation er såkaldt cut out hvor proksimal fragment glider i varus, samtidig med at skruen skærer sig igennem proksimalt i collum eller caput. Samlet set er behovet for reoperation angivet til 5-8 %. Regime Der er som udgangspunkt ikke regime ved pertrokantære femurfrakturer osteosynteret med glideskrue eller marvsøm. 3\n4 Subtrochantære femurfrakturer Osteosynteres enten med et låst marvsøm eller med en glideskrue, hvor den mest brugte metode er marvsøm. Nyere undersøgelser viser at der opnås heling i % af subtrochantære femurfrakturer, hvor der osteosynteres med marvsøm. Regime Der er som udgangspunkt ikke regime ved subtrokantære famurfrakturer osteosynteret med glideskrue eller marvsøm. Ved både per- og subtrochantære frakturer er blodforsyningen til caput femoris intakt, men antallet af fragmenter og brudlinjernes placering gennem eller omkring trochanter minor kan medføre at der er ugunstige mekaniske forhold, idet denne del af knoglen så ikke kan benyttes som en stabiliserende faktor i den udførte osteosyntese. Osteosyntesematerialet må derfor konstrueres specielt og være så solidt at det i sig selv kan bære belastningen under ophelingen af frakturen (1) Overordnet fremgangmåde Gældende administrative praksis følges. Borgeren gives tid til individuel undersøgelse. Ældre borgere ses oftest i eget hjem efter udskrivelsen fra sygehuset. Ergo- og fysioterapeuten følger op på det, af sygehuset udleverede, træningsprogram. Borgeren skal udføre øvelser 3 gange dagligt og jævnligt ses af terapeuten. Genoptræning med terapeuten foregår hyppigst i starten, med henblik på progression af bevægeligheden og sidenhen muskelstyrken for derved at opnå selvstændighed i ADL. Især ældre borgere med lednære hoftefrakturer tilbydes træning i eget hjem, eventuelt suppleret med efterfølgende individuel undersøgelse og genoptræning på center. Yngre borgere tilbydes ofte træning på center, eventuelt suppleret med et enkelt hjemmebesøg. Ved bevægelighedsproblematikker eller smerte i vægtbærende øvelser, der besværliggør landjordstræning kan borgeren tilbydes træning på hoftehold i bassin. Specielle forholdsregler Ergo- og fysioterapeuten er særlig opmærksom på at vurdere borgerens ressourcer og samarbejdsevne, da genoptræningen skal igangsættes hurtigst muligt efter gældende restriktioner. Samtidig er det vigtigt at borgeren overholder de givne regimer for at optimere helingen. Restriktioner kan være forskellige afhængigt af bruddets kompleksitet og placering. Dette må afklares inden genoptræningen påbegyndes. 4\n5 Undersøgelse og intervention Dokumentation af funktionsniveau ved start og slut Ved opstart og afslutning af forløbet benyttes HOOS (Hip disability and Osteoarthritis Outcome Score) til, at dokumentere borgerens aktuelle selvoplevede fysiske funktionsniveau. HOOS er patientadministreret og tager omkring 10 minutter at udfylde. Hvis skemaet bliver udfyldt forud for en konsultation, kan det anvendes som en del af anamnesen med hensyn til de symptomer og problemer som borgeren oplever (2). HOOS er et spørgeskema, der indeholder 5 underskalaer; smerte, andre symptomer, ADL, sport og fritidsfunktion og hofterelateret livskvalitet. Når spørgeskemaet besvares skal der tages udgangspunkt i den forgangne uge. Til hvert spørgsmål er der fem svarkategorier der scores fra 0 til 4, og ved udregning kan der gives score mellem 0 og 100, hvor 100 er en symptomfri hofte. Ved udregning af score for HOOS, skal der udregnes for hver underskala (2). I forbindelse med start- og slutstatus kan ergoterapeuter benytte COPM eller ADL-taxonomi til dokumentation af borgerens funktionsniveau før og efter genoptræningsforløbet. Fysioterapeutisk undersøgelse Formålet med undersøgelsen forud for genoptræning er, at vurdere borgeren med henblik på at tilpasse den fysioterapeutiske intervention til den enkelte. Der tages udgangspunkt i Den fysioterapeutiske undersøgelse (3). Indledende undersøgelse Anamnese: Hvilken genoptræning er der eventuelt givet tidligere, og hvilken effekt har den haft. Funktions- og aktivitetsniveau herunder ADL-problematikker og erhvervssituation før/efter operation. Smerter, herunder intensitet og varighed, smertens karakter, døgnrytme, provokerende og aflastende faktorer. Eventuelle symptomer fra samme sides knæ/fod, den anden UE samt columna. Andre diagnoser. Borgerens forventninger til fysioterapi og mål med genoptræningen. Inspektion (liggende og stående): Form, symmetri, cikatriser, muskelfylde og atrofi. Ødemer. Benlængde. Vægtbæring, valgus, varus, hyperextension. Funktionsundersøgelser: Observation af borgerens spontane bevægemønstre med fokus på allignment, herunder forflytning ind i/ud af seng, forflytninger i seng, ganganalyse eventuelt med hjælpemiddel, rejse/sætte sig og trappegang. På baggrund af funktionsundersøgelserne vurderes hvilke delundersøgelser der er relevante. 5\n6 Delundersøgelser Bevægelighed: Aktiv ROM i hofteleddet sammenlignet med den raske side. Ved nedsat ROM suppleres med passiv bevægelighedsundersøgelse og endfeel vurderes. (OBS eventuelt regime, som tidligere beskrevet) Eventuelt aktiv og passiv ROM i knæ- og fodleddet. Muskelfunktion: Grov muskeltest over knæleddet. Hvis der findes nedsat styrke laves fin muskeltest. Eventuelt grov muskeltest over hofte- og fodleddet. Stabilitet/balance: Etbens-stand eventuelt på blødt underlag. Træde op og ned af trin. Squat/knæbøjning. Opmærksomhed ved mistanke om infektion: Varme. Rødme. Hævelse. Smerte. Sekretion. Feber. Varme og rødme kan skyldes infektion, men er forventeligt de første uger efter en operation. Sekretion tyder kraftigt på infektion og bør være ophørt få dage efter operationen. Ved mistanke om infektion skal borger straks kontakte sygehuset eller alternativt egen læge for at få af- eller bekræftet mistanken. Eventuelle specifikke test: TUG. Rejse/sætte sig test. 6 minutters gangtest. Trendelenburg. Tandemtest. Måling af benlængde. Ergoterapeutisk undersøgelse Formålet med undersøgelse forud for genoptræning er at vurdere borgeren med henblik på at tilpasse den ergoterapeutiske intervention til den enkelte. Den ergoterapeutiske undersøgelse søger at afdække borgerens krops, -aktivitets- og deltagelsesproblematikker. 6\n7 Indhold: Anamnese. Funktionsundersøgelse jævnfør fysioterapeutisk undersøgelse, med fokus på gangfunktion, vægtbæring samt ledbevægelighed. Interview om borgernes aktivitetsproblematikker ud fra COPM eller ADL taxonomi. Observation af udførelse af daglige aktiviteter især med fokus på: o Rejse/sætte sig. o Færdes i boligen for eksempel med rollator. o Påklædning. o Bad med de udleverede småhjælpemidler. o Madlavning; for eksempel smøre mad. o Færdes udenfor. o Ind og ud af bil. o Afprøve øvrige ADL-opgaver. Eventuel udarbejdelse af AMPS test. Opmærksomhed ved mistanke om infektion, urinvejsinfektion, lav blodprocent med mere. Ved mistanke om dette, kontaktes borgers egen læge. Mål for ergo- og fysioterapeutisk genoptræning Der konkluderes på den ergo- og fysioterapeutiske undersøgelse. Med baggrund heri tilpasses interventionen i samarbejde med borgeren. Ergo- og fysioterapeuten og borger formulerer sammen et mål for træningsperioden. Konklusionen på undersøgelserne dokumenters i Care som startstatus. Der konkluderes løbende på undersøgelserne ud fra funktionsniveau og motivation og genoptræningsforløbet tilpasses med baggrund heri. Målene for genoptræningen sættes ud fra: Bevilling/genoptræningsplan. Den faglige undersøgelse. Borgerens mål. ICF. Fysioterapeutisk intervention Formålet med den fysioterapeutiske intervention er at borgeren opnår bedst mulig funktionsniveau. Information Informationen har til formål, at give borgeren viden om og forståelse for baggrunden for genoptræningen, at sikre fortsat efterlevelse af information/instruktion fra sygehuset samt at motivere borgeren til at tage ansvar for selvtræning. Fysioterapeuten informerer borgeren om: Formål med genoptræningen. Forløb og indhold af genoptræningen. Forventeligt niveau efter genoptræningen. 7\n8 Informationen har særligt fokus på at give borger viden om og forståelse for træningen i forhold til diagnosen og operationen, samt anatomien omkring hoften og musklernes funktion. Derudover er det vigtigt, at borgeren informeres om, at den overvejende del af genoptræningen er daglig selvtræning ud fra et specifikt tilrettelagt øvelsesprogram, også efter forløbet med er afsluttet. Øvelsesterapi Træningen skal sigte mod at borgeren hurtigst muligt genvinder muskelstyrke og tidligere funktionsniveau. Styrketræningen skal derfor opstartes hurtigst muligt og gerne straks efter operationen. I styrketræningen skal der være fokus på øvelser med jævnt stigende progression. Det anbefales, at træningsprogrammet fra sygehuset udføres minimum 2 gange dagligt, og der arbejdes hen imod gentagelser af hver øvelse. Hoftebevægeligheden trænes indenfor rammerne af regimet, som oftest anbefales overholdt i 6 uger eller tre måneder, afhængig af hvilket sygehus borgeren er udskrevet fra (4-6). Manuel behandling Den manuelle behandling har til formål at medvirke til normalisering af bevægelighed og muskeltonus samt til facilitering af muskelaktivitet. Der kan ved behov foretages følgende: Udspænding/massage af kontrakte/ømme muskler. Overpres/hold slip fra terapeuten for at øge bevægeligheden. Udspænding af cikatricer. Venepumpeterapi. Fascilitering af svag muskulatur eventuelt med kinesiotape eller FES. Ergoterapeutisk intervention Formålet med den ergoterapeutiske intervention er at borgeren opnår bedst mulig krops-, aktivitets- og deltagelsesniveau som før aktuelle skade indenfor egen omsorg, arbejde og fritid. Indhold På baggrund af undersøgelser og analyse vurderes hvilke af følgende interventioner, der er behov for i forhold til den enkelte borger, herunder: Instruktion og opfølgning på det af sygehuset udleverede hjemmetræningsprogram. Vejledning, herunder eventuelt regime. Træning af konkrete krops-, aktivitets- og deltagelsesproblematikker. Tiltag ved permanent funktionsnedsættelse. Vejledning Vejledning med baggrund i den enkelte borgers konkrete situation med det formål at give information om de daglige aktiviteters betydning for genoptræning, herunder: Opmærksomhed fra terapeutens side om hvorvidt borgeren har forståelse for vigtigheden af overholdelse af regimet. 8\n9 Bevidstgøre og normalisere bevægemønstre i aktiviteter ud fra en tilpasset pædagogisk tilgang under hensyntagen til det eventuelle regime. Opmærksomhed på uhensigtsmæssig kompensation og manglende inddragelse af afficerede kropsdel. Smerter og pausers betydning. Træning af konkrete aktivitets- og deltagelsesproblematikker Bevidstgøre og forankre hensigtsmæssige bevægemønstre i daglige aktiviteter. Hensigtsmæssige kompensationsteknikker. Tiltag ved permanent funktionsnedsættelse: Information om og afprøvning af hensigtsmæssige arbejdsstillinger/teknikker. Eventuel videreformidling af hjælpemiddelansøgning. Relevant tværfagligt samarbejde Ved behov samarbejdes med ergo- og fysioterapeuter fra Træningsenheden, Aalborg Kommune, og desuden andre relevante samarbejdspartnere som for eksempel pårørende, egen læge, sygehuspersonale samt internt i kommunen. Ønsker samarbejdspartnere som for eksempel socialrådgivere og jobkonsulenter en udvidet status, er dette mod beregning. Afslutning af træningsforløbet Når borgeren har nået det fastsatte mål for genoptræningen, eller har nået et niveau, hvor denne selv kan nå dertil, afsluttes genoptræningsforløbet. Der udarbejdes en slutstatus som dokumenteres i Care. Ved behov fastlægges en fortsat plan med borgeren, med henblik på at fastholde/videreudvikle det opnåede niveau. Hvis det er relevant kontaktes det lokale aktivitetscenter med henblik på at viderebringe information, så borgeren kan fortsætte i et vedligeholdende motions-/aktivitetsforløb. Såfremt borgeren ikke umiddelbart kan opnå det aftalte mål vurderes: Om borgeren ved egen hjælp kan fortsætte træningsforløbet og herved arbejde videre mod målet. Om genoptræningsforløbet skal forsættes, eller borger kan overdrages til anden træning/aktivitet hvorigennem der kan arbejdes videre mod målet. 9\n10 Kildehenvisning 1. Sneppen O, Bünger C, Hvid I. Ortopædisk kirurgi. FADL forlag Questionnaires, user s guides and scoring files. HOOS [ ] Lokaliseret på: 3. Hingebjerg P, Pallesen H, Riis B. Den fysioterapeutiske undersøgelse. Holstebro skolen. [ ] Lokaliseret på: b8gelse.pdf 4. Suetta C. Ældre nyopererede skal styrketræne. Fysioterapeuten nr [ ] Lokaliseret på: 5. Aalborg sygehus Århus univesitstshospital ortopædkirurgisk afdeling. Træningsprogram Hoftebrud kunstigt hofteled [ ] Lokaliseret på: F96501BB6BF2/0/102_hoftebrud_traeningsprogram_kunstigt_hofteled_1112.pdf 6. Aalborg sygehus Århus univesitstshospital ortopædkirurgisk afdeling. Træningsprogram Hoftebrud [ ] Lokaliseret på: E845-47A3-A8B9-67EBDAA4D8F2/0/103_hoftebrud_traeningsprogram_1112.pdf 10\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Knæartrose\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Knæartrose Retningslinjeansvarlig terapeut Helle Haslund Laursen Specialeansvarlig leder Lisbet Pagter Fagområde Ergoterapi og fysioterapi Målgruppe Ergoterapeuter\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Knæartrose/Hofteartrose\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Knæartrose/Hofteartrose Fagområde Ergoterapi og fysioterapi Målgruppe Ergoterapeuter og fysioterapeuter ved Træningsenheden Aalborg Kommune Revideret 12. oktober\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Hånd- og fingerskader\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Hånd- og fingerskader Fagområde Ergoterapi Målgruppe Ergoterapeuter ved Træningsenheden Aalborg Kommune Revideret 3. november 2015 Bilag Forløbsbeskrivelse\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Hånd- og fingerskader Retningslinjeansvarlig terapeut Helle Thøgersen Specialeansvarlig leder Lisbet Pagter Fagområde Ergoterapi Målgruppe Ergoterapeuter ved\nGenoptræning med borgere med hoftenær fraktur.\nGenoptræning med borgere med hoftenær fraktur. Udarbejdet af: Anne Nors, fysioterapeut med specifik kompetence indenfor rehabilitering med borgere med en knæ-/ hofteproblematik Bjarne Sommer Sørensen,\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Underarms- og håndledsfraktur Retningslinjeansvarlig terapeut Helle Thøgersen Specialeansvarlig leder Lisbet Pagter Fagområde Ergoterapi Målgruppe Ergoterapeuter\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Release efter frossen skulder (adhæsiv capsulitis)\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Release efter frossen skulder (adhæsiv capsulitis) Retningslinjeansvarlig terapeut Camilla Abel Lindholm Specialeansvarlig leder Lisbeth Pagter Fagområde Ergoterapi\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Proximal humerusfraktur\nTræningsenheden Aalborg Kommune Retningslinje Proximal humerusfraktur Retningsansvarlig terapeut Camilla Abel Lindholm Specialeansvarlig leder Lisbeth Pagter Fagområde Ergoterapi og fysioterapi Målgruppe\nStatus - Hverdagsrehabilitering juni 2012\nStatus - Hverdagsrehabilitering juni 2012 Borger Diagnose Funktionsniveau ved start Tildelt hjælp Kvinde 71 år ankelbrud morgenmad Af / påklædning Øvre toilette Toiletbesøg Klar til natten 10 timer 37\nHenvisning af patienter til genoptræning\nHenvisning af patienter til genoptræning Hvilke patienter har gavn af et ophold på Montebello, og hvad kan vi tilbyde? Indhold Montebellos tilbud... 5 Om Montebello... 6 Plejens og behandlingens udgangspunkt...\nManual til udarbejdelse af Kliniske vejledninger for ergoterapi, Gentofte Hospital\nManual til udarbejdelse af Kliniske vejledninger for ergoterapi, Gentofte Hospital Afsnit Udfyldelse, generelt CPPT-afsnit Specielt vedr. NM-klinik Specielt vedr. Ort-klinik Overskrift Indsæt diagnosegruppens\nYdelseskatalog for genoptræning efter sygehusindlæggelse Lov om Sundhedsloven 140\nYdelseskatalog for genoptræning efter sygehusindlæggelse Lov om Sundhedsloven 140 Kvalitetsstandarder og ydelseskataloger 2013 Revidering Ydelseskatalog for genoptræning efter udskrivning fra sygehus Indledning


Vikarbureauer: Hvor er de ledige? | Berlingske Business\nVikarbureauer: Hvor er de ledige?\nRandi Carlsen er glad for sit arbejde som vikar gennem Assistance Personaleservice, men hun fik den besked af A-kassen, at det er nemmere at melde sig ledig for ikke at komme i klemme i reglerne om supplerende dagpenge. Foto: Thomas Lekfeldt\nVikarbureauerne har over 200 vikariater til ufaglærte, men svært ved at finde folk til stillingerne.\nArbejdsløsheden blandt ufaglærte er steget voldsomt under krisen, men vikarbureauerne har ledige stillinger til dem. Det er dog svært at rekruttere til netop de job, lyder meldingen fra fire af landets store bureauer, der oplever en stigende efterspørgsel efter vikarer til industri, restauration og kontor.\n»Vi undrer os over, at det nogle steder i landet kan være så vanskeligt at finde velegnet arbejdskraft med de nuværende ledighedstal,« siger Kristian Nærø, direktør i Man-power.\nLÆS MERE : A-kasse til vikar: Bare meld dig ledig\nDer er ingen samlet statistik, men Manpower har 100 ledige job til ufaglærte, og Randstad har de seneste seks måneder haft i snit 150. Samme melding kommer fra Adecco og Assistance Personaleservice, som peger på dagpengereglerne som en stor barriere. Assistance har endda oplevet, at a-kasserne fraråder de ledige at tage vikariater.\n»De ledige risikerer at miste supplerende dagpenge og komme ned på en lavere sats efter vikariatet. Det er rigtig ærgerligt, for vi kan se, at et vikariat ofte sikrer folk fodfæste på arbejdsmarkedet,» siger Claus Bak, direktør i Randstad.\nI forhold til kontanthjælpsmodtagere er problemet, at nogle jobcentre ikke tilbyder vikariater og deltidsjob til dem - men også at en del af dem ikke passer til jobbet, lyder det fra bureauerne.\n»Vores kunder kræver, at man er mødestabil og motiveret. Det er ikke alle kontanthjælpsmodtagere, som lever op til det,« siger medejer af Assistance, Christian Sørensen.\nLÆS MERE : EL vil gøre det nemmere at tage vikarjob\nVirksomheder i bl.a. industrien har øget brugen af vikarer, da de ikke tør fastansætte folk til nye opgaver på grund af krisen. Men den udvikling skal man ikke være bange for, mener de Radikale.\n»Hvis der er regler, der blokerer, skal vi kigge på det, for vikariater sikrer et fleksibelt arbejdsmarked og fører ofte til faste job,« siger arbejdsmarkedsordfører Nadeem Faroq (R).\nLO opfordrer også til at ændre reglerne for supplerende dagpenge, så flere ledige ser en fordel i vikarjob.\nBureauerne håber, at forkortelsen af dagpengeperioden vil motivere flere til at søge vikarjob og dermed lette rekrutteringen.\nAntallet af ledige falder overraskende\nMinister mistænker jobcentre for svigt\nStadig sløje jobudsigter for ledige


Sommervejret er ikke bedre i Sverige\nMorgenfriske mødte vi op foran det gamle Radiohus, hvor Hennings Bus gav os ly for regnen. Vi kørte over til vore svenske kolleger via Öresundsbron og fremviste behørig legitimation til Malmøpolisen for at komme ind i det gamle danske land. Vi stoppede op ved Luftkastellet, som ville have givet os et smukt syn på Öresundsbron, hvis det ellers havde været uden regn og tåge. Men kaffe og croissants og ikke mindst en lille skarp kunne vi nyde med den anden bus’s fine svenske indhold af pensionister. Smutture rundt i det pæne sydsvenske landskab fik os frem til en gammel kirke. Hvis det var rigtig gammel kunne den kun være dansk, og den var fra kong Sven Estridsens tid i år 1060. Dalby Kirke en halv times kørsel fra Malmø var ganske særlig, og vi fik en medrivende svensksproget dame til at fortælle os fine ting og mange detaljer om det prægtige bygningsværks historie. Den kirke var særdeles spændende – især når man er dansk. Videre i regnen gik et mod Östarps Gästgivargård, der er beliggende i et smukt landskab med økologisk landbrug, som vi skulle have besøgt, hvis det ikke havde regnet i tove. Men som gæster i gæstgivergården fik vi kalkun, sovs, kartofler og tilbehør i de dejlige omgivelser. Normalt spiser man økologisk æggekage med Olingeflæsk, men vi fik den anden ret som special guests. Videre gik turen til et æblemosteri, som påstås at være i gang med at producere Calvados – men det blev ærgerligvis kun ved snakken. Sidst på en begivenhedsrig dag besøgte vi så et kaffested, som serverede småkager, kanelsnegle fra eget hjemmebageri til kaffen. Vore svenske venner forsvandt i deres bus i tågen, og vi kørte så hjem over den lange bro for at finde ud, at det stadig regnede i København. Men det var en rigtig god dag. Vi har jo efterhånden lært, at man ikke skal lade sig gå på af vejret.\nAfslutning på vintersæsonen\nDer var gang i musikken på scenen med Søndergaard-Sørensens band med swingende toner fra en tid, hvor lak- og vinylplader var i DRs diskotek. Det var rigtig gode toner at lytte til, men medlemmerne var ikke i dansehumør. Man blev opfordret til dans, men det havde jo være en lang sæson med utrolig mange aktiviteter for medlemmerne, så forårstrætheden havde ikke helt fortaget sig.\nDet var Valdemarsdag og tæt på Sct. Hans - sommerferien var forude, og det fik vi med en afslutning med et brag af musik fra Søndergaard-Sørensens Quintet. Et scoop af et værdifuldt jazzsamarbejde mellem de to kapelmestre Jens Søndergaard og Jens Erik Sørensen på henholdsvis alt- og tenorsaxofon. I rytmegruppen sad Ole Matthiessen ved piano, Niels W Knudsen på bas og endelig Dennis Drud ved trommerne. Swingende var det fra gruppen, der er med på Jazzfestivalerne i København og ellers med i de små fine steder, der stadig sætter pris på ordentlig musik spillet af levende mennesker.\nEn rar eftermiddag, hvor vi måtte hjælpe med at tømme fadølsanlægget, som ikke kan tåle at stå ubenyttet hen sommeren over. Tak for en fin sæson.\nFra Muppet Show til Klærkesalen\nMan måtte af og til knibe sig i armen – Var vi mon virkelig til en dansk tv-optagelse af Muppet Show med de to ældre herrer, der sidder på balkonen og uddeler velplacerede pointer. Her sad de så Poul Nesgaard og Nulle – én årgang 1952 og én årgang 1937 – der kunne meddele, at de ikke sås ret ofte, og derfor havde holdt et lille møde om onsdagen, for sådan at fornemme hinandens aura. Nulle, der hedder Elith Nykjær Jørgensen, og Poul sad nu der side om side. Nulle fortalte om tiden hos Nordisk Film med Henning Bahs som læremester med indspilningen af Cirkus Buster-filmen. Derefter jobbet i det gamle radiohus med lommen fyldt med taxabonner og rekvisitioner i den spæde start af en rekvisitafdeling - og stadig aftenjob med klarinetten i Nyhavns Kap Horn. Nulle levede om dagen med DR og som musiker om aftenen/natten. Poul stillede ham spørgsmålet; Hvad er det du kan? Og svarede selv: Ingen af os kan noget! Og så dog alligevel. Hvem har mon lavet en julekalender i 24 afsnit for 37 år siden, som rigtig mange stadig husker. Det var et underfundigt og herligt ping pong på scenen med de to, der det ene øjeblik postulerede, at livet var var forbi og lidt senere mente, at de slet ikke var færdige med af finde på. Jeg er vel den ældste her i salen pralede den nu 80-årige Nulle - uden at tænke på, hvilken forening, han var mødt op i. Flere mødedeltagere var selvfølgelig ældre. Og så til livet med B&U siden 1979 under Mogens Vemmers styre, der gav virkelig gode muligheder for udfoldelse i radio og tv. Mottoet i afdelingen var ifølge Poul: I skal turde at få ud til grænsen. Og det må man sandelig sige, at de begge gjorde. I de senere år har parret ikke set så meget til hinanden, og senest har vi oplevet Poul sammen med Anders Lund Madsen i en form for Næste Uges TV i DR2. Og det program blev lukket. Begge værter blev pludselig fyret i utide. Noget som Poul kun berørte let i denne forsamling. Han vil hellere fortælle om tiden under Vemmer i mere end tyve år og senere filmskolen som rektor. Jow-tak Poul har sat sig aftryk, og klarinetbetvingeren Nulle ligeså. Spas og pjank og ærlig levevis med tryghed og tillid var kerneord i den samtale, vi fik lov til at overhøre. Og tak for det. Det var mere end underholdende og svært at gengive med stemningsord. To Kryger-prismodtagere. Et førsteklasses par med DR som omdrejningspunkt. Tak for en fantastisk time i rigtig godt selskab.\nEn udvandrer kiggede forbi\nHanne Hass – et kendt navn for de fleste, der har været ansat i DR i rigtig mange år –\nkiggede forbi Klærkesalen. Hendes navn findes stadig i omløb i DR, når man kigger i Bonanza-arkivet, hvor hun dukker om med spændende sager fra Nyhedsafdelingen. Hun fortalte os om sig liv i DR – tiden inden på diverse private filmselskaber – for at så at være i DR i hele 42 år og så ende med at slå sig ned i Californien. En glad og lidt nervøs person ifølge hende selv. Hun er jo ikke vant til at holde foredrag om sig selv, men det gik ganske glimrende, da hun først kom i gang. Hjørnestenen var nok, at hun var med til premieren på den første rigtig TV-avis sammen med Alice Vestergaard og Hans Jørgen Jensen. Hun fremviste et særdeles uskarpt billede af trioen, der den 15. oktober 1965 udkom med den første TV-avis. Man skal være overordentlig kvik i pæren for at lave en sådan bedrift og det lykkedes. Siden har hun været en central person i DR – specielt i nyhederne. Hun har været forbi i B&U, hun har produceret masser af spændende sager, som DR stadig viser klip af med begejstring. I 2004 stoppede hun efter 42 år med fuld fart på, og er nu bosat i Californien. Hun har bemærket, at DR nu går mere ud af at sende kvantitet end kvalitet, og det betragter hun med nogen sorg i sindet. I 2011 boede hun i en fin villa, som en ejendomsmægler havde en åbenbart velhavende kunde til. Et brev med et forslag om køb afviste Hanne, men mægleren var insisterende og mente, at hans kunde stadig ville have Hanne ud af huset, for selv at bo i det. Hanne nævnte et højt urealistisk beløb for mægleren. Han vendte tilbage med et JA. Med en voksen søn, der i øvrigt var fotograf for USA-korrespondent Frank Esmann, og boende i Washington, kunne USA være en mulighed – og det blev det. Efter at have set på 40 huse i Californien fandt Hanne endelig et godt sted at være. Den lokale kirke havde fint tv-udstyr, men forstod ikke at bruge det, så derfor tilbud Hanne ydmygt (hmm!) sin hjælp, og det kom der et fint samarbejde ud af. Også det danske nyhedsmedie BIEN i USA fik gavn af hendes journalistiske evner og opholdstilladelse havde hun sikret sig ved at gifte sig med kæresten Tony, der er pensioneret sagfører. De bor ikke sammen – men ser hinanden ganske ofte. Sådan gik der en klokketime med fortællingen om en udvandrer, der virkelig er glad for USA. Alt er billigere, mener Hanne – og eneste helt håbløse ting, der er ved USA netop nu er: TRUMP.\nTekst og billede: ørs-\nStrømeren som hippie\nSikken en herlig eftermiddag. DR seniorklub havde besøg af tidligere politibetjent Ove Kryger Rasmussen, som underholdt med temaet "Strømeren som hippie". Ove Kryger er født på Vesterbro og kom i lære som klejnsmed og arbejdede derefter nogle år på B&W. I 1970 søgte Ove ind til politiet og blev i 1970 ansat på Station 4, som lå under Elmene på Amager.\nEfter nogle år som almindelig politibetjent startede han som kriminalbetjent, som han var i to år. Derefter kom han ind i rejseafdelingen, hvor han indgik i et projekt "Huset" hvor han skulle finde hælere og andre kriminelle. Det var et forsøg som Københavns kommune lavede, og politiet var forbudt adgang. Ove er også med til at få forbindelse til anarkistgruppen, som holdt til på Christiania, hvor gruppen stjal våben fra hjemmeværnet.\nRejseholdet blev nedsat støttet af daværende justitsminister Thestrup og Ove tog rundt til danske provinsbyer klædt ud som hippie. Ove gik under dæknavnet Robert Hansen og blev indlogeret på hotel Weekend i Ålborg, og kom ind i de kriminelle grupper med hårde stoffer og narkotika og her mødte han personen Morten, som godkendte Robert som en god socialist. Endvidere måtte han også blive medlem af DKU. (Danmarks kommunistiske ungdom).\nDerefter gik turen til USA hvor Ove blev uddannet til speciel agent. Formålet var at finde narkotika. Det var hård træning og 4 timers gymnastik hver dag og kun med fri om søndagen. Efter 3 uger var der eksamen og bestod man ikke, blev man sendt hjem. Ove bestod naturligvis Det var virkeligt et underholdende foredrag og Ove Kryger var en utrolig god og meget velforberedt fortæller. Han kunne have talt i timevis.\nFoto Per Tidgen\nSprudlende fantastisk Jytte\nRejsebilleder og viser\nGys fra Århus\nFlot om Otto Brandenburg\nSide 12 ud af 44


Ejerforeningen Kingohus ,\nAdresse Carl Bernhards vej 3\nSvarnummer * 1565\nHøringssvar fra Ejerforeningen Kingohus er vedhæftet.\nHøringssvar Ejerforeningen Kingohus.pdf\nSvarnummer * 1564\nJeg synes scenarie 4 bør gennemføres. Der er et voldsomt trafikpres på Kingosgade, og en generel mangel på parkeringspladser i området.\nSvarnummer * 1563\nHelt klart Scenarie 2\nSvarnummer * 1562\nFor at aflaste Kingosgade, hvor trafikken er tæt, stemmer jeg for forslag 4. Det vil også betyde, at der bevares flest mulige parkeringspladser, som en stor mangelvare i Frederiksberg C. Altså forslag 4.\nSvarnummer * 1561\nJeg stemmer for scenarie 2. Jeg ønsker at udviklingen af Platanvej bliver en vigtig brik i fremtidens kollektive trafik på Frederiksberg. Det er et langt mere nuanceret scenarie og taler klart om den fremtid som jeg ønsker for Platanvej. Ved at prioritere cyklisterne, bliver der lagt en akse fra Supercykelstien, gennem Landbohøjskolen og ned til Fisketorvet - en forlængelse tværs gennem byen. Det er et spændende blik ind i fremtiden, hvis vejene og byrummene, gradvist kan transformeres her på Frederiksberg.\nPeter Vogelius ,\nBeboerrepræsentationen, Frederiksberg Allé 36 – 40\nAdresse Frederiksberg Allé 36, st.th.\nSvarnummer * 1560\nKommunen opstiller 4 scenarier som borgerne inviteres til at forholde sig til. Beboerrepræsentationen, Frederiksberg Alle 36 – 40 skal anbefale at kommunen arbejder videre med ”forslag 4, Trafikvej med cykelsti og max parkering”.\nForslag 4 er det eneste af de fremlagte alternativer som sikrer fuld fremkommelighed for såvel cyklister som den kørende trafik.\nSiden Platanvej lukkede pga. arbejdet på metroen (som efterhånden er en del år siden) har der været voldsom ekstrafik på den nedre del af Allén samt ad den hårdt trafikbelastede Alhambravej og den meget smalle Kingosgade. Selve krydset imellem disse to gader er ofte helt tillukket af trafik og forekommer meget usikkert at bevæge sig i for cyklister men også for fodgængere. Det samme kan siges om hele den nedre del af Alléen hvor trafikbelastningen også steg betragteligt ved lukningen (og hvor der stadig ikke cykelstier).\nVi har som beboere i dette område måtte leve med disse gener fra den ekstra trafikgenerering ved lukningen af Platanvej men har set ved frem at situationen ville blive ”normaliseret” igen ved afslutningen af Metrobyggeriet. Det er derfor, at vi med vantro ser ideer om en helt eller delvis lukning af Platanvej oveni købet med en tanke (et af scenarierne) om at så kan man bebygge vejarealet på Platanvej! Hvis der er noget der ikke er brug i denne del af Frederiksberg er det en yderligere fortætning – vi lever i forvejen i en af Nordeuropas tættest befolkede byområder.\nDer er derimod meget brug for at få lettet trafiktrykket og reduceret de tilhørende støj og miljøgener på den nedre del af Alléen og passagen Alhambravej – Kingosgade, situationen pt. er uholdbar. Da mange bosiddende klarer mindre turer på cykel skal vi også pege på det faktum at kun alternativ 4 sikrer fulde cykelstier på Platanvej.\n/Beboerrepræsentationen, Frederiksberg Alle 36 – 40 ved beboerrepræsentant Peter Vogelius\nSvarnummer * 1559\nJeg stemmer for scenarie 4. Platanvej bør åbnes for trafik igen.\nSiden Platanvej blev lukket er presset på Kingosgade/Alhambravej/HC Ørstedsvej steget markant. I myldretiden står trafikken stille.\nDet siges at Kingosgade er det mest trafik forurenede sted i Storkøbenhavn på grund af den langsomme trafik. Det kan man ikke være bekendt over for de mennesker der bor i det område. Frederiksberg skal gøre alt for at byen bliver så ren som muligt.\nSvarnummer * 1558\nI den tid Platanvej har været lukket har der været en meget kraftig forøgelse af trafikken på de omkringliggende veje. Blandt andet har trafikken på H.C. Ørstedsvej, som nu fungerer som vejen til/fra Åboulevarden været helt uacceptabel høj og belastet af meget tæt trafik og kødannelse. Platanvej bør derfor genåbnes for gennemkørende trafik, og vejen bør forblive trafikvej. Herved kan en del af trafikafviklingen til/fra Åboulevarden ske via Platanvej og Bülowsvej. Jeg stemmer for scenarie 4.\nSvarnummer * 1557\nVi foretrækker løsning nr. 4. Platanvej er med sin bredde og lige løb en af de mest velegnede trafikveje på Frederiksberg, så at lukke lige præcis den for trafik vil være uklogt. Efter lukningen af Platanvej er både Frederiksberg Allé omkring Kingosgade samt dele af Gl. Kongevej proppet til med lange bilkøer i myldretiden. Det får så bilister til at søge om- og genveje, hvilket har øget trafik og parkering på mange mindre veje (heraf flere et-sporede beboelsesveje, som er helt uegnede til gennemkørende trafik ikke kun pga. deres lille bredde, men også pga. legende børn og vejbump).\nSynes desuden at man bør kunne køre til metrostationen på Frederiksberg Allé for at fragte passagerer til og fra stationen, da nytteværdien af stationen eller mindskes betydeligt.\nVi ser heller ikke noget behov for et grønt område på selve Platanvej, da Platanvej i forvejen er nærmest omringet af adskillige grønne åndehuller (brede Frederiksberg Allé og Skt. Thomas Plads med masser af træer og rig mulighed for at gå og sidde og spise udenfor, Frederiksberg Kirkegård, Frederiksberg Have, Søndermarken, Rosenhaven, park og rekreative områder i Carlsbergbyen).\nFrederiksberg ligger midt i en storby, hvor folk kører til og fra for at arbejde, shoppe og nyde kultur og restaurantudbud, og denne trafik er man nødt til at give plads til, så længe der ikke findes realistiske alternativer i form af fx bedre og billigere offentlig transport.\nSvarnummer * 1556\nJeg ser scenarie 2 som den bedste løsning. Flere parkeringspladser vil tiltrække flere biler udefra Frederiksberg. Derudover kommer der med den nye metro rigtig stor fodgængertrafik på hjørnet Platanvej/Frb. Alle. Dette vil skabe større trafikale gener hvis platanvej samtidig åbnes for gennemkørsel af biler.\nSvarnummer * 1555\nGennem årene med metrobyggeri har Kingosgade været plaget af tæt trafik. En permanent lukning af Platanvej vil også gøre det problem permanent. Bedre forhold for beboerne på Platanvej vil altså ske på bekostning af beboerne i Kingosgade. Sammenlignet med Platanvej, er Kingosgade væsentligt smallere, og forurening fra de mange biler har sværere ved at komme væk. Jeg vil derfor argumentere for en løsning, hvor Platanvej genåbnes så Kingosgade aflastes.\nSvarnummer * 1554\nStemmer for Scenarie 2.\nThomas Skovby ,\nAdresse Gammel Kongevej 115 4 Th\nBy Gammel Kongevej 115 4 Th\nSvarnummer * 1553\nJeg mener at løsning 4 er den der bør vælges af hensyn til omkringliggende trafik og P-pladser.\nSvarnummer * 1552\nVi opfordrer til, at scenarie 4 bliver til virkelighed. Vejen bør åbnes for trafik, så presset på især Kingosgade kan mindskes. Det er en farlig vej for bløde trafikanter i øjeblikket. Der er desuden udpræget mangel på parkeringspladser, og når metroen åbner mv., bliver situationen endnu mere grel. Det ville være skrækkeligt, hvis over 40 parkeringspladser permanent forsvinder.\nkurt pedersen ,\nAdresse gammelkongevej 94\nSvarnummer * 1551\nHelt klart senarie nr. 4. mange gader i nærheden har været belastet med kø i mange år. lad os få fordelt trafikken.


Bøger på tværs: Læsemål for 2015\nIndsendt af Kathrine kl. 14.24\nIben 3. januar 2015 kl. 15.00\nJeg ønsker dig et rigtigt godt læseår :)\nJeg syntes det er lidt sjovt med de der challenges. Jeg tænkte ikke selv overhovedet på hvor mange bøger eller sider jeg læste årligt før jeg begyndte at bruge Goodreads og fik alle statistikkerne. Nu er jeg en meget glubsk læser, men jeg gider ikke presse mig selv til et mål. I 2014 ville jeg gerne læse 100 bøger og havde pludseligt læst 145! I 2015 tænker jeg 125 kan være målet, og hvis jeg læser mere, jamen så hurra, hvis ikke, så går det nok også - og kunne faktisk være fristet til at sænke målet, så jeg ikke pludselig "stresser" over at være langt fra målet.\nKathrine 3. januar 2015 kl. 23.21\nJeg har faktisk holdt øje med hvor meget jeg har læst siden 2007, så mit regneark er ved at fylde godt med lister, statistikker og grafer.\nJeg er også tilhænger af at sætte et målt der er for lavt, så man ikke ender med at stresse over det. Læsningen er jo trods alt kun for fornøjelsens skyld. Men virkeligt fedt at du fik læst så meget og har mod på at sætte et højt mål igen :)\nAnika Eibe 3. januar 2015 kl. 15.06\nIh, hvor kan jeg genkende det. Jeg er målløs over at folk kan nå at læse både 100 eller 200 bøger. Det er jo vanvittigt! Altså på den gode måde. :-)\nJeg kan også blive lidt misundelig over det, men sådan er det jo bare.\nJeg har selv læst 56 bøger i år, hvilket for mig er helt vildt. Det er jo trods alt over en bog om ugen, så jo, jeg kan ikke være utilfreds.\nSå skal vi ikke bare blive enige om at uanset hvor meget vi læser, så længe vi kan glæde os over de fantastiske fiktive verdener vi bliver en del af. :-)\nKathrine 3. januar 2015 kl. 23.23\nHelt sikkert vanvittigt på den gode måde. Jeg har super meget respekt for dem der kan få læst så mange bøger på et år, jeg tror bare ikke at det er noget jeg selv kan gøre. Så jeg er helt enig med dig i at vi bare skal læse det vi gør og glæde os over det.\nUnknown 4. januar 2015 kl. 08.48\nJeg synes også det er svært at sætte et realistisk mål. Ingen kender jo fremtiden. Men jeg har sat 50 som mål i 2015 som jeg tror ligger nogenlunde indenfor rækkevidde.\nGod idé med lydbøger. Det havde jeg slet ikke tænkt på. Tak for tipset og Godt Nytår! :)\nKathrine 4. januar 2015 kl. 16.08\nDet er hammer svært med de mål, og derfor jeg også hælder til at sætte forholdsvis lave og realistiske mål. Et mål på 30 eller 50 bøger betyder jo ikke at man skal stoppe der. Når man flere er det jo bare skønt.\nJeg har det selv lidt svært ved lydbøger, men i år skal jeg altså have afprøvet det lidt mere - det er jo en god måde at nyde en god historie på mens man kører bil eller laver andre ting.\nKatja (@eeyorenyk) 5. januar 2015 kl. 16.58\nJeg satser (endnu engang) på 50 bøger i løbet af året, hvilket er rigeligt realistisk, og så har jeg forsøgt med mig et par udfordringer samtidig. Egentlig ikke for at gå vildt op i dem, men fordi de passer meget godt til mange af de ulæste bøger jeg har stående og som jeg gerne vil læse, så det er bare en ekstra lille godte i min læseverden. :P\nKathrine 8. januar 2015 kl. 17.20\nDet lyder også fornuftigt.


Hvis ejendommen på ansøgningstidspunktet udlejes uden moms på huslejen, kan registrering tidligst ske med virkning fra ansøgningstidspunktet. Udgifterne i forbindelse med køb/opførelse mv. kan kun fratrækkes efter bestemmelsen i xML § 43x, stk. 3, nr. 2, om regulering af investeringsgoder (anskaffet den 1. juli 1994 eller senere), der ved anskaffelsen ikke har givet ret til fradrag for moms.\nReguleringsperioden for den faste ejendom begynder i det regnskabsår, hvor ejendommen tages i brug. Se xML § 44x, stk. 1. Ved opførelse af fast ejendom til udlejning anses (hele) ejendommen for at være taget i brug, når første udlejning finder sted.