Dansk kvalitetsmodel på det sociale område Olof Palmes Allé Aarhus N. Danske Regioner Ekstern evaluering 2013 Bihuset, Region Syddanmark - PDF\nDansk kvalitetsmodel på det sociale område Olof Palmes Allé Aarhus N. Danske Regioner Ekstern evaluering 2013 Bihuset, Region Syddanmark\nDownload "Dansk kvalitetsmodel på det sociale område Olof Palmes Allé 15 8200 Aarhus N. Danske Regioner Ekstern evaluering 2013 Bihuset, Region Syddanmark"\n1 Dansk kvalitetsmodel på det sociale område Olof Palmes Allé Aarhus N Danske Regioner Ekstern evaluering 2013 Bihuset, Region Syddanmark\n3 1. Fakta om det eksterne evalueringsbesøg Det eksterne evalueringsbesøg på Bihuset blev foretaget den 14. marts 2013 af surveyor Pia Enemark, Region Hovedstaden og surveyor Trine Kjærgaard Birkemose, Region Midtjylland. Surveyors var underlagt regler for tavshedspligt. 2. Formålet med det eksterne evalueringsbesøg Formålet med den eksterne evaluering i perioden er at foretage en vurdering af tilbuddets arbejde med de seks standarder i Dansk kvalitetsmodel på det sociale område med henblik på at sikre kontinuerlig læring og udvikling. Vurderingen vedrører tilbuddets arbejde på standardernes fire trin, som har fokus på om tilbuddet har beskrevet og implementeret fremgangsmåder for praksis på standardernes temaområder, og om tilbuddet løbende kvalitetsovervåger arbejdet, og fra dette afsæt justerer sin praksis for yderligere at udvikle kvaliteten. Det eksterne evalueringsbesøg er et øjebliksbillede af dialog, observationer og diverse skriftligt baggrundsmateriale, som tilvejebringes gennem en stringent dataindsamlingsproces. Dette øjebliksbillede sammenholdes med fastlagte kriterier til vurdering af de enkelte standarders opfyldelsesgrad. Den færdige rapport med surveyornes indstillinger forelægges et evalueringsnævn, der har til opgave at samstemme afgørelserne på tværs og dermed sikre en ensartet vurdering på tværs af tilbud. Det er dermed også nævnets rolle at lægge den linje, der ligger til grund for de vurderinger, der foretages på de eksterne evalueringsbesøg. Der tages forbehold for, at såvel surveyors som nævnsmedlemmer kan være inhabile i konkrete sager. Surveyorne evaluerer således ikke i egen region, ligesom nævnsmedlemmerne undlader at deltage i afgørelser vedrørende tilbud i egen region. 3. Kort præsentation af tilbuddet Lovgrundlag Bihuset er et døgntilbud under Servicelovens 67. Målgruppe Bihuset er et døgntilbud, der tilbyder behandling og udviklingshjælp til børn og unge i alderen fra 3 18 år med gennemgribende udviklingsforstyrrelser indenfor autisme. Medarbejdersammensætning Medarbejdersammensætningen på Bihuset udgøres af følgende faggrupper: socialpædagoger, social- og sundhedsassistenter, omsorgsmedhjælpere, kontorassistent, pedel, køkkenassistenter, rengøringsassistenter og fysioterapeut. Boliger og fællesarealer Døgntilbuddet Bihuset er beliggende i udkanten af Odense ved siden af Enghaveskolen, der fungerer som specialskole for børn med autisme. Bihuset ligger på en skrånende grund omgivet af en mindre skov. I husets underetage er der mødelokale og motionsrum for beboerne. Derudover er der vaskerum og diverse depoter. Husets beboelige etage er delt i tre grupper med hver sit køkken, stuer, udestuer, samt badeværelser. Hver gruppe har seks værelser med ét værelse til hver beboer. Bihusets grund er indhegnet. Der er en legeplads med gynger og legeredskaber og en skovlegeplads med legehus og balanceredskaber. Side 2\n4 Antal pladser Der er i alt 18 pladser på døgntilbuddet Bihuset. Særlige forhold Region Syddanmark har dannet centre med virkning fra derfor er der en ny ledelsesstruktur. Afdelingslederen var forhindret i at deltage på grund af eksamen. Audit er afholdt i januar 2012, mens audit i januar 2013 ikke er afholdt på grund af ændret organisation og ledelse. I april holdes møde i det nye center om arbejdet med DKM 4. Metode Det eksterne evalueringsbesøg blev foretaget med afsæt i det vejledende dagsprogram og ved gennemførelse af de forskellige sessioner, metoder og kilder, som dér er angivet. Der blev foretaget ledelsesinterview med Jørgen Haubroe Andreasen, konsulent og tidligere forstander, Berit Birkholm Nielsen, VISO-konsulent og ressourceperson samt Lene Stentoft, vicecenterleder. Der blev desuden foretaget medarbejderinterview med to pædagoger fra Bihuset, en nyansat samt en mere erfaren pædagog. Derudover blev der foretaget beboer interview med en beboer fra Bihuset. Surveyorteamet foretog rundgang på boformen. Surveyorteamet havde derudover følgende materiale til rådighed: Retningslinjer for individuelle planer i Region Syddanmarks sociale tilbud Retningsgivende dokumenter for alle seks standarder dateret 2010 Auditreferater og handleplaner fra audit i januar 2012 på ydelsesspecifikke og organisatoriske standarder To eksempler på individuelle planer og referat af behandlingsmøde og dagbogsnotater på to beboere En beboers ønskebog En beboers Aftalemappe alt det jeg gerne må Folder om Bihusets værdigrundlag Arbejdspapirer fra temadag om værdier Mappe: Ansættelse på Bihuset Introduktionsprogram med værdigrundlag APV-mappe MTU 2012 Opsamling og handleplan på MTU/APV 2012 APV samleskemaer for løbende APV Referat fra AMR og TR møde den arbejdsgrupper i forhold til indsatsområder AMR mappe Dagsordener og referater fra de månedlige møder Plan for kursus og kompetenceudvikling for AMR i 2011 APV indsatsområder fra 2007 til og med 2012 To personalemødereferater fra og Skabelon til afholdelse af MUS Side 3\n6 5. Konklusion På baggrund af evalueringsbesøget på Bihuset, vurderes tilbuddets arbejde med standardernes fire trin at føre til følgende opfyldelsesgrad: Standard 1.1 Kommunikation: Opfyldt Standard 1.2 Brugerinddragelse: Opfyldt Standard 1.3 Individuelle planer: Opfyldt Standard 2.1 Kompetenceudvikling: Opfyldt Standard 2.2 Arbejdsmiljø: Opfyldt Standard 2.3 Ledelse: Opfyldt Vurderingen uddybes i det nedenstående: Standard 1.1 Kommunikation Standarden for kommunikation vurderes helt opfyldt på trin 1. Der er udarbejdet retningsgivende dokumenter, der indeholder retningslinjer for afdækning af de enkeltes kommunikative ressourcer retningslinjer for, hvordan viden om de enkeltes kommunikative ressourcer omsættes i daglig praksis på boformen retningslinjer for løbende evaluering og revidering af de enkeltes kommunikative afdækninger. Standarden for kommunikation vurderes helt opfyldt på trin 2. I interview med ledelsen fremgår det, at fordi målgruppen på Bihuset er unge autister, er kommunikationen omdrejningspunktet for indsatsen. Før indflytning bliver der taget stilling til, hvilke støttesystemer, der eventuelt skal anvendes. Ledelsen oplyser, at de ved visitation gennemlæser sagsakter og videregiver dem til relevante medarbejdere. Derigennem begynder afdækningen af, hvordan de arbejder med den enkelte beboer. I de individuelle planer er der et punkt for kommunikation og sprog, så medarbejderne husker at afdække dette område. Nye medarbejdere introduceres til beboerne gennem beskrivelsesmapper og gennem de individuelle planer, hvor kommunikation indgår. Ledelsen oplyser desuden, at der løbende evalueres i beboergruppen og på personalemøder hver 14.dag. Der er fast dagsorden på personalemøderne, hvor alle beboernavne er på, dog nås alle ikke i dybden på hvert møde. Det er kontaktpersonen, der er ansvarlig for at bringe en beboer op på personalemødet. I interview med medarbejderne fremgår det, at kommunikationsafdækningen allerede begynder ved visitationen og ved læsning af sagsakter. Beboerne bliver derudover drøftede på personalemøder, og der bliver også talt med forældrene. Medarbejderne laver derudover observationer og vurderer, om beboeren har brug for Tegn til Tale, konkreter, billeder, piktogrammer, skriftlighed og mailkommunikation. Medarbejderne oplyser, at alle læser i it-fagsystemet Bosted, og at alle videregiver vigtige oplysninger ved overlap. Derudover bliver aftaler skrevet i en kalender. Kommunikationen bliver revideret minimum hvert halve år ved status og ellers løbende på personalemøderne hver 14. dag. Af dokumentgennemgang fremgår det, at der i to tilsete individuelle planer arbejdes systematisk med afdækningen af kommunikation i forhold til udarbejdelse af individuelle planer, løbende revidering og opfølgning. Der fremgår ligeledes, at der anvendes støttesystemer, der løbede evalueres i takt med beboernes udvikling. Derudover ses referat fra gruppemøder, hvor beboernes navne fremgår. Side 5\n7 Ved rundgang observeres det, at der er kommunikationsstøttesystemer i form af billeder, tavler osv. Surveyorne ser derudover eksempler på mapper med piktogrammer til beboernes aktiviteter. På baggrund af ovenstående vurderer surveyorne, at kravene på trin 2 i standarden er helt opfyldt. Standarden for kommunikation vurderes helt opfyldt på trin 3, som omhandler, hvorvidt tilbuddet har gennemført kvalitetsovervågning af deres egen praksis (via auditmetoden). I kvalitetsovervågningen skal tilbuddet tage stilling til: om der foretages afdækning af kommunikative ressourcer i overensstemmelse med de foreliggende retningslinjer (indikator 3) om viden om den enkeltes kommunikative afdækning omsættes i den daglige praksis, så den gensidige kommunikation mellem den enkelte og medarbejderne fremmes (indikator 4) om afdækningerne af de kommunikative ressourcer evalueres og revideres (indikator 5). Til grund for surveyornes vurdering ligger følgende data: Referat af audit vedrørende ydelsesspecifikke standarder. På baggrund af referatet vurderer surveyorne, at tilbuddet har gennemført en kvalitetsovervågning, der lever op til kravene i standarden, og at standardens trin 3 derfor er helt opfyldt. Standarden for kommunikation vurderes helt opfyldt på trin 4. Der foreligger en plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer i form af en række konkrete mål og fokusområder/prioriteringer, ansvarsforhold, samt angivelse af, hvordan og hvornår de konkrete tiltag skal realiseres, i overensstemmelse med indikator 6. Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Samlet vurdering for standard 1.1 Kommunikation: Opfyldt Begrundet vurdering: Surveyorne vurderer, at der arbejdes systematisk med kommunikation, hvad angår såvel afdækning og omsætning som evaluering og revidering på alle fire trin, hvorved standarden vurderes opfyldt. Standard 1.2 Brugerinddragelse Standarden for brugerinddragelse vurderes delvist opfyldt på trin 1. Der er udarbejdet retningsgivende dokumenter, der indeholder retningslinjer for, hvordan den enkeltes forudsætninger for indflydelse afdækkes retningslinjer for, hvordan de enkeltes ønsker i forhold til brugerinddragelse løbende afklares og håndteres retningslinjer for løbende evaluering og eventuel revidering af de enkeltes forudsætninger for indflydelse. Side 6\n8 Den lokale retningslinje indeholder ikke retningslinjer for evaluering og revidering. Standarden for brugerinddragelse vurderes derfor delvist opfyldt på trin 1. Standarden for brugerinddragelse vurderes delvist opfyldt på trin 2. I interview med ledelsen fremgår det, at beboernes ønsker og behov afdækkes gennem dialog med dem, der kan udtrykke sig. Ledelsen fortæller, at de arbejder med individuel brugerinddragelse. Brugerinddragelse sker ofte ved enkle valg såsom: brusebad eller karbad. En beboer har en ønskebog, hvori beboeren kan skrive sine ønsker. Hvis der opstår uenigheder inddrages pårørende og kommunen for at løse problemet. Ledelsen oplyser desuden, at afdækningen af forudsætninger for brugerinddragelse ikke har et selvstændigt punkt i de individuelle planer, dette er dog ved at blive implementeret i et særligt afsnit. På nuværende tidspunkt ligger det under forskellige andre punkter, eksempelvis selvstændighed og kommunikation. Evaluering for brugerinddragelse fremgår ikke af retningslinjen, men den evalueres, når de individuelle planer evalueres. Ledelsen er klar over at dette godt kunne beskrives mere præcist. Ledelsen fortæller, at der tidligere har været afholdt husmøder, men at dette er ophørt, da målgruppen ikke magter det. I interview med medarbejderne fremgår det, at beboerne bliver inddraget alt efter, hvad de kan. Dette kan eksempelvis være at smøre madpakke/lægge selvvalgt pålæg på. En beboer har en ønskebog, hvor beboeren skriver alt fra sengetider til madønsker. Beboeren ved, at beboerens ønsker bliver drøftet på personalemøderne. Medarbejderne fortæller, at beboerne har indflydelse på dagligdagens aktiviteter, men at der også er forhold, hvor det udelukkende er medarbejderne, der bestemmer, eksempelvis regler for skolegang og hygiejne. Medarbejderne fortæller, at de taler med den enkelte beboer om, hvor meget de selv kan magte og vurderer, hvilket kognitionsniveau de er på. Nogle kan selv udtrykke, hvis de ikke har det godt en dag. Medarbejderne føler ikke, at standarden har medført nogle ændringer i arbejdet med brugerinddragelser, da de arbejdede med brugerinddragelse i forvejen. I interview med en beboer fremgår det, at beboeren med lidt støtte selv kan skrive sine ønsker ned og lægge dem i en skuffe. Medarbejderne tager beboerens ønsker fra skuffen og drøfter dem på personalemødet, hvorefter beboeren får svar. Beboeren fortæller desuden, at vedkommende er med til at lave mad. Af dokumentgennemgang fremgår det, at der foreligger referat fra statusmøde. I referatet fremgår det, at beboeren har en ønskebog, og at beboeren deltager aktivt i planlægningen af sin egen hverdag. Af en anden beboers aftalemappe fremgår det, at medarbejderne giver skriftlige svar på beboerens ønsker, eksempelvis i forhold til sengetid. Af en mappe: alt det jeg gerne må fremgår aftaler med beboeren om, hvordan beboeren eksempelvis må høre musik. Ved rundgang observeres det, at beboerne har mulighed for at vælge mellem forskellige aktiviteter. Der hænger desuden madplaner, hvor beboerne kan komme med ønsker. Tilbuddet har en praksis, der modsvarer beskrivelserne i de retningsgivende dokumenter. Der arbejdes grundigt med såvel afdækning af forudsætninger og ønsker som omsætning og evaluering heraf. Men da det ikke er beskrevet i de retningsgivende dokumenter, hvordan man på tilbuddet håndterer evaluering og revidering (trin 1, der blev delvist opfyldt), kan trin 2 også kun være delvist opfyldt. Side 7\n9 Standarden for brugerinddragelse vurderes helt opfyldt på trin 3, som omhandler, hvorvidt tilbuddet har gennemført kvalitetsovervågning af deres egen praksis (via auditmetoden). I kvalitetsovervågningen skal tilbuddet tage stilling til: om der foretages afdækning af den enkeltes forudsætninger for indflydelse i overensstemmelse med de foreliggende retningsgivende dokumenter (indikator 3) om den enkeltes ønsker i forhold til brugerinddragelse så beboeren sikres størst mulig indflydelse på sit eget liv afklares og håndteres (indikator 4) om afdækningerne af beboernes forudsætninger for indflydelse evalueres og revideres i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter (indikator 5). Til grund for surveyornes vurdering ligger følgende data: Referat af audit vedrørende ydelsesspecifikke standarder. På baggrund af referatet vurderer surveyorne, at tilbuddet har gennemført en kvalitetsovervågning, der lever op til kravene i standarden, og at standardens trin 3 derfor er helt opfyldt. Standarden for brugerinddragelse vurderes helt opfyldt på trin 4, der omhandler, hvorvidt tilbuddet har udarbejdet en plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer i form af en række konkrete mål og fokusområder/prioriteringer, ansvarsforhold, samt angivelse af, hvordan og hvornår de konkrete tiltag skal realiseres, i overensstemmelse med indikator 6. Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Samlet vurdering for standard 1.2 Brugerinddragelse: Opfyldt Begrundet vurdering: I det retningsgivende dokument er der ikke taget stilling til evaluering og revidering, men det oplyses, at det finder sted, når den individuelle plan revideres hvert halve år. Brugerinddragelse fremstod tidligere ikke så tydeligt i de individuelle planer, men efter intern audit er det besluttet at tilføje brugerinddragelse som selvstændigt punkt i den individuelle plan. Manglerne vurderes at være af mindre betydning for tilbuddets evne til at opfylde det overordnede formål, da tilbuddet har en praksis, hvor evaluering er indeholdt og samtidig har aktiviteter i gang, der formodes at føre til opfyldelse. På denne baggrund vurderes standarden opfyldt. Standard 1.3 Individuelle planer Standarden for individuelle planer vurderes helt opfyldt på trin 1. Der foreligger lokalt udarbejdet retningsgivende dokument for arbejdet med individuelle planer. Dokumentet indeholder retningslinjer for, hvordan det sikres at de enkeltes ønsker, mål og behov indgår i de individuelle planer retningslinjer, der sikrer, at arbejdet med at formulere mål og delmål og omsætte disse i konkrete aftaler om indsatser foregår i et samarbejde mellem relevante parter retningslinjer for løbende evaluering og eventuel revidering af de individuelle planer. Side 8\n10 Standarden for individuelle planer vurderes helt opfyldt på trin 2. I interview med ledelsen fremgår det, at arbejdet med standarden ikke har ændret det grundlæggende arbejde med de individuelle planer. Tidligere havde de behandlingsplaner, som blev lavet kvartalsvist, hvilket nu er ændret til hvert halve år. Personalet arbejder ud fra samme skabelon som tidligere, heri er der støtteord både til støtte for medarbejderne og til at lette de pårørendes forståelse. Ledelse oplyser, at der er helt faste rutiner og strukturer for udarbejdelsen af de individuelle planer. Mål og delmål udarbejdes på personalemøderne på baggrund af kontaktpersonens oplæg. Det er gruppen som helhed, der skal arbejde med beboerne, derfor er ejerskab vigtigt. Beboerne kan ofte ikke inddrages direkte i at formulere mål, men forældrene inddrages ud fra kontaktpersonens oplæg. Forældre og kommune inddrages ligeledes på statusmøderne hvert halve år. Ledelsen oplyser, at dokumentation er en vedvarende udfordring, som kræver ledelsesmæssig opmærksomhed. I interview med medarbejderne fremgår det, at de arbejder med de individuelle planer i hverdagen. Planerne bliver revideret hvert halve år og bliver ligeledes drøftet på personalemøderne før og efter. Revideringen af planerne resulterer i nye mål og delmål, som der arbejdes med hen over det næste halve år. Medarbejderne fortæller, at der prioriteres i mål og delmål; en beboer har eksempelvis 10 mål og delmål, hvoraf der udvælges tre mål ad gangen. Alle medarbejdere læser planerne hvert halve år til personalemøderne, hvor de skal drøftes forud for status. Medarbejderne fortæller ligeledes, at mål og delmål er på forsiden af it-fagsystemet Bosted, så de altid er synlige. Målene er i beboernes daglige mapper, da aktiviteterne på børnenes ugeskemaer er med til at understøtte målene. Det er kontaktpersonens ansvar at samle op og dokumentere. Det dokumenteres i et registreringsskema hvilke opgaver, der er udført. Medarbejderne finder det nemt at overskue, og der er ligeledes tid til dokumentation. Beslutningsreferater fra personalemøder skal læses af vikarer, så de kender de aktuelle mål. Af dokumentgennemgang fremgår det, at der er formuleret tydelige mål og delmål med angivelse af succeskriterier og handlinger. Det fremgår ligeledes, at målene løbende bliver reviderede og justerede. Af eksemplerne på dagbogsnotater fremgår det, at der dokumenteres i forhold til delmål. De individuelle planer er reviderede i forbindelse med statusmøde. På denne baggrund vurderes trin 2 helt opfyldt. Standarden for individuelle planer vurderes helt opfyldt på trin 3 som omhandler, hvorvidt tilbuddet har gennemført kvalitetsovervågning af deres egen praksis (via auditmetoden). I kvalitetsovervågningen skal tilbuddet tage stilling til: om den enkeltes ønsker, mål og behov indgår i den individuelle plan i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter (indikator 3) om den individuelle plan er udarbejdet i samarbejde med relevante parter (indikator 4) om mål og delmål omsættes i daglig praksis (indikator 5) om den individuelle plan er evalueret og eventuelt revideret i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter (indikator 6). Til grund for surveyornes vurdering ligger følgende data: Referat af audit vedrørende ydelsesspecifikke standarder Side 9\n11 På baggrund af referatet vurderer surveyorne, at tilbuddet har gennemført en kvalitetsovervågning, der lever op til kravene i standarden, og at standardens trin 3 derfor er helt opfyldt. Standarden for individuelle planer vurderes helt opfyldt på trin 4. Der foreligger en plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer i form af en række konkrete mål og fokusområder/prioriteringer, ansvarsforhold, samt angivelse af, hvordan og hvornår de konkrete tiltag skal realiseres i overensstemmelse med indikator 7. Af planen fremgår det som et prioriteret fokusområde, at der generelt skal skrives mere konkret og kontinuerligt på den enkelte beboeres delmål i it-fagsystemet Bosted. Det skal tillige være tydeligt, hvad der foretages i praksis. Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Samlet vurdering for standard 1.3 Individuelle planer: Opfyldt Begrundet vurdering: Surveyorne vurderer, at der arbejdes systematisk med individuelle planer, hvad angår såvel udarbejdelse af mål og delmål, der tilgodeser den enkeltes behov, omsætning af disse i samarbejde med relevante parter samt evaluering og revidering på alle fire trin, hvorved standarden vurderes opfyldt. Standard 2.1 Kompetenceudvikling Standarden for kompetenceudvikling vurderes helt opfyldt på trin 1. Der foreligger lokalt udarbejdet retningsgivende dokument for arbejdet med kompetenceudvikling. Dokumentet indeholder retningslinjer for løbende afdækning af, hvilke kompetencer der skal være til stede for at boformen kan løse sine opgaver retningslinjer for, hvordan ledelse og medarbejdere i samarbejde arbejder med at bevare og udvikle medarbejdernes kompetencer. Standarden for kompetenceudvikling vurderes helt opfyldt på trin 2. I interview med ledelsen fremgår det, at de tænker i kompetenceudvikling på mange måder. De deltager blandt andet i den store autismekonference. Derudover deltager de i mindre kurser med mere specifikt indhold, f.eks. Low Arousal. Derudover er der regionale kurser, som er mere generelle eksempelvis i forhold til konflikthåndtering og magtanvendelse. Ledelsen fortæller desuden, at de har interne temadage i huset. Derudover har de prøvet at afholde fyraftenskurser, hvor medarbejdere, der har været på kursus eller efteruddannelse, kunne dele ud af deres viden, dette er ikke helt lykkedes endnu. Ledelsen fortæller, at de anvender en lidt blandet systematik. Det tidligere kursusudvalg er nedlagt, fordi kompetenceudviklingen i højere grad tager udgangspunkt i de kompetenceudviklingsbehov, der er i forhold til konkrete beboeres problematikker. Individuelle ønsker afklares til MUS, og medarbejdere kan henvende sig til ledelsen med ønsker. Ledelsen fortæller, at der er planer om at udarbejde et kompetencehjul, hvilket afdelingslederen arbejder med. I interview med medarbejderne fremgår det, at de til MUS kan give ønsker til kurser. Medarbejderne føler ligeledes, at der bliver lyttet til deres ønsker. Medarbejderne for- Side 10\n12 tæller desuden, at der bliver afholdt fælleskurser i huset, hele temadage og eksterne kurser. Derudover er der fyraftenskurser, hvor de lærer, hvordan de kan holde styr på eksempelvis beboernes lommepengeregnskab og tøjpenge. Medarbejderne fortæller, at der ved nye beboere med nye specielle behov, bliver anvendt ekstern supervisor. Der bliver talt om, hvad de skal være opmærksomme på ved nye beboere, der bliver delt viden, og der bliver eventuelt indkøbt nye fagbøger. Medarbejdere fortæller, at ledelsen tager hånd om ønsker, og at ledelsen sætter tiltag i gang i de tilfælde, hvor medarbejderne ikke føler sig klædt godt nok på til at varetage en pågældende opgave. Af dokumentgennemgang fremgår det, at foreligger personalemødereferater. Af referaterne fremgår det, at flere af medarbejderne refererer indholdet fra kurser, som de har været på. Dokumentgennemgang viser desuden, at der ikke foreligge en samlet og overordnet strategisk kompetenceudviklingsplan. Det fremgår af MUS skabelon, at ønsker til kompetenceudvikling drøftes. På baggrund af ovenstående vurderer surveyorne, at kravene på trin 2 i standarden er helt opfyldt. Standarden for kompetenceudvikling vurderes helt opfyldt på trin 3, som omhandler, hvorvidt tilbuddet har gennemført kvalitetsovervågning af deres egen praksis (via auditmetoden). I kvalitetsovervågningen skal tilbuddet tage stilling til: om der foreligger en afdækning af, hvilke kompetencer, der skal være til stede, for at boformen kan løse sine opgaver i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter (indikator 3) Om ledelse og medarbejdere arbejder aktivt med at bevare og udvikle medarbejdernes kompetencer, så medarbejderne kan levere en kvalificeret indsats (indikator 4). Til grund for surveyornes vurdering ligger følgende data: Referat af audit vedrørende organisatoriske standarder På baggrund af referatet vurderer surveyorne, at tilbuddet har gennemført en kvalitetsovervågning, der lever op til kravene i standarden, og at standardens trin 3 derfor er helt opfyldt. Standarden for kompetenceudvikling vurderes helt opfyldt på trin 4. Der foreligger en plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer i form af en række konkrete mål og fokusområder/prioriteringer, ansvarsforhold, samt angivelse af, hvordan og hvornår de konkrete tiltag skal realiseres i overensstemmelse med indikator 5. Af planen fremgår det, at kursusudvalget nedlægges og at politik vedrørende arbejdstilgang indarbejdes i standarden. Afdelingslederen skal gennemføre forbedringen i Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Samlet vurdering for standard 2.1 Kompetenceudvikling: Opfyldt Begrundet vurdering: Side 11\n13 Surveyorne vurderer, at der arbejdes systematisk med løbende at afdække, hvilke kompetencer, der skal være til stede, for at Bihuset kan løse sine opgaver, ligesom der arbejdes systematisk med, at ledelse og medarbejdere samarbejder om at opretholde og udvikle medarbejdernes kompetencer på alle fire trin, hvorved standarden vurderes opfyldt. Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Standard 2.2 Arbejdsmiljø Standarden for arbejdsmiljø vurderes helt opfyldt på trin 1. Der foreligger regionalt udarbejdet retningsgivende dokument med lokale tilføjelser for arbejdet med arbejdsmiljø. Dokumentet indeholder retningslinjer for, hvordan der arbejdes med de lovpligtige faser i en APV (Arbejds- PladsVurdering) retningslinjer for, hvordan der arbejdes med trivselsmålinger. Standarden for arbejdsmiljø vurderes helt opfyldt på trin 2. I interview med ledelsen fremgår det, at der er APV hvert andet år og løbende APV. Dette vil de forsætte med, da det virker godt for et lille tilbud som Bihuset. Der er nedsat to arbejdsgrupper som opfølgning på seneste MTU/APV. En gruppe arbejder med at skabe større indsigt og viden om vagtplaner/arbejdstidsplan, regler for varsling mv., og den anden gruppe arbejder med fordeling af arbejdsopgaver - samarbejde i huset, tværgående samarbejde, helt ned til det praktiske. Ledelse oplyser, at sygefraværet traditionelt har været lavt, men lige nu belaster tre langtidssygemeldinger statistikken. Trivsel er et punkt på personalemøderne og afdelingslederen læser referaterne. Der bliver handlet, hvis der er udfordringer, der skal håndteres. MTU er elektroniske og følges op. I interview med medarbejderne fremgår det, at de bruger deres TR og AMIR. Arbejdsmiljø er et punkt på personalemøderne, og derudover bruger medarbejderne hinanden, da de føler stor åbenhed. Medarbejderne beskriver også ledelsen som tilgængelig. Hvis der kommer noget op på trivselspunktet på personalemødet, handler afdelingslederen straks. Ledelsen opleves som meget synlig. Medarbejderne beskriver et miljø, hvor de tager hånd om hinanden, eksempelvis taler de efter en magtanvendelse episoden igennem med hinanden. Medarbejderne fortæller ligesom ledelsen, at der er nedsat to grupper, der arbejder med arbejdsmiljøet. Dertil fortæller medarbejderne, at sygefraværet har været meget lavt, men at sygefraværet er steget på grund af langtidssygemeldte. Af dokumentgennemgang fremgår det, at der foreligger MTU for 2012 og den tilhørende opsamling og handleplan MTU/APV2012. Der forligger ligeledes tidligere APV indsatsområder fra 2007 til og med 2012 samt samleskemaer for løbende APV. Der foreligger en generel dagsorden og referater fra AMR-møder, som dokumenter, at arbejdsmiljøet løbende bliver drøftet. Aktivitetsplan for AMR 2011 viser, at AMIR bliver uddannede og deltager i netværksmøder mv. Ved rundgang observeres tavle med løbende APV hængende på gangen ved administrationen. Side 12\n14 På baggrund af ovenstående vurderer surveyorne, at kravene på trin 2 i standarden er helt opfyldt. Standarden for arbejdsmiljø vurderes helt opfyldt på trin 3, som omhandler, hvorvidt tilbuddet har gennemført kvalitetsovervågning af deres egen praksis (via auditmetoden). I kvalitetsovervågningen skal tilbuddet tage stilling til: om der er arbejdet med de lovpligtige faser i en APV i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter, så medarbejdernes fysiske og psykiske arbejdsmiljø udvikles (indikator 3). Om der er arbejdet med trivselsmålinger i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter, så det fremmer medarbejdernes trivsel (indikator 4). Til grund for surveyornes vurdering ligger følgende data: Referat af audit vedrørende organisatoriske standarder På baggrund af referatet vurderer surveyorne, at tilbuddet har gennemført en kvalitetsovervågning, der lever op til kravene i standarden, og at standardens trin 3 derfor er helt opfyldt. Standarden for kompetenceudvikling vurderes helt opfyldt på trin 4. Der foreligger en plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer i form af en række konkrete mål og fokusområder/prioriteringer, ansvarsforhold, samt angivelse af, hvordan og hvornår de konkrete tiltag skal realiseres i overensstemmelse med indikator 5. Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Samlet vurdering for standard 2.2 Arbejdsmiljø: Opfyldt Begrundet vurdering: Standardens overordnede mål er opfyldt. Det konstateres således, at der arbejdes systematisk med APV og trivselsmålinger på alle fire trin, hvorved standarden vurderes opfyldt. Standard 2.3 Ledelse Standarden for ledelse vurderes helt opfyldt på trin 1. Der foreligger et lokalt udarbejdet retningsgivende dokument for arbejdet med ledelse. Dokumentet indeholder: retningslinjer for, hvordan medarbejdere introduceres til boformens/institutionens værdier og deres betydning retningslinjer for, hvordan medarbejdere aktivt omsætter boformens/institutionens værdier i den konkrete faglige praksis. Standarden for ledelse vurderes helt opfyldt på trin 2. I interview med ledelsen fremgår det, at værdierne er blevet til gennem en kulturproces, og at værdierne kommer fra medarbejderne. Værdierne skal, ifølge ledelsen, opstå af en debat om, hvordan de gerne vil have det på Bihuset. Intentionen er at drøfte værdierne årligt, selvom retningslinjerne siger hvert andet år. den seneste udgave af værdidrøftelsen er dog tre år gammel, men de er pt. i gang med en ny runde. Ledelsen Side 13\n15 ser flere niveauer for værdier både regionalt, centerniveau, tilbud og måske også afdelinger. Det vigtigste er, at værdierne lever. Ledelsen fortæller desuden, at der er et introduktionsprogram til nye medarbejdere. I interview med medarbejderne fremgår det, at introduktionen af nye medarbejdere foregår ved rundvisning af TR og AMIR. Nye medarbejdere følger med i vagter og introduceres til arbejdsopgaverne af de faste medarbejdere. Der foreligger en tjekliste for det, der skal gennemgås såsom, brand, magtanvendelse, tavshedspligt samt værdier mm. Medarbejderne fortæller, at værdierne bliver drøftet ved ansættelsessamtalen, da det er vigtigt at efterleve værdigrundlaget på Bihuset for at arbejde der. Respekt er en af Bihusets værdier, hvilket komme til udtryk ved, at medarbejderne siger, hvad de mener og mener, hvad de gør. Der bliver hele tiden arbejdet på, hvordan de kan gøre værdierne endnu mere synlige, da de hele tiden er i spil. Medarbejderne fortæller desuden, at forældrene er ligeværdige, og at de er vigtige sparringspartnere, som medarbejderne har stor respekt for. Af dokumentgennemgang fremgår det, at der foreligger et introduktionsprogram, hvori tilbuddets værdier indgår. Der foreligger ligeledes en folder om Bihuset, som indeholder en præsentation af værdierne. Der er ligeledes dokumentation fra temadag om værdier. På baggrund af ovenstående vurderer surveyorne, at kravene på trin 2 i standarden er helt opfyldt. Standarden for ledelse vurderes helt opfyldt på trin 3, som omhandler, hvorvidt tilbuddet har gennemført kvalitetsovervågning af deres egen praksis (via auditmetoden). I kvalitetsovervågningen skal tilbuddet tage stilling til: om medarbejderne introduceres til boformens værdier i overensstemmelse med de retningsgivende dokumenter (indikator 3) om der løbende arbejdes med at omsætte boformens værdier i medarbejdernes konkrete faglige praksis (indikator 4). Til grund for surveyornes vurdering ligger følgende data: Referat af audit vedrørende organisatoriske standarder Standarden for ledelse vurderes helt opfyldt på trin 4 der omhandler, hvorvidt tilbuddet har udarbejdet en plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer i form af en række konkrete mål og fokusområder/prioriteringer, ansvarsforhold, samt angivelse af, hvordan og hvornår de konkrete tiltag skal realiseres, i overensstemmelse med indikator 5. Til grund for vurderingen ligger følgende data: Plan for opfølgning og iværksættelse af konkrete tiltag for kvalitetsforbedringer. Samlet vurdering for standard 2.3 Ledelse: Opfyldt Begrundet vurdering: Standardens overordnede mål er opfyldt. Surveyorne konstaterer, at der introduceres til tilbuddets værdier og deres betydning, ligesom der arbejdes systematisk med at omsætte Bihusets værdier på alle fire trin, hvorved standarden vurderes opfyldt. Side 14\n16 Dansk kvalitetsmodel på det sociale område


Risikostyring, risikovurdering - Risk management, risk assessment\nAlle nyere ISO-ledelsesstandarder, der følger den såkaldte High Level Structure, stiller krav om særskilt risikovurdering.\nRisikovurderingsprocessen er skitseret på ovennævnte figur.\nUd fra en forståelse af rammer og vilkår samt interessenternes krav gennemføres en SWOT-undersøgelse med identifikation af risici (svagheder og trusler) og muligheder (baseret på styrkerne) efterfulgt af en nærmere analyse på bedste brainstorming-manér.\nDerefter ordnes og prioriteres de identificerede risici og muligheder efter alvorlighed (= sandsynlighed for forekomst x konsekvens) hhv. værdi (= frekvens for opståen x potentiale ved udnyttelse).\nAlvorlige risici og værdifulde muligheder adresseres i næste trin med passende handleplaner, der skal reducere risiciene til et acceptabelt restrisikoniveau hhv. modne mulighederne til et attraktivt lønsomhedsniveau.\nMed andre ord begrænser den ISO-styrede organisation sin risiko og optimerer udnyttelsen af sin bedste muligheder.\nDer synes at være vis fornuft i, at en løbende og fx årligt opdateret risikovurdering indgår i ledelsens evaluering af ledelsessystemet præstation i øvrigt.\nTAPFREELANCE ApS hjælper gerne og disse processer, som kan være svære at komme i gang med og at få noget ud af, hvis man ikke har prøvet noget tilsvarende før.\nRing og hør nærmere og få et uforpligtende tilbud på vor assistance som facilitator ved gennemførelsen af en analyse med risikovurdering for ud for eller i forbindelse med ledelsens evaluering.


Gymnastik spil at spille i et motionscenter / slotimports.com\nGymnastik er en af de sundeste former for atletik. Børn bliver ofte tiltrukket af den aktivitet, fordi deres små kroppe tilpasse sig godt til den fleksibilitet og balance, som kræves. Selv strenge gymnastik ikke kan være det bedste valg for alle børn, gymnastik-baserede spil er stor for gym klasse og lade børn at hygge sig og samtidig få en full-body workout.\nKrabbe fodbold er en gym klasse favorit over hele landet for børn i 4 til 7 aldersgruppe. Reglerne er nøjagtigt de samme som for fodbold; imidlertid er spillerne forpligtet til at bevæge sig rundt på gulvet mave op med alle fire holde dem op fra gym gulvet. Kuglen i Krabbe fodbold er meget større end en normal fodbold. Ofte en badebold er brugt. Med sådan en stor bold, spillet er ganske komisk og ofte vil resultere i anfald af latter. På samme tid, men at opretholde en balance i stillingen "krabbe" sætter mange muskler til at arbejde, som er nøglen i gymnastik træning.\nEn anden gym klasse klassiker er den menneskelige pyramide. Dette er, når en gruppe af børn stak sig på alle fire i en trekant med en øverst til at fungere som toppen af pyramiden. Dette er naturligvis, bør ikke forsøges uden sikkerhedsforanstaltninger, såsom masser af gym måtter nedenfor for dæmpning. Sædvanligvis vil de største / stærkeste børn udgør den nederste række med hver højere række, der indeholder lettere børn. Hvad den menneskelige pyramide gør bedst er at hjælpe børnene skærpe deres balanceringssystemer færdigheder, som er afgørende for en vellykket gymnastik.\nFreeze er et mindre interaktivt spil, men kan være ganske effektiv i at perfektionere væsentlige gymnastiske færdigheder. Spillet er simpelt og ligner på nogle måder at musikalske stole. Først, en gruppe af børn springe, løbe eller danse rundt i lokalet til musik. Så pludselig stopper musikken, og børnene skal fryse i position, uanset om de har et ben i luften eller to arme hævet op. De skal holde denne positur, indtil musikken starter igen. Denne øvelse, som kan sammenlignes med barn yoga, hjælper med at opbygge centrale muskler samt balanceringsordninger færdigheder.\nBortføre A Tail\nEt andet sjovt spil, der får børn, der løber rundt i gymnastiksalen i hver retning kaldes "Snatch A Tail". Her, hvert barn har et stykke snor hængende fra den nedre ryg, ligesom en hale. Målet er simpelthen at trække halen ud af alle de andre deltagere. Det næppe som en øvelse, da børn nyder jagter hinanden rundt så meget, men for at undgå, at deres haler trukket, skal de engagere sig i nogle imponerende manøvrer, såsom at køre baglæns eller hurtigt skiftende retninger. Udviklingen af disse motoriske færdigheder er særligt værdifuldt i gymnastik, som ofte kræver 360 grader af bevidsthed.\nGymnastik spil for piger\nHvad sker der, når en midlertidig driver Gets en Hurtigere Billet?\nHvordan beregner jeg militære reserve point for pensionering?\nHvordan man opbygger din egen motorcykel Carrier\nDelissio frossen pizza bagning instruktioner\nSådan ryddes en CMOS adgangskode på en Dell Inspiron 2600 Laptop\nHvordan til at fortælle Producent af en NIC kort i MAC-adresse\nHvordan man kan stoppe mundtørhed natten\nDefinition af CIPD samlede belønninger


Velfærdsløsninger som god salgsvare verden over\nVelfærd er et område, hvor det gemmer sig et stort potentiale i form af de såkaldte velfærdsteknologier, hvor den private sektor byder ind med såvel serviceløsninger som produkter. Nu har en undersøgelse set nærmere på, hvor stort potentialet egentlig er på det område, og det ville ifølge DI kunne blive endnu større.\nEt bedre samarbejde og en ændret udbudspraksis vil være en saltvandsindsprøjtning til en branche, der beskæftiger sig med velfærdsteknologier, og som ligger i en størrelsesorden på et tocifret milliardbeløb i omsætning og har en forventning omstigning i eksporten.\nMen den offentlige sektors prioriteringer og ressourcer, manglende incitamenter og den praktiske brug af udbudsreglerne i regioner og kommuner udgør en alvorlig barriere for udviklingen af netop den velfærdsteknologiske branche.\nIkke bare kroner og ører\nOmkring 251 virksomheder i Danmark opererer på det velfærdsteknologiske område, og en af dem er virksomheden Medical Insight A/S. Her udvikler man billeddistributionssystemer til sundhedssektoren.\nVirksomhedens vigtigste kunder er Region Nordjylland, Region Sjælland samt Region Syddanmark. Hos Medical Insight mener man dog, at udbudsreglerne er meget hæmmende for at tilbyde innovative løsninger, da det offentlige typisk har stor fokus på den umiddelbare omkostning.\n- Udbudsreglerne tager derfor ikke i høj nok grad højde for den langsigtede økonomiske besparelse, der er ved at effektivisere, forklarer systemingeniør Emil Enemærke fra Medical Insight.\nUd på verdensmarkedet\nOg for virksomhederne er det utroligt vigtigt gennem årtier at få udviklet og afprøvet velfærdsteknologier på det danske marked i tæt samspil med offentlige myndigheder, før disse sundheds- og velfærdsydelser kan sælges på udenlandske markeder.\nEt godt eksempel på erfaringer med det har Falck, som er en af de største private leveandører af service- og velfærdsteknologiske ydelser i Danmark.\n- Muligheder for udvikling og afprøvning af nye service- og velfærdsteknologiske ydelser på hjemmemarkedet er en væsentlig drivkraft til at bringe danske servicevirksomheder og kernekompetencer ud på det globale marked. Et stærkt hjemmemarked er blandt succeskriterierne for øget global eksport af sundheds- og velfærdsteknologiske ydelser, fortæller Anne Mette Koch Bangsgaard, afdelingsdirektør i Falck.\nTo gevinster at hente\nDI’s sundhedspolitiske konsulent Mille Keller Holst vurderer, at der er meget at hente ved et bedre samarbejde mellem den offentlige sektor og den private om løsninger på velfærdsområdet.\n- Det vil på den ene side give en mere effektiv og innovativ offentlig sektor, hvormed borgere og virksomheder får en bedre og billigere offentlig service, og på den anden side ligger der et stort eksportpotentiale i afprøvede velfærdsteknologier.


sanger adele nettoværdi i 2020: alt hvad du behøver at vide - otakukart\nVigtigste Underholdning Sanger Adele Net Worth I 2020: Alt hvad du behøver at vide\nDen bemærkelsesværdige britiske sanger, der blev sangskriver Adele, er ret fremtrædende på listen over topindtægter. Ifølge mange kilder tjente Adele et betydeligt beløb gennem hovedsagelig sit sangyrke. For nylig steg hendes velhavende status for personlig præstation yderligere med en nettoindtjening anslået til $ 400 millioner i året 2018 og 2019. Adele vedhæftede en del af formue og formue gennem pladesalg og koncertoptræden, som støttede hende til at styrke sin formue yderligere i hendes berømte sangkarriere.\nDen berømte sangsensation, Adele komponerede og optrådte først live på scenen for at få anerkendelsen og øger sin popularitet på verdensscenen. Hendes karriere i sang indtil videre skred imponerende. I sin sangkarriere hidtil har Adele opnået nogle store præstationer. I 2020 tjente hun en svimlende 190 millioner dollars, hvilket er et rekordstort nettotal for enhver berømthed. Hun var glad for musik i begyndelsen af sin alder og var helt klar i tankerne om at forfølge en karriere inden for musik.\nAdele blev født den 5. maj 1988 i Tottenham, England. Fra de tidlige dage af sin barndom var hun glad for musik og ville altid forfølge dette felt. Adele fortsatte med sangkarrieren efter at have set sit barndomsidol, The Spice Girl, som hun altid ser op til som inspirationskilde. Adele voksede op med at efterligne navnet og berømmelsen, som The Spice Girl opnåede, og hun ville også være som sit idol for at tjene al ære og ry i begyndelsen af sin imponerende musikalske karriere.\nHun var i stand til at imponere og var i stand til at forbinde millioner af fans fra de tidlige dage af hendes karriere. Indtil videre har hun modtaget et fænomenalt svar i alle sine udgivne musikalbum. Adele sangpotentiale og færdigheder blev identificeret i en meget tidlig alder. Hun begyndte sit sangyrke i året 2008 og blev straks anerkendt for sin fremragende sangstemme og potentiale til at overgå mange andre moderne sangere. Udgivelsen af sit debutmusikalbum '19', som fik massiv likes og tordnende popularitet over hele verden. Hendes debutmusikalbum gjorde anstændig forretning og drev hende til berømmelse og stjernestatus natten over\nMusiksensation og produktiv berømthed Adele har modtaget en ganske lang liste med priser for at opbygge sin stjernekraft og blev en topkendskab i nyere tid. For sit samlede bidrag til verdensmusik blev hun nomineret til mere end 170 store priser, og hun fortsætter stadig med at imponere sine fans tilhængere med et væld af priser og reorganisering. Hun vandt sin Golden Globe og Oscar for at synge den berømte sang “Skyfall. ”Adele oversteg i de nuværende dage i alt mere end 100 millioner plader over hele verden og fortsætter med at føre musiklisten.\nAdele nettoværdi er $ 190 millioner\nPopulær sangsensation og musikhjerter, sanger Adele-karrierebenchmark er intet andet end ekstraordinært. I et kalenderår rørte hun ved den rekordstore figur nettoværdi er bekymret. Adeles største succesrige år kom fra 2014 til 2016. I løbet af disse år toppede hun først benchmark på 100 millioner dollars af nogen.\nAdele er en stor inspiration og rollemodel for unge lovende talenter verden over. Masser af unge, der ønsker at forfølge musikkarriere, ser op til Adele som inspiration. Hun sprang ud på scenen med en ekstraordinær musikpartitur, som har været en ganske åbenbaring. Hendes overordnede succes og præstation fik både hendes indsats og dygtighed til at nå sine følgeres krav og forventninger. Det er sandsynligvis grunden til, at Adele stadig fortsætter med at føre musiklisten.\nTv-shows 31. oktober 2020 2 min. Læsning\nAlt kommer til Netflix i november 2020\nnyt spiderman-spil til Xbox One\nfremmed ting sæson 3 påskeæg\nde vandrende døde, som er negan\nKatte er ikke i stand til at forstå Rambo: First Blood Part II\nStar Wars Canon-tidslinje i kronologisk rækkefølge\nPokémon Go: Er der mere sjældne Pokémon-gydninger?\nOverwatch: Moira er den nye helt, Blizzard World er det nye kort


VR-briller testes som terapi | TechTruster\nForskere og psykologer verden over har længe set potentialet i at bruge Virtual Reality som behandling for psykiske lidelser. Forsøgene startede allerede i 1990'erne indenfor det, der kaldes eksponeringsterapi.\nTag et sæt VR-briller på og bliv bedre til at håndtere din socialfobi, lyder tilbuddet til mennesker med social angst. "Vi vil i kontakt med dem, der ikke opsøger behandling og risikerer at blive isolerede," siger forsker bag forsøget.\n"Fedt at smadre den her bil"\nDe første forsøg med virtual reality (VR) startede allerede i 1990'erne. Forskere og psykologer så muligheder i at bruge VR mod angst og fobier inden for det, der kaldes eksponeringsterapi.\nHelle Baagø - Sep 23, 2019\nHelle Baagø - Sep 23, 2018\nHelle Baagø - May 15, 2018\nKlinikker på venteliste til at teste VR\nHelle Baagø - Feb 27, 2018\nEfter en omtale i fagbladet Fysioterapeuten har den danske virksomhed Gonio VR oplevet stigende interesse for dens virtuelle genoptræningsløsning.


'Sea of Thieves' teknisk alfa-opdatering 0.1.1: Flere øer, flere forposter, flere skelet-piratspøgelser - WebSetNet\n'Sea of Thieves' Teknisk Alpha Update 0.1.1: Flere Øer, Flere Outposts, Flere Skeleton Pirate Ghosts\nDen nyeste alfa opdaterings trailer til Sea of Thieves har tilføjet vores forståelse af spillet, tidligere forbedret af videoer om co-op mekanik og rambunctious skattejagt, ved at indføre en række nye trusler og steder at udforske.\nTjek videoen af Sea of Thieves alpha trailer opdatering, "Taming New Seas", herunder:\n"Inden for denne ubestemt større verden vil spillerne opdage nye øer, der præsenterer nye udfordringer og muligheder," forklarer videoen. "Man kan komme med en skjult bugt til at forankre i sikkerhed, mens du skyder op i løv; en anden kan lade dig udføre en trangflyvning efter at have taget et andet besætnings guld. Bare kig før du springter, da efterårskader er helt sikkert en ting. "\nDen udvidede verden og tilføjelse af flere øer betyder, at der er flere udposter, så spillerne har flere muligheder for at få kister tilbage til Shipwright. "Dette burde gøre det nemmere at undgå den" ganking ", som nogle af jer frygtede under vores første opdatering, hvilket er hvordan de seje børn refererer til skatrelaterede blunderbuss hændelser."\nResterne af pirater prowler også øerne "med rustne kanoner, der brænder", så besætningsmedlemmer skal se hinandens ryggen, da de høje det tilbage til Shipwright med skat.\nHvis du er interesseret i at prøve den næste alphafase, skal du tilmelde dig spilets Insider Program her. Dette giver dig mulighed for at "forme vores fælles pirat eventyr ved at give feedback via undersøgelser, og du vil blive betragtet som eksklusiv adgang til tidlige versioner af spillet." Du skal bruge en Xbox Live-konto, som du kan konfigurere til gratis her.\nSer frem til flere opdateringer til Sea of Thieves ? Vil bare vide udgivelsesdatoen ? Du er velkommen til at fortælle os i kommentarfeltet nedenfor.\ntags:Islands Nye Hav ud forposter Thieves opdatering


En madordbog, 32 inspirerende stemmer og verdens længste lokalguide: Her er Madlands 2021 - Madland\nEn madordbog, et væld af artikler, guides og podcasts, verdens længste guide til lokale producenter over hele landet - og vigtigst af alt over 75 lærerige og velsmagende møder på alt fra gårde og markeder til restauranter og festivaler. 2021 blev endnu et år med rivende udvikling i Madland, der har etableret sig som meget mere end den madfestival, det hele startede med.\nFotos: Mette Ovgaard og Molly Grønberg\nI dag er Madland et madpolitisk samlingspunkt i bred forstand; aktiv som medie, festival, samlende platform og meget andet, alt sammen med et fælles mål om at engagere, inspirere og begejstre til en gentænkning af vores madsystem.\nDer er meget at være glad og taknemmelig for, når man ser tilbage på 2021 - i hvert fald fra vores stol i Madland. Og mest af alt skylder vi en kæmpe tak til alle de gode folk, vi har mødt ude i madlandskabet. Madland samler jordbrugere, fiskere, producenter, købmænd, kokke, medie- og madfolk og madborgere, og den mangfoldighed har årets aktiviteter og resultater båret tydeligt præg af. Tak til alle jer, der hver dag inspirerer verden omkring jer, og opildner flere og flere til at tage kritisk og aktiv stilling, søge oplysning om vores madsystem og være med til at rykke det i en bedre retning.\nNedenfor kan du tage med på en lyntur gennem Madlands i 2021 i tal. Men som Einstein så klogt har sagt: Ikke alt, der kan tælles, tæller, og ikke alt, der tæller, kan tælles. Når alt kommer til alt, handler Madland ikke om tal, men om mennesker, møder og mad.\nFestival med samling af 70 skønne events over hele landet\nLandets madfestivaler og folkemøder vendte i år tilbage til sommerlandskabet sammen med en overflod af andre nye, spændende koncepter med mad og bæredygtighed som omdrejningspunkt. Ingen var gladere for den opblomstring end Madland, som i år brugte sit festival-banner til at pege udad i stedet for at lægge værtskab til vores egen festival. Med et kurateret madpolitisk program understøttede Madland Festival 2021 mere end 70 skønne festivaler og events i hele det danske madlandskab.\nInspirerende, festlige og velsmagende samtaler\nVi elsker at rette spotlyset ud mod de mange store stemmer omkring os, der prøver at gentænke vores madsytem - men vi er i lige så høj grad drevet af at invitere dem indenfor og tage værtskab for samlende, inspirerende og oplysende begivenheder med det gode måltid i fokus. I 2021 samlede Madland nysgerrige gæster og stålsatte madprofessionelle til samtaler om alt fra økologiens fremtid til hjemmesylt, og hvordan du dyrker basilikum i din vindueskarm på Grøn Torsdag.\nLærerige gårdbesøg hos nogle af landets dygtigste producenter\nMadland vil gerne fremme nysgerrighed og en mere kritisk sans over for den mad, vi spiser. Vi vil styrke forbindelsen mellem jord og middagsbord, og derfor har en af de største glæder i 2021 været at samle folk omkring besøg hos nogle af de mange dygtige producenter, der arbejder for at gentænke måden, vi dyrker vores mad på. Fra vores Full Circle Farm Crawl, hvor vi tog en nysgerrig flok med på studietur til en række lokale producenter i det københavnske opland, til vores podcast om fremtidens økologiske madlandskab, som bl.a. blev optaget på det økologiske landbrug Seerupgaard.\nByer i 7 landsdele\nVi opererer overvejende i København, men en ambition for 2021 har været også at se ud over hovedstadens næsetip og omfavne de mange spændende stemmer, der spirer i resten af det danske madlandskab. I år har vi været forbi eller rettet spot mod et væld af skønne initiativer over hele landet - lige fra Sakskøbing til Maribo og Tønder.\nInspirerende stemmer med vigtige inputs om vores madsystem\nBåde til events og på vores digitale platforme er vi og vores følgere blevet beriget af vigtig viden og stærke holdninger fra nogle af landets dygtigste madfolk. Fra kokke, forhandlere og producenter til andre iværksættere, aktivister, forskere, studerende og meget mere. Bliv klogere på dem alle i vores podcasts og artikler på Madland.dk og i vores digitale magasin Madlandskaber.\nNyttige guides til lokale producenter og begivenheder\nFra maddokumentarer på CPH:DOX til lækre oplevelser under Copenhagen Cooking og Lejre Klimauge. Med en række guides pegede Madland året igennem folk i retning af både store smagsoplevelser og viden om fremtidens madsystem. Vi var især overvældede over modtagelsen af vores store guide til lokale producenter, som vi udgav i februar med et håb om at pege folk i retning af de mange producenter, der kæmpede en hård kamp gennem corona-krisen. En guide, der stadig er vældig aktuel den dag i dag!\nMagasin med fokus på nogle af pionererne i det danske madlandskab\nI samspil med FoodSHIFT 2030 udgav vi i november anden udgave af vores digitale magasin Madlandskaber. Her har flere hundrede mennesker læst og lyttet sig vej gennem inspirerende historier, skarpe holdninger og lækre fotoserier, videoer og podcasts fra en lang række stærke stemmer på tværs af det danske madsystem.\nPodcasts om fremtidens økologiske madlandskab og lokale råvarer i restauranter og kantiner\nDer blev i 2021 føjet to nye afsnit til Madland Podcast; vores madpolitiske podcast, hvor vi undersøger idéer og visioner og møder de ambitiøse og handlekraftige mennesker bag. I Episode 3 undersøgte vi fremtidens økologiske madlandskab med bl.a. kok og iværksætter Emilie Qvist Kjærgaard, mens Episode 4 gik i dybden med omstillingen til lokale råvarer i restauranter og kantiner med FoodSHIFT 2030’s Line Rise Nielsen. Lyt med, og bliv klogere på, hvem der driver den bæredygtige forandring af vores madsystemer.\nNyhedsbreve med nyt om, hvad der rører sig i maddanmark\nÅret igennem kunne de knap 600 følgere af Madland Nyhedsbrev få et skarpt overblik over vigtige historier fra det danske madlandskab, nyt om Madlands gøren og laden og anbefalinger til bøger, podcasts, film, events og meget mere, alt sammen med fokus på vores madsystem og den gode madoplevelse.\nOrdbog med forklaringer af madsystemets komplekse ord, vendinger og koncepter\nHver måned i Madland Nyhedsbrev tager vi fat i et nyt ord eller en ny vending, der præger samtalen om vores madsystem, men sjældent uddybes og forklares ret konkret.\nInspirerende opslag og stories på Madlands sociale medier\nHvad er biodiversitet, og hvorfor er det vigtigt? Hvordan ser fremtidens unge madprofessionelle på branche og bæredygtighedsudfordringer? Og hvordan får jeg nemmest fat i de bedste lokale gris og grønt? Det og meget mere er de godt 3500 nysgerrige følgere på Madlands Instagram og Facebook blevet klogere på gennem vores indhold på sociale medier.\nMedier, der omtaler Madland og behovet for forandring af madsystemet\nVi skylder en stor tak til de medier, der gennem året har været med til at sætte Madland og fremtidens madsystem på dagsordenen. Bl.a. fik vores stifter og direktør Marie Sainabou Jeng i december mulighed for at sætte ord på, hvad Madland egentlig er og vil, da Samvirke kom forbi CPH Food Space til en samtale om vores samlingspunkt, om behovet for et gentænkt madsystem, og om hvordan man kommunikerer det behov til folk på en inspirerende og lødig måde.\nBobler, møder, forsøg, fejl, opture, nedture og løbende rutejusteringer i vores jagt på at etablere præcis hvad og hvordan Madland skal være i det danske madlandskab.\nVi glæder os til at blive meget klogere på netop det i 2022 sammen med jer allesammen. Glædelig jul og godt nytår fra hele Madland holdet.\nFra muld til mødelokale med Rabarbergaardens Louise Køster: “Vi må ikke lade klimaangsten stå i vejen for konstruktivt samarbejde på tværs af madsystemet”Politisk Madsystembryder Franciska Rosenkilde: “Lørdagskyllingen og mors frikadeller er identitet og følelser – men behovet for nye madvaner er fakta”


At få hold på kristendommen | ricardtriis\n← Omsorg for somaliske landsmænd\nTo forskellige reaktioner →\nAt få hold på kristendommen\nUdgivet den august 11, 2020 af ricardtriis\nInden jeg fornylig fyldte 85, fik jeg en mail fra Kristeligt Dagblad. De har en rubrik, der hedder ”Rund i dag”, og til den ville de gerne have sikret sig de rette oplysninger. Jeg sendte dem så deres omtale af min ringhed ved min 75 års fødselsdag og ved min 80 års fødselsdag, så de selv kunne udse sig de oplysninger, de havde brug for. Og så skrev jeg, at jeg jo skrev ivrigt på min blog, noget, jeg plejer at forklare med, at jeg synes, der er noget forkert ved det, når alle de idioter, der skriver i medierne, ikke får noget modspil. Men så føjede jeg til:\nMen man kan vistnok også betragte det som et forsøg på at få lidt bedre hold på kristendommen, inklusive tilværelsen som kristen. Det har forresten hele min præstegerning gået med. Så hvad det angår, er jeg ikke gået på pension.\nOg ikke sandt, så er det jo, som om man kommer til at kikke lidt i sit livs bakspejl. Og da jeg samtidig af Kristeligt Dagblad blev beæret med som deltager i deres kronikkonkurrence, dels at få mit kronikforslag antaget – hvad jeg sådan set ikke rigtig havde regnet med – dels at få det offentliggjort netop på min fødselsdag, se kronikken her, så giver det mig endnu en anledning til at sige lidt om, hvad der har drevet mig.\nDet kan siges at være to ting, dels et religionsfilosofisk spørgsmål, dels et teologisk spørgsmål.\nDet religionsfilosofiske spørgsmål er det, der rejser sig, når man bliver klar over, at den, der iagttager denne verden, en videnskabsmand f.eks., selv er en del af den verden, han iagttager.\nDet var mærkeligt nok Søren Kierkegaard, der først gjorde mig opmærksom på, at der kunne ligge et problem her. Jeg husker stadigvæk, at jeg som soldat havde tjeneste juleaften, og at det gav mig nogenlunde fred til på Kronborg kaserne at læse Kierkegaards ”Uvidenskabelig Efterskrift”. Ikke, at jeg forstod særlig meget af de sofistikerede problemer, Kierkegaard opererede med, men jeg lagde mærke til den bebrejdelse, han kom med overfor Hegel, hvor han sagde, at den udmærkede hr. professor leverede et vældig fint system, der omfattede hele verden, blot opdagede man ved nærmere eftersyn, at hr. professoren selv var som et sært dingeldangel, der ikke var kommet med i systemet, eller som et titelblad, der ikke bindes ind sammen med bogen i øvrigt.\nDen iagttagelse har fulgt mig siden. Og den har været en vis trøst for mig som præst. For jeg har herigennem fået en indvending mod dem, der mener, at videnskaben siger alt om tilværelsen, og at hvad videnskaben ikke kan sige noget om, simpelthen ikke er til. For hvad siger nemlig videnskaben om os mennesker? Den siger, at vi er et legemligt væsen med indbygget hjerne, og den siger, at denne hjernes enkeltdele fungérer efter indviklede biokemiske principper, men altså principper, der – skønt indviklede – dog er inde under naturlovsnødvendigheden.\nMen drager man de fulde konsekvenser af sådanne tanker, ender man dèr, hvor Kierkegaard påstod, at Hegel endte: man bliver ude af stand til at få sig selv anbragt i disse tanker. Det er altid de andre, der er robotter, aldrig videnskabsmanden selv. For er videnskabsmanden en robot, står hans ord jo ikke til troende, heller ikke hans påstand om, at mennesket er underlagt naturlovsnødvendigheden.\nDet var sådanne tanker, der fra begyndelsen af firserne og cirka 25 år frem fik mig til at frekventere de foredrag og de studiegrupper, der blev oprettet ved Aarhus Universitet under navnet ForumTeologi/Naturvidenskab. Jeg husker specielt, hvordan det var ret vanskeligt for Roger Penrose at få anbragt menneskets frie vilje. Jeg mener at kunne huske, at han forestillede sig microtubes i de menneskelige hjerneceller, hvor acausale processer fandt sted. Men det lykkedes ham vist ikke at få sådanne processer ført op på det makroplan, hvor vi mennesker opererer.\nJeg skal ikke kunne sige, om de bøger, jeg udgav i firserne på eget forlag, løste denne gåde. Selv mente jeg det ganske vist – og mener det sådan set stadigvæk – men bøgerne gav nu ikke anledning til den helt store debat i de danske teologiske kredse. Hvilket sådan set er mærkeligt. Jeg mener, her kom jeg med løsningen på et altafgørende teologisk problem, og så var der ingen, der lyttede.\nJamen, gav jeg virkelig med f.eks. den første af disse bøger, den, der hedder ”Under sprogets herredømme”, en løsning på de teologiske problemer? (Jeg har lagt bogen ud på nettet, se her, så slipper vi for det run på landets boghandlere, der vil opstå, når det slipper ud, at her er løsningen på alle teologiske problemer).\nJeg hævdede i hvert fald, at ligesom det ved en computer ikke er de elektroniske processer selv, men de programmer, computeren er udstyret med, der bestemmer udkommet, sådan er det heller ikke vore nerveprocessers uomgængelige naturlovsnødvendighed, der bestemmer, hvem vi mennesker er, men de ”programmer”, vi er udstyret med.\nJamen, er de ikke i lige så høj grad inde under naturlovsnødvendigheden?\nSådan ville det muligvis være, hvis der kun var var tale ét program i sproget, der styrede os. Men nu mener jeg at kunne påvise, at der er to programmer – i bogen kaldet ”sprogspil” – der styrer os, og at det uforudsigelige ved menneskers opførsel ligger i, at to sprogspil kæmper i os om at være styrende.\nOg så er vi fremme ved det teologiske spørgsmål, der har optaget mig. Det er spørgsmålet om forholdet mellem loven og evangeliet. En løsning på det problem fik jeg færten af ved en slags omvendelsesoplevelse i 1975; måske det snarere var et lys, der gik op for mig. For netop, hvis man gjorde sig klart, at vort sprog er delt op i tre afdelinger, såkaldte ”sprogspil”, kan man komme nærmere en forståelse af, hvad der driver os mennesker.\nDer er et videnskabeligt sprog, der prøver at sætte alting ind i en årsags-virkningssammenhæng. Det sprogspil lader vi ligge i denne omgang. Og så er der et såkaldt ”retfærdighedssprogspil”, der tænker ud fra, hvad jeg har ret til og hvad jeg har pligt til. Dette sprogspil har det med at optræde som det eneste gyldige i vort samkvem med andre. Det har en bindende karaktér, hvilket jo hænger sammen med, at dets logik er afgrænset, det er en del af sproget, det er et sprogspil blandt flere, hvad man blot ikke kan se, når man tænker i retfærdighedssprogspillet. Men der er altså flere, der er et ”kærlighedssprogspil”. Dette sidste sprogspil er evangeliets sprogspil. Hovedspørgsmålet for den, der er i dette sprogspil, er ikke, hvordan jeg gør, hvad retfærdighed kræver, eller hvorvidt jeg modtager, hvad der er min ret, men hvad jeg skal gøre, for at de forhold, jeg står i til andre mennesker, kan vokse og trives. Fra kærlighedssprogspillet kan man se tilbage på det retfærdighedssprogspil, man var bundet af, men fra retfærdighedssprogspillet er det umuligt at se andre sprogspil end retfærdighedssprogspillet.\nJeg har givet en længere redegørelse for de to sprogspil og deres indbyrdes kamp i omtalte bog side 81 og fremefter, se her. Men Jesus har givet en redegørelse, der er noget kortere – og dertil fri for alle filosofiske overtoner – i lignelsen om de to sønner eller lignelsen om den fortabte søn, Luk 15,11-32. Han lader i sin lignelse den ældste søn, ham, der er blevet hjemme, komme med denne anklage mod sin far:\nNu har jeg tjent dig i så mange år og aldrig overtrådt et eneste af dine bud; men mig har du ikke givet så meget som et kid, så jeg kunne feste med mine venner. Men din søn dér, som har ødslet din ejendom bort sammen med skøger – da han kom, slagtede du fedekalven til ham.\nHvis vi nu går med til teorien om, at sproget, vi omgås hinanden med, indeholder disse to sprogspil: retfærdighedssprogspillet og kærlighedssprogspillet, så kan vi nok fornemme, at den ældste søn tænker i retfærdighedssprogspillet. Vi kan lægge mest vægt på hans følelser; han føler sig forurettet, kan vi sige. Men ud fra det forrige, jeg har sagt, vil jeg mene, det er mere passende at lægge vægt på det sprogspil, der har taget magt over ham. Og har man selv befundet sig i en tilsvarende situation, hvor man først bag efter blev klar over, at man kunne gå i dagevis og ruge over en forurettelse, man mente var begået imod én, uden at kunne komme ud af den, så bliver man klar over, at det ikke er følelsen af forurettethed i sig selv, der binder og forhindrer én i at komme ud af sin retfærdighedsholdning, det er sprogspillet, der forekommer logisk afsluttet, sprogspillet, der er et hjerneprogram i sig selv, uden samspil med det andet program, der kunne være tale om: kærlighedssprogspillet.\nNu er det jo sådan, at tiltales du i retfærdighedssprogspillet, så er du tilbøjelig til at svare i retfærdighedssprogspillet. Man kunne derfor vente, at faderen ville gå ind på retfærdighedssprogspillets tankegang og begynde at argumentere med, at den ældste søn nu ikke har haft det så forfærdeligt. Men det gør han ikke. Han er – ligesom Gud selv, vil vi forkyndere sige – besat af en anden logik, af kærlighedssprogspillets logik. Ud fra den logik eller ud fra dette sprogspil svarer han:\nDet, det gælder om for den, der er i kærlighedssprogspillet, er, at forholdet til den anden er, som det skal være. Det er det, der bevidnes i den første sætning. Og det er dette familieforhold, faderen vil have sin ældste søn med ind i. Derfor retter han sønnens omtale af den yngste søn fra ”din søn dèr” til ”din bror her”. Det er jo det, det drejer sig om – altså drejer sig om i kærlighedssprogspillets regi. Derfor er faderen glad, for nu er forholdet genoprettet. Og derfor mener han også, at den ældste søn burde være glad.\nJesus lader det være uvist, om den ældste søn går med ind til festen. Man kan sige, at han vil lade de farisæere og skriftkloge, som er afbildet i den ældste søn, selv afslutte historien. I den historie, jeg har givet i min omtale af de to sprogspil, har jeg ladet ham, der var grebet af retfærdighedssprogspillet komme løs, fordi hans kone tiltalte ham i kærlighedssprogspillet. I de hele taget er jeg en hund efter fortællinger, der kan vise, hvordan retfærdighedssprogspillet kan nedbrydes. Således har jeg her gengivet en del af Kaj Munks beretning om smeden i ”Puslespil”. Han endte jo med at blive omvendt af sin lille datter. Og oven i købet endte han med at se, hvor det var, han havde grebet fejl i sine hævntanker. ”Og så snakker jeg endda om, at jeg har noget til gode!” lader Kaj Munk ham sige som afslutningsreplik. I sine hævntanker havde han været bundet af retfærdighedssprogspillet, men det er han kommer fri af nu.\nI kapitel 15 i min bog, side 99, har jeg gjort rede for sammenhængen mellem min sprogteori og Løgstrups tale om de suveræne livsytringer. Løgstrup er ude i et andet ærinde, end jeg er, og derfor er det vel forståeligt, om end fra min synsvinkel lidt ærgerligt, at han ikke spekulerer over, hvordan et menneske går over fra de kredsende livsytringer til de suveræne livsytringer. Måske også den tankegang, han bruger, slet ikke giver mulighed for nogen spekulationer over den slags.\nMen min tankegang gør. Oven i købet vil jeg mene, at denne overgang er identisk med det, som Det ny Testamente kalder omvendelsen, og derfor er udtryk for Guds indgriben i vor verden. Og vil man mene, at vi nu nærmer os det sædvanlige præstesnakkerads, hvor Gud pludselig kommer flyvende ind i billedet, så er det måske rigtigt nok. Men læs lige dette Løgstrup-citat fra ”Den etiske fordring”, side 231:\nNår har da ordet “tilgivelse” sin fulde og hele betydning? Dertil hører to ting: 1) Krænkelsen må have været så alvorlig, at den satte hele det indbyrdes forhold på spil, ja, i realiteten var så “utilgivelig”, at forholdet gik i stykker og måtte oprettes på ny —i tilgivelsen. Det er den samme daglige tales paradoksalitet, at der kun kan være tale om tilgivelse, hvor der er begået såkaldt “utilgivelige ting”. Thi kun de såkaldt “utilgivelige ting” bryder forholdet —og tilgivelse betyder netop at genoprette et brudt forhold. At blive tilgivet i egentlig forstand giver kun mening, hvor vi i den grad har svigtet en tillid, at vi har ødelagt forholdet —og ikke ved om det lader sig genoprette, før vi af den anden får at vide, at han har besluttet trods alt at ville have med os at gøre. Tilgivelsen er en uforudset begivenhed. Den er en historisk akt, i hvilken den forurettede tager forholdet op igen til den, der øvede forurettelsen. 2) Endvidere hører det til “tilgivelse” i ordets hele og fulde betydning, at krænkelsen må have været til at undgå. Fordringen må have været til at opfylde.\nFør 1975 forkyndte jeg ”synderne og disse forladelse”. Jeg var så bundet af retfærdighedssprogspillet, at jeg gik ud fra, at når der var noget, der hed syndernes forladelse, så måtte der nødvendigvis være noget at forlade, og derfor drejede det sig om at gøre det klart for tilhørerne, at de var syndere; først da kunne de rigtig glæde sig over deres synders forladelse. Og jeg havde endda dengang læst ”Den etiske fordring”, men tilsyneladende uden at forstå, hvordan det væsentligste ved tilgivelsen er, at et brudt forhold genoprettes.\nMen nu, ud fra min forståelse af forskellen mellem retfærdighedssprogspillet og kærlighedssprogspillet, har jeg fået mulighed for at se, hvordan forkyndelsen af syndernes forladelse – modsat, hvad tidehvervsfolkene mener – ikke blot fører til, at vi kan udholde livet i denne syndens verden, ejheller fører til en mere eller mindre krampagtig overholdelse af høje etiske idealer, men simpelthen fører ind i en tankegang, hvor det væsentlige er de forhold, et menneske står i. Det var det, der i oktober 2018 fik mig til at vende mig imod Sørine Gotfredsens forståelse af synden, se her.\nNuvel, jeg har måske taget munden lidt vel fuld, når jeg hævder, at jeg med min sprogspilsteori har løst menneskets gåde. I hvert fald må man sige, at jeg med denne teori har givet mennesket to andre gåder. Kan gerne være, at vi mennesker skiftevis styres af de to forskellige sprogspil, retfærdighedssprogspillet og kærlighedssprogspillet, og at vi ved at blive opmærksom på det kan fastholde menneskets afhængighed af sine hjerneprocesser, uden at det fører til, at hele mennesket er underlagt naturlovsnødvendigheden. Men når der netop er to sprogspil, og når mennesket beherskes skiftevis af det ene og af det andet, er dette så nogen løsning overhovedet?\nSå meget kan siges, at menneskets gåde er flyttet. Nu er der ikke tale om determinismens gåde, men om syndefaldets gåde og forløsningens gåde. Hvorfor griber mennesket fejlagtigt til retfærdighedssprogspillet, når det dog var kærlighedssprogspillet, der skulle herske? Og hvordan går det til, at et menneske, hvis tankegang helt er indesluttet i retfærdighedssprogspillet, pludselig som ved et mirakel befries og lever videre i kærlighedssprogspillet?\nSyndefaldsberetning kan siges at være lidt upræcis, siger jeg side 115, og fortsætter:\nHer er det kristne budskab helt anderledes præcist. Ordet — det Guds ord, hvormed vi ledes ind i kærlighedssprogspillet — var der fra begyndelsen. Det har fra begyndelsen været Guds hensigt, at vi skulle leve i kærlighedssprogspillet. Men denne hensigt blev forpurret ved syndefaldet. Derfor måtte Gud tale sit ord påny. Det skete i Kristus, “Ordet blev kød og tog bolig iblandt os” (Joh 1,14). Og man kan nu sige, at det kristne budskab er særdeles økonomisk med overnaturlige hændelser. Godt nok er evangelierne fulde af underberetninger. Men disse underberetninger handler alle om det samme: om Kristus, der blev menneske, om, at han virkelig var Guds søn; det ene skal slås fast gang på gang: her, i dette menneske, møder du Guds søn, her, i denne rabbi fra Nazareth er det et ord fra Gud selv, du stilles overfor.\nHvorfor skal det være sådan? Hvorfor skal det netop fremhæves, at Kristus er Guds Søn? Det skal det, fordi kun et ord i kærlighedssprogspillet kan kalde ind i kærlighedssprogspillet. Kun, hvis der virkelig er tale om et ord, talt ud af den hengivenhed, der præger et menneske i kærlighedssprogspillet, kun da kan ordet befri, kalde ud af retfærdighedssprogspillet.\nTja, så kom han alligevel ind fra højre, ham Gud, endda i skikkelse af sin søn og helligånd. Men det kan vel ikke undre, at en gammel præst stadigvæk er grebet af den slags tanker.\nDette indlæg blev udgivet i Historie, Ny testamente og tagget Kierkegaard, Løgstrup. Bogmærk permalinket.


Jeg kunne godt lide kniv af dunwall mere end vanæret - Xbox 360\nDe tre mission DLC har flere sandkasser at spille i\nKort efter lanceringen Dishonored sprang lidt mini-DLC på os med Trials of Dunwall udfordringspakke. Men fans ville så meget mere end det. De ville have fulde sandkasser, mere historie og mere af verden at udforske. Gå ind Kniven af Dunwall , en DLC-pakke, der udforsker manden, der myrdede Dishonored 's kejserinde og indrammede helten Corvo for sin forbrydelse.\nDLC vil bestå af tre missioner, som alle er sandkasseorienterede og har flere stier - ligesom Dishonored 's kampagne. I løbet af min times lange hands-on med spillet, ramte jeg et hurtigt intro-afsnit. Det var en kort drømmesekvens (svarende til det første spil), der satte mig på min vej til den første mission - hvalfangstslagteriet. Før jeg begyndte på, havde jeg en chance for at opgradere og sætte Daud ud, svarende til præ-mission opsætninger for Corvo.\nUd over evner og genstande kan Daud også købe 'favoriserer', som i det væsentlige er valgfri bestikkelse og specielle niveauvariationer Daud kan oprette gennem sin indflydelse - som at have nogen 'ved et uheld at lade en dør være åben' og så videre.\nBaseret på mit playthrough af slagteriet, Kniv af Dunwall har det samme åbne gameplay som den fulde udgivelse. Jeg havde mindst tre begivenheder, hvor jeg kunne have nærmet sig situationen på forskellige måder, hvoraf den ene måske endda efterlader et par spillere ubehagelige i betragtning af Dauds mere voldelige og kriminelle karakter. Michael Madsens solide ydeevne og genkendelige stemme hjælper også med at tilføje tiltrækningen. DLC er tre missioner lang, og det tager dig omkring en time at udforske hvert trin fuldstændigt - og selvfølgelig opmuntres til flere playthroughs og artikeljagt.\nFra hvad jeg kan fortælle, Kniv af Dunwall ramper vanskelighederne lidt op for at imødekomme Dauds dygtighed i skyggerne. Specifikt kan den nye slagterfjende, der bærer en højdrevet cirkelsav, være et enormt problem i trange hjørner. Slagtere gør a tone af skader på nært hold, kan blokere kugler og tage masser af skader.\nDe har hvalolie-reservetanke på ryggen, der tjener som svage punkter - men ofte kan det være sværere at få et klart skud, end det lyder - især når andre fjender løber efter dig. En ting er helt sikkert - jeg håber, at der er flere af disse møder i resten af DLC.\nEfter at jeg havde taget alle mine parametre hånd om, bestemt på at vinde, undgik jeg mine forfølgere og afsluttede missionen - på hvilket tidspunkt en Arkane-udvikler kom op til mig og sagde: 'fyr, du har spillet dette i over en time! Du er den eneste person i dag, der har slået demoen '. Jepp, gennem min store viljestyrke til at erobre missionen, havde jeg helt mistet sporet af tiden.\nEt andet cool aspekt af DLC var indholdet i yderligere at udforske en af de største dele af spillets lore: hvalfangstindustrien. Jeg vil ikke forkæle en af de store overraskelser i DLC, men der var en begivenhed, der var så modbydelig, at det var syre end noget andet jeg havde set før i Dishonored .\nDet er tydeligt, at Arkane lægger den samme mængde indsats her som kernekampagnen. For dem af jer, der er bange for, at det blev taget ud af spillet, var en Arkane-udvikler i stand til at bekræfte for mig, at de ikke begyndte at arbejde på DLC, før det fulde detailspil var færdigt.\nDaud har et stort udvalg af Corvos våbensæt til rådighed, ligesom armbuen, sovende dart og mere, men der er også nye våben som Arc Mine (en zap-fælde), Chokedust-granater (gasbaserede stun-granater) og nye evner, der kan udjævnes, ligesom Corvo.\nDet større forskellen mellem de to playstyle er det faktum, at Dauds blink, når han står stille, fryser tiden helt - selv i luften. Det lyder som en subtil forskel, men at bruge evnen gav virkelig en mordassassers aura. Det var masser af sjov at kunne stoppe og tænke midt i kampen og planlægge min næste rute. Selvfølgelig brugte jeg det ikke hele tiden, og du kan blot blinke hurtigt, ligesom Corvo.\nKniv af Dunwall gav mig virkelig ikke noget antydning af, at det var en indbetaling i min times lange playthrough af den første mission. Så hvis jeg nød det på trods af mine forbehold med Dishonored , odds er du hardcore fans derude vil grave det. Daud kunne stå som en lille mere unik sammenlignet med Corvo fra et rent gameplay-perspektiv, men jeg nød stadig min tid med ham, og hans dybe baghistorie gør ham meget mere interessant end Dishonored er tavse hovedperson ud af porten.\nDet virkelige spørgsmål er, om du er villig til at betale $ 9,99 for historiecentrisk DLC som denne - især når der er en anden $ 9,99 Daud DLC-pakke ( Brigmore Witches ) på vej?\nhvordan åbner jeg apk-filer\nI denne episode af Pregame-decharge: Fallout 76 falder en bombe på, hvad de små fans det havde tilbage med en betalt sub\nKonkurrence: Vind en Steam-nøgle til CardLife\nVold, mysterium og mening i den mørke verden af Limbo\nAnmeldelse: Battle Chef Brigade


Her kan du nyde 8 af de absolut fineste og mest storslåede filmatiseringer af berømte operamesterværker. Der er tale om egentlige filmoptagelser ‘on location’ og som bliver vist på Skovlys nye 80-tommer tv.\nHvis du så samtidig også er træt af grimme, inkonsekvente og misvisende sparescenografier på diverse operahuse, så er kurset her din redning! Både musikken, lyden og scenografien er i topklasse og man oplever at den auditive og visuelle æstetik passer godt sammen sådan som komponisten og tekstforfatteren naturligvis havde tænkt sig det skulle være. Og i mange af optagelserne er der i hundredvis af korister og statister foruden verdensberømte sangere og orkestre. Det har kostet rigtig mange millioner at realisere dem hvilket man stort set ikke længere kan og vil ofre på den slags projekter. Du får naturligvis en indføring i filmatiseringernes fortrin, muligheder og udfordringer i forhold til almindelige operaopførelser.\nFør hver forevisning er der en introduktion til operaens handling, opbygning, særlige musikdramatiske og filmiske virkemidler, de vigtigste motiver / temaer der bliver spillet på klaver, komponisten, forfatteren, instruktøren samt referencer til musik- og samtidshistorien.\nFlg. 8 værker bliver vist og introduceret:\nLa Traviata (Verdi), Cavalleria Rusticana (Mascagni), Carmen (Bizet), Bank Ban (Erkel), Otello (Verdi), Tosca (Puccini), Bajadser (Leoncavallo) og Flagermusen (J. Strauss)


March 19, 2018 – Jodi Simpson\nVoksen på nett dating for single kvinder, der er ældre 30 i Glostrup\nMin datter har netop introduceret mig til denne hjemmeside grund gift voksne hanner på nett dating internet side til at være nye til asheville. det synes fjollet, men der er nogle gode fyre derude i ny, du kan bare ikke køre i de samme kredse som dem. jeg vil sige, at måske 1% af de […]\nNær slutningen af historien, unge kvinder på nett voksen dating sites gata og hendes tilhængere ansigt midaldrende kvinde søger kvinde til forholdet ud mod batman, men de to senere at falde i kærlighed, og maria romero, også kendt som madame x, fortæller sheila, at gifte mænd dating apps hun er virkelig en klon af maria. […]\nGammel gift kvinde søger mand, yngre 20 i Hillerød\nData search: en hurtig reaktion og videre til den næste person. hun har gået til det yderste for at bringe denne dreng, i vores hjem, når vi er på arbejde. mød tusindvis af lokale mobile singler, som verdens største dating site, vi dating-app for unge enlige kvindelige gør dating i mobile let. Vi tog vores […]\nGamle kvindelige voksen dating i Aalborg\nHvis du ønsker en dating app-oplevelse, der er mindre bundet til facebook data, match-app, kan være at foretrække. den kultur, der varede indtil den spanske midaldrende kvinder, dating erobring, på hvilket gamle kvindelige voksen dating tidspunkt de stadig fastholdt deres nawat sprog, på trods af at være omgivet af maya i vestlige el salvador. konservative […]\nSamlet, kvinder blev trukket til mod og risikovillighed snarere end venlighed midaldrende kvinder dating for sex i mænd, mens mænd søges fysisk trænings-og i kvinder. når jeg læser de resultater, alt hvad jeg kunne tænke var: det hjælper dig til at finde ting at gøre, som er i din generelle område. gennemse vores ottawa kontaktannoncer […]\nVoksen på nett dating app til modne kvinder yngre 50 i Hørsholm\nD., er en klinisk psykolog, der har specialiseret sig i behandling af unge og deres velmente, men udmattede forældre. der var 184 voldtægt påstande i det forenede kongerige i 2014, er steget fra 33 i 2009, national crime agency gamle mænd voksen dating (nca) sagde. men vi gik ind i vores gennemgang objektivt og fandt, […]


Medisundfornuft – lær dit barn fornuftige medicinvaner\nHjælp dit barn med at få gode medicinvaner\nDe fleste forældre kan skrive under på, at små børn meget nødigt tager medicin.\nMen allerede i skolealderen begynder børn at blive mere selvhjulpne i forbruget af medicin.\nI 2014 gennemførte Statens Institut for Folkesundhed en stor undersøgelse af danske børns trivsel og sundhed, som blandt andet viste et højt forbrug af smertestillende medicin, uden at børn som sådan er blevet sygere.\nDet er bekymrende, for selv om medicin er en uundværlig hjælp i mange tilfælde, er den heller ikke ufarlig og al medicin - med eller uden recept – kan give bivirkninger.\nKampagne på skolerne\nApotekerne samarbejder med skolerne om at give børn gode medicinvaner.\nLæs mere om samarbejdet og kampagnen på medisundfornuft.dk\nHeldigvis har du som forælder meget stor indflydelse på, hvordan dit barn kommer til omgås medicin senere i livet, for gode medicinvaner grundlægges i barndommen.\nHar du spørgsmål om medicin til børn, kan du altid spørge på apoteket eller på vores chat, som er åben døgnet rundt.\n1: Al medicin kan give bivirkninger\nOgså medicin, der ikke kræver recept, kan give bivirkninger. F.eks. kan man blive søvnig af høfebermedicin. Nogle bivirkninger er milde, forholdsvis almindelige og går over igen. Andre er mere alvorlige og meget sjældne. Tal med apoteket eller lægen, hvis dit barn eller du oplever ubehagelige bivirkninger. Måske er der et alternativ.\n2: Læs indlægssedlen først\n3: Børn skal spørge en voksen, før de tager medicin\nBørn skal altid tale med en voksen, hvis de har det dårligt, så de sammen med den voksne kan finde ud af, om de skal tage medicin eller måske skal til lægen.\n4: Medicin er ikke altid det eneste, der kan hjælpe\nDet er ikke altid nødvendigt at tage medicin, når man har det dårligt. Hvis man har hovedpine, kan det nogle gange hjælpe at drikke noget vand og få lidt frisk luft. Hvis man har mavepine, kan det hjælpe at komme på toilettet eller hvile sig lidt. Det kan måske også hjælpe at tale med en voksen om, hvordan man har det, for børn kan få ondt i maven, når de har bekymringer.\n5: Man må ikke dele sin medicin med andre\nMan må aldrig tage andres medicin – hverken medicin, der er i håndkøb, eller medicin, der er på recept.\n6: Medicin skal opbevares et sikkert sted\nDet bedste sted at opbevare medicin er i et aflåst skab, hvor små børn ikke kan få fat i den, og hvor lys og fugt ikke kan skade medicinen.\n7: Børn skal ikke have samme dosis medicin som voksne\nEt barns krop håndterer medicin anderledes end en voksen krop. Det er vigtigt at få præcis den mængde medicin, som passer til éns alder og vægt. Læs indlægssedlen eller spørg apoteket.\n8: Man må ikke stoppe før tid med at tage medicin, lægen har ordineret\nMan må aldrig stoppe uden at have talt med lægen om det. Ellers risikerer man, at medicinen ikke virker, som den skal.\n9: Gammel medicin skal ikke smides i skraldespanden. Den skal afleveres på apoteket\nMan bør aldrig tage medicin, der er blevet for gammel. Medicinrester skal ikke smides i skraldespanden eller hældes ud i afløbet. Gør man det, risikerer man, at medicinen havner i de forkerte hænder, eller at den forurener miljøet.\n10: Spørg apoteket, hvis der er noget om medicin, du ikke forstår\nHusk at det er bedre at spørge én gang for meget end én gang for lidt. Apoteket er eksperter i medicin og er altid klar til at svare på spørgsmål, også efter lukketid på apoteket.dk/chat.\nHVAD BRUGES MEDICIN TIL?\nEnkelte typer af medicin kan helbrede sygdomme. Antibiotika er et eksempel. Antibiotika helbreder infektioner, der kommer af bakterier, fordi medicinen slår de bakterier ihjel, som giver infektioner. Det er dog ikke altid nødvendigt at bruge antibiotika, når man har en infektion.\nEn del medicin lindrer de symptomer, der er ved en given sygdom - uden at helbrede sygdommen. Det kan være symptomet smerte, der lindres med smertestillende medicin (årsagen til smerten fjernes ikke af smertestillende medicin), eller åndenød ved astma, der lindres ved at tage inhalationsmedicin, som udvider luftvejene (årsagen til astma fjernes ikke på denne måde).\nForebygge sygdomme - forhindre dem i at opstå\nMedicin kan også i nogle tilfælde forebygge sygdom. Det kan være vacciner, der bruges til at forebygge mæslinger, fåresyge, røde hunde, influenza eller medicin mod transportsyge, der forebygger, at man får det dårligt under sejlads eller bilkørsel.\nForebygge symptomer ved eksisterende sygdom\nMedicin kan i nogle tilfælde forebygge symptomer, når man har en given sygdom. F.eks. kan symptomer på astma forebygges ved at bruge inhalationsmedicin med steroid. Høfebersymptomer som stoppet næse forebygges ved at bruge næsespray med steroid.\nTilføre noget, som kroppen mangler eller har for lidt af\nHvis kroppen mangler eller har tilstrækkeligt af de stoffer, der skal til for at kunne fungere, bliver man syg. I nogle af de tilfælde kan det, som kroppen mangler, tilføres som medicin. Det kan f.eks. være insulin (type 1-diabetes), stofskiftehormon (for lavt stofskifte), væksthormon (nedsat vækst) eller jerntilskud (jernmangel).\nMedicin består af et eller flere virksomme stoffer (lægemiddelstoffer) og forskellige hjælpestoffer. Lægemiddelstofferne er de stoffer, der fx skal lindre symptomer eller forebygge sygdom. Et eksempel er paracetamol, der findes i Panodil®, Pamol® og Pinex®, og som anvendes mod smerter.\nHVORDAN SER MEDICIN UD?\nMedicin kan se ud på mange forskellige måder – man kalder det forskellige lægemiddelformer, og kan eksempelvis være tabletter, kapsler, mikstur, stikpiller (suppositorier), injektion, inhalation, creme, plaster og tyggegummi.\nValget af, hvilken form medicinen skal have, afgøres af flere faktorer, herunder hvilket lægemiddelstof der er tale om, og hvad medicinen skal bruges til.\nHVAD ER FORSKELLEN PÅ RECEPTPLIGTIG MEDICIN OG HÅNDKØBSMEDICIN?\nNoget medicin kan købes i håndkøb på apoteket eller i supermarkeder og kiosker, mens andet kræver recept fra lægen. Uanset om medicinen er i håndkøb eller på recept, skal man omgå den med sund fornuft og følge den vejledning, der står i indlægssedlen, eller det man har fået at vide på apoteket eller hos lægen.\nMedicin kan enten virke lokalt eller systemisk. Når man behandler en hudsygdom ved at smøre en creme på huden, en øjensygdom ved at dryppe øjet med øjendråber eller en lungesygdom (f.eks. astma) ved at inhalere medicin ned i lungerne, så påfører man medicinen dér, hvor den skal virke. Man siger, at medicinen virker lokalt, da lægemiddelstoffet stort set ikke bliver optaget i resten af kroppen. Hovedparten af al medicin tages gennem munden og virker systemisk. Man siger, at medicinen virker systemisk, fordi den via blodet bliver fordelt rundt i hele kroppen.\nHVAD SKER DER I KROPPEN, NÅR MAN TAGER MEDICIN?\nNår man tager medicin gennem munden, fx en tablet eller kapsel, passerer medicinen gennem spiserøret til mavesækken, hvor medicinen begynder at gå i opløsning. Fra mavesækken føres medicinen videre til tyndtarmen og tyktarmen. De fleste lægemiddelstoffer optages fra tyndtarmen, via tyndtarmens slimhinde, over i blodet. Med blodet føres det gennem leveren og videre til hjertet. Fra hjertet pumpes blodet med lægemiddelstoffet rundt i hele kroppen. Lægemiddelstoffet omdannes/nedbrydes i leveren via et enzymsystem. Nyrerne filtrerer blodet, så lægemiddelstoffets omdannelsesprodukter udskilles med urinen.\nHVORDAN VED MEDICINEN, HVOR DEN SKAL VIRKE?\nNår medicin indtages gennem munden, bliver lægemiddelstoffet frigivet fra hjælpestofferne i mavesækken og tarmen og optaget til blodet. Blodet transporterer lægemiddelstoffet rundt i hele kroppen. Her kommer det i kontakt med mange af kroppens celler. På disse celler sidder der en række modtagere (receptorer). Passer lægemiddelstoffet til modtageren på en celle, vil det udløse en reaktion.\nNår man udvikler ny medicin, prøver man at designe medicinen, så den passer til det sted, hvor den skal virke. På den måde kan man bedre sikre sig, at medicinen kommer det sted hen, hvor den skal virke.\nNedbrydningshastigheden er forskellig fra lægemiddelstof til lægemiddelstof. Nogle lægemiddelstoffer nedbrydes hurtigt og er hurtigt ude af kroppen igen. Andre nedbrydes langsomt og kan stadig være i kroppen flere dage efter, at man har taget medicinen. Den mængde medicin, man skal tage, er tilpasset i forhold til, hvor hurtigt medicinen nedbrydes. Derfor skal nogle typer af medicin kun tages en enkelt gang om dagen, mens andre typer skal tages to eller flere gange om dagen.\nKAN BØRN OG VOKSNE BRUGE SAMME MEDICIN?\nMedicin er personlig. Det betyder, at man aldrig må tage andres medicin – hverken medicin der er i håndkøb, eller medicin der er på recept. Det gælder både, når det er andre børns medicin, og når det er en voksens medicin. Og børn må ikke tage medicin uden aftale med en voksen.\nHVORNÅR SKAL MAN BRUGE MEDICIN?\nHvis et barn har det dårligt, skal barnet spørge en voksen til råds. Den voksne kan vurdere, hvad der er mest hensigtsmæssigt at gøre. Det kan være barnet skal have håndkøbsmedicin, skal til lægen eller noget helt andet, der ikke har med medicin at gøre, eksempelvis drikke noget vand eller hvile sig. Man skal således kun bruge medicin, når det er nødvendigt – og altid kun efter aftale med lægen, hvis det er medicin, der kræver recept, eller med en voksen hvis der er tale om håndkøbsmedicin.\nKAN MAN GØRE ANDET END AT TAGE MEDICIN?\nNogle gange er medicin en nødvendighed, men ikke altid. Hvis man fx har hovedpine, kan det nogle gange være tilstrækkeligt at drikke noget vand og få lidt frisk luft – eller hvis man har mavepine at komme på toilettet eller hvile sig lidt.\nBivirkninger er uønskede virkninger af medicin. Bivirkninger kan opstå, når man tager medicinen i de doser, der er anbefalet, men også, hvis man tager for meget eller for lidt medicin i forhold til lægens anbefaling eller bruger medicinen på en anden måde, end den er tiltænkt.\nMedicin kan give bivirkninger, fordi:\nmedicinen er i hele kroppen og ikke kun det sted, den skal virke.\nvirkningen af medicinen er for kraftig.\nAl medicin kan have bivirkninger – også den medicin, der kan købes i håndkøb.\nHvis en sygdom kan behandles eller lindres lokalt, er risikoen for at opleve bivirkninger mindre, end hvis behandlingen er systemisk.\nHVORDAN HÅNDTERER MAN BIVIRKNINGER?\nFørst og fremmest er det vigtigt at kende de almindelige bivirkninger, som kan forekomme ved at bruge medicinen. Dem kan man finde i indlægssedlen, eller ved at spørge på apoteket.\nLangt de fleste bivirkninger er lette og forsvinder efter noget tid, og er derfor ikke en hindring for at man fortsætter behandlingen med sin medicin. Hvis man får en mild bivirkning, skal man fortsætte med at bruge medicinen og se, om bivirkningen ikke forsvinder.\nHvis man er meget generet af bivirkningen, skal man snakke med sin læge eller med apoteket.\nHvordan bruger man medicin på den bedste måde\nKAN MEDICIN VÆRE FARLIG?\nHvis man eksempelvis har taget for meget medicin, har brugt medicinen forkert eller hvis man bruger andres medicin, kan det være farligt. Man kan risikere at få alvorlige bivirkninger, at blive afhængig af medicinen eller i værste fald få en forgiftning, som kan være livstruende.\nEt eksempel på forkert brug er medicinoverforbrugshovedpine, hvor det er hovedpinepillerne, der giver hovedpinen. Dette kan opstå, hvis man bruger smertestillende for mange dage i løbet af en måned over en længere periode.\nHVORDAN SKAL MEDICIN OPBEVARES, OG HVOR OPBEVARES DET BEDST?\nDet vil altid fremgå af den indlægsseddel, der følger med medicinen, hvordan medicinen skal opbevares. Apoteket kan altid hjælpe med information om opbevaring af den specifikke medicin.\nMedicin må aldrig opbevares direkte i sollys og bør heller ikke opbevares på badeværelset, hvor der ofte er en høj luftfugtighed. Noget medicin er fugtfølsom eller lysfølsomt og bør derfor blive i sin emballage (medicinglas eller blisterpakning).\nMedicin, der ikke opbevares sikkert og utilgængeligt for børn, kan udgøre en stor forgiftningsrisiko. Derfor er det meget vigtigt, at medicinen opbevares utilgængeligt for børn.\nKAN MEDICIN BLIVE FOR GAMMELT, OG HVAD SKAL MAN GØRE VED DET?\nMedicin kan godt blive for gammelt. Ofte vil det betyde, at medicinen mister sin virkning. I få tilfælde kan der i for gammel medicin dannes nye stoffer, der kan være problematiske at komme i kontakt med. Der vil altid være en udløbsdato på medicinpakningen.\nMan bør aldrig indtage for gammel medicin. For gammel medicin og medicinrester skal altid afleveres på apoteket, som sørger for, at det blive destrueret på forsvarlig vis. Medicinrester/for gammel medicin skal aldrig i skraldespanden eller hældes ud i toilettet/vasken. Gør man det, risikerer man, at medicinen havner i de forkerte hænder eller forurener miljøet.\nEr der mere, du gerne vil vide om medicin, kan du spørge på apoteket eller på vores chat 24 timer i døgnet.


Konsultationerne – Diætistklinikken\nDen individuelle kostvejledning omfatter 2 konsultationer. Første konsultation tager ca. 1 time. Samtalen starter med et personligt interview om de nuværende kostvaner. Bagefter vejleder diætisten i, hvilke ændringer, der skal til for den enkelte. I vejledningen tager diætisten hensyn til den enkeltes præferencer omkring indkøb, madlavning og smag samt varer, som klienten forbinder med livskvalitet. Udgangspunktet for kostvejledningen er de officielle anbefalinger for diætbehandling.\nEfterfølgende samtalen udfærdiger diætisten en personlig kostplan. Det vil sige en skriftlig oversigt over dagens måltider omfattende de tiltag, man har aftalt til samtalen. Kostplanen næringsberegnes elektronisk, så begge parter kender kalorieindholdet og energiprocentfordelingen. Samtidigt tjekker diætisten, at kostplanen dækker klientens behov for vitaminer og mineraler mv..\nAnden konsultation planlægges ca. 1 måned efter første og tager ca. ½ time. Målet med denne samtale er primært, at diætisten skal høre, hvordan klienten har haft det med de aftalte ændringer, og hvordan kostplanen har fungeret i praksis. Én ting er som bekendt at aftale nogle ændringer, noget andet er at gøre det. I nogle tilfælde skal kostplanen justeres lidt, efter at klienten har gjort sig nogle erfaringer. En naturlig del af konsultationerne er – i langt de fleste tilfælde – vægtkontrol og evt. fedtmåling.\nEn del af klienterne fortsætter selv på egen hånd efter de 2 første konsultationer. En anden del ønsker at fortsætte hos diætisten et stykke tid, idet det støtter dem i at fastholde deres nye livsstil.


Erfa 210 galvaniseret stålreol - 160 x 305 x 60 cm - 4 hylder.\nDu er her: Hjem \_ Reoler \_ Stålreoler \_ Stålreol 160cm x 305cm x 60cm 4 hylder\nStålreol 160cm x 305cm x 60cm 4 hylder\n(Varenummer stb3f1600604) Har du brug for hjælp?\n1.673,05 DKK (2.091,32 DKK)\nDu sparer 35,00% Før 2.573,93 DKK (3.217,41 DKK)\nErfa 210 galvaniseret stålreol i professionel og kraftig kvalitet. Mål: 160 x 305 x 60 cm med 4 hylder. # galvaniseret stålreol i dansk kvalitet. Stålreol som kan bruges til lagerreol eller arkivreol, produceret i danmark hos Erfa Inventar i Herlev. Kraftig Erfa 210 stålreol med 4 hylder og længde på 305 cm. Bæreevne på hylder 100 kg.\nErfa 210 galvaniseret stålreol med 4 hylder\nVores populære lagerreoler og arkivreoler som bliver brugt i mange virksomheder grundet deres alsidighed og stærke galvaniserede stålkonstruktion. Erfa 210 stålreoler er produceret i 100% galvaniseret stål. På hver hylde kan du opbevare op til 100 kg. Dette kan dog forbedres til 160 kg med en hyldeforstærkning.\nVi producerer og fremstiller alt til vores galvaniserede stålreol på egen fabrik i Danmark. Derfor kan vi altid garantere kraftig og holdbar kvalitet og hurtig levering lige til døren. Med en reol fra Erfa Inventar har du en lager- eller arkivreol til de næste mange år. Stålreolen kan også leveres med pulverlakeret overflade i alle RAL-farver.\nMål på Erfa 210 stålreol: 160 x 305 x 60 cm - 4 hylder\nDen kraftige galvaniserede stålreol i Erfa 210 system. Til venstre ude under produktbillederne finder du en easy-to-follow monteringsvejledning. Hvis du bruger vejledningen er det simpelt og hurtigt at samle vores galvaniserede stålreoler.