SØ og Å.\nPræsentationer af emnet: "SØ og Å."— Præsentationens transcript:\n1 SØ og Å\n2 Hvor kommer vandet fra?? Vandet i vores søer og åer kommer fra grundvandet og fra regnvandet..\n3 Tænk engang.. Jorden er et lukket system. Det er det samme vand, der eksisterer i dag, som eksisterede på jorden for millioner af år siden. 73% af jordens overflade er dækket med vand. 97% af jordens vand findes i havene, og er salte. Kun de resterende 3% er ferskvand og kan derfor bruges som drikkevand. Af de 3% ferskvand er mere end 75% bundet i polernes iskapper. Af det vand, der findes på jorden, kan mennesker kun bruge 3 promille som drikkevand. Dette vand findes i grundvandsmagasiner, floder og ferskvandssøer. Vand bevæger sig rundt på jorden i en cyklus.\n4 Vandets kredsløb Vandet fordamper og kommer ned igen som regn..\n5 3 typer vand Saltvand har en saltkoncentration på 35 %o\nFerskvand har en saltkoncentration på mindre end 0,5 %o Brakvand har en saltkoncentration på mellem 0,5 og 35%o og er en blanding af saltvand og ferskvand. Det opstår typisk hvor ferskvand løber ud i havet. .\n6 Typer af søer Eutrof Oligotrof Dystrof\nNæringsrige, kalkholdige søer kaldes næringsrige eller eutrofe søer. Der er ofte både tilløb og afløb fra søen. Man finder næringsrige søer i landets frugtbare egne. Der vokser mange forskellige planter i og ved søen, og der er en stor produktion af planteplankton, som udnytter de mange næringsstoffer. Næringsstofferne kommer enten fra spildevand, der løber ud i søen eller afvanding fra marker, der er blevet gødet. Vandet er sædvanligvis grumset, og bunden er mudret. Planteplankton er små alger og svampe, der flyder i vandet. Planteplankton er den ene af to hovedtyper plankton, den anden er dyreplankton. En tredje gruppe er bakterieplankton.\n7 Typer af søer Eutrof Oligotrof Dystrof\nDe næringsfattige søer har et lavt indhold af kalk. Man kalder dem oligotrofe søer. De findes især i områder med heder og klitter. Når kalkmængden er lav, bliver pH også lav. Vandet er derfor surt. Der er ikke mange næringsstoffer til rådighed. Vandet er klart, og man kan ofte se bunden, fordi der ikke er ret meget planteplankton.\n8 Typer af søer Eutrof Oligotrof Dystrof\nEn tredje form kaldes dystrofe søer. Især søer i skovområderne er sure og næringsfattige. Vandet er brunt af bladrester, og sigtbarheden er ringe. Planteplankton vokser derfor dårligt, da det ikke trænger sollys ned i vandet. Når humus skal nedbrydes, bruges der ilt, så livsbetingelserne for dyreplankton er heller ikke gode. Søens overflade kan være dækket af flydebladsplanter som gul åkande og vandaks.\n9 Åer Et vandløb kan være en kilde, en bæk, en å eller en flod. Hvert eneste vandløb har et afvandingsområde eller et "opland", som det afvander. På sin vej mod havet vælger vandløbet den letteste vej, og derfor kan vandløb have udløb til både andre vandløb, søer, moser eller havet. Hovedparten af vandløbene er påvirket af menneskelige aktiviteter som f.eks. udretning og grødeskæring af hensyn til afvanding af arealerne langs vandløbene, rørlægning, spærringer, vandindvinding og udledning af spildevand. I forbindelse med den omfattende afvanding og opdyrkning af lavbundsarealer, der er sket gennem de sidste ca. 200 år, er over 90 % af vandløbene blevet udrettet og uddybet. Disse påvirkninger har resulteret i en forringelse af de fysiske og biologiske forhold i vandløbene.\n10 Åer Siden 1982 er forholdene blevet forbedret for smådyr, fisk og planter, da der er kommet krav om mere skånsom grødeskæring og vandløbsrestaurering. Flere og flere vandløb bliver lagt tilbage i deres gamle snoede forløb, og rørlagte strækninger bliver åbnet. Det betyder, at vandløb der tidligere blev rettet ud atter kan udvikle sig mere naturligt, hvilket forbedrer levevilkårene for vandløbenes plante- og dyreliv. Åen vil naturligt danne fald, aflejringer og slyngninger. Her får vandet mere fart på og bliver hvirvlet rundt. Dermed bliver der tilført ilt til vandet. Stryg og høl veksler ned gennem vandløbene og giver med deres forskellige særpræg mulighed for et mangfoldigt dyreliv. Stryg er de lavvandede sten- og grusbanker, der i naturlige vandløb ligger med regelmæssige mellemrum vekslende med dybere strækninger, som kaldes høl. Stryg er vigtige levesteder for vandløbenes smådyr, og ørreder graver deres æg ned her. Høl er de dybe steder og er ofte gode skjulesteder for ørreder.\n11 Ilt- og temperaturforhold\nGenerelt er der mere ilt i vand, som er i bevægelse. Så derfor er der mere ilt i åer end i søer. Iltsvind opstår, når kvælstof og fosfor på grund af nedbør bliver skyllet ud i vandet fra landjorden. I vandet giver stofferne næring til alger, der vokser i løbet af foråret. Når algerne dør sidst på foråret, falder de til bunds og nedbrydes af mikroorganismer under forbrug af ilt. Det betyder, at vandet ved bunden tømmes for ilt. Iltsvind forekommer naturligt, men bliver forstærket af påvirkningen fra mennesker. Desuden forstærkes iltsvind af stigende havtemperatur, idet ilten forbruges hurtigere i varmere vand, og varmere vand ikke kan indeholde lige så meget ilt som koldere vand. Uden ilt dør dyrene.. En storm tilfører frisk ilt til bundvandet. Youtube video om iltsvind:\n12 Temperaturforhold De fleste dybe danske søer har ikke ilt i bundvandet om sommeren. Iltsvind er udbredt over hele jorden, og det er opstået i nyere tid. De iltsvind, vi kender, dækker nu et kystområde på næsten km2. Iltsvindene så voldsomme, at områderne betegnes som døde zoner. Dvs. at der her ikke findes højere liv, fx fisk. Næsten kun mikroorganismer kan klare sig. Iltsvind kan også være naturlige. Nogle steder i verden, fx ud for Sydamerikas vestkyst, er der fra naturens hånd særdeles mange gødningsstoffer i vandet. Områdets enorme fiske- og fuglelivs ekskrementer, blev brugt bl.a. i Danmark som kvælstofgødning. I dybderne er der konstante iltsvind fra de døde alger, der synker ned. Her har imidlertid været iltsvind så længe, at der er udviklet dyrearter, som kan tåle det. I de nye døde zoner kan dyrene ikke tåle det.\n13 Springlag En lagdeling der sker i vandet i løbet af sommeren. Vand er tungere jo koldere det er, og tungest ved 4 grader. Dvs. når de øverste vandlag opvarmes af solen, sker der en lagdeling, således at ilten, der jo produceres af algerne i de øvre lag bliver i toppen og det kolde vand bliver iltfattigt. I foråret og efteråret har vi de kraftige vinde, hvor lagdelingen pga. omrøring forsvinder, og ilt og næringssalte fordeles jævnt igen.\n14 Planters behov for stoffer\nFor at leve har planter behov for forskellige stoffer. De har brug for carbon, som bladene optager i form af CO2 fra luften. Når CO2 kommer i kemisk forbindelse med vand i planten, omdannes det til glukose (sukkerstof) via fotosyntesen. Planten lever af glukose. Man kan kalde det plantens mad. Plantens rødder Plantens rødder har to funktioner: 1) Forankre planten, så den ikke vælter. 2) Suge vand og næringsstoffer op af jorden. Cellerne i rodspidsen deler sig, så der bliver flere, og de strækker sig, og borer sig længere ned i jorden. Lige bag ved spidsen af roden vokser små rodhår ud. De gør, at roden får en kæmpestor berøringsoverflade med Jorden, hvorigennem planten kan optage både vand og næringsstoffer fra jorden. I jorden ligger næringsstofferne opløst som salte i jordvandet. Nogle næringsstoffer bruger planterne meget af. Dem kalder man makronæringsstoffer. Nitrogen, fosfor og kalium er de vigtigste. Det er også dem, man bruger i kunstgødning i landbruget og i haverne. Andre næringsstoffer skal planterne kun bruge ganske lidt af. Dem kalder man mikronæringsstoffer.\n15 Kvælstofkredsløb Kvælstoffets kredsløb eller nitrogens kredsløb er afgørende for al liv på Jorden. Stoffet skal bruges af alle organismer. Andre bakterier fører kvælstoffet tilbage til atmosfæren Jordens atmosfære, indeholder ca. 78 % kvælstof i molekylær form Nedbryderne omdanner døde dyr og planter og urinstof til brugbare kvælstofforbindelser. Det luftformige kvælstof bliver omdannet til biologisk brugbare kvælstofforbindelser Nogle bakterier i jorden kan fiksere kvælstoffet. De lever frit eller i symbiose med bælgplanter.\n16 Eutrofiering For meget plantenæring i naturen kaldes eutrofiering eller næringsbelastning. Den tilførte plantenæring består mest af grundstofferne fosfor og nitrogen, der virker som gødning for planter. Næringsbelastningen kan komme naturligt, men det er sjældent. Noget kommer fra spildevand fra mennesker, fx beskidt vand fra fabrikker og fra vores hjem. Spildevandet bliver ført til rensningsanlæg, der fjerner næsten alle næringsstofferne. Derefter bliver vandet ledt tilbage til naturen. Næringsbelastningen kommer også fra gødning fra landbruget. Landbruget gøder markerne med gylle og kunstgødning, men afgrøderne bruger ikke alle nærings- stofferne. Resten siver ud i vandløb og søer, og kan derfra blive ledt helt ud i havet.\n17 Dyr og planter i åer Der er mange smådyr i åerne. De er tilpasset livet i strømmende vand. Mange smådyr er vandinsekter, der gennemfører larve- og nymfestadiet på et år i vandløbet inden de får vinger. Det er fx vårfluer, døgnfluer og slørvinger. Der findes omkring 40 forskellige arter af fisk i de danske vandløb. Bl.a. ørreder, laks, lampret, ål, den sjældne snæbel og diverse karpefisk. Flere af fiskene, f. eks. ørred og lampretter, vandrer på bestemte tidspunkter af året fra havet og ind i vandløbene for at gyde, mens andre fisk lever i vandløbene hele året. En række landlevende dyr og fugle afhængige af vandløbene, hvor de finder føde. Det er fx odderen, bæveren, isfuglen og bjergvipstjerten samt vandstæren om vinteren . I vandløb findes tre grupper af planter: ægte vandplanter, amfibiske planter og landplanter. De ægte vandplanter er tilpasset til livet under vand. Det er fx vandstjerne, vandpest, vandkrans, storblomstret vandranunkel, svømmende vandaks og børstebladet vandaks. De amfibiske planter kan leve både på land og i vand. Der findes mange amfibiske planter. De mest almindelige er: Enkelt pindsvineknop, Sideskærm, Vandranunkel, Grenet pindsvineknop, Eng-forglemmigej, Lancetbladet ærenpris, Manna-sødgræs og Brudelys. Landplanterne vokser helt overvejende på land, men kan også træffes under vand. Nogle findes sjældent under vand, mens andre relativt ofte under vand. De mest almindelige er: Rørgræs, Høj sødgræs, Bittersød natskygge, Lådden dueurt og Lav ranunkel.\n18 Dyr i søer Mange fredfisk Få planktondyr Få rovfisk Mange alger\nI en ren og næringsfattig sø er der normalt ¼ rovfisk. De spiser blandt andet fredfisk som skalle og brasen. Ved at holde mængden af de planktonspisende fisk nede kan bl.a. de store dyreplankton som dafnier skabe helt klart vand ved at spise hovedparten af algerne. I lavvandede næringsfattige søer ses en stor vækst af undervandsplanter. Planterne holder på jord/sand så det ikke bliver hvirvlet op. Der kan leve flere bunddyr som muslinger, snegle og myggelarver. Planterne er desuden skjul for rovfisk og store dyreplankton. I en uklar og nærringsrig sø stiger produktionen af planktonalger eksplosivt, når søen tilføres fosfor. Søen bliver grøn og uklar. Bundplanterne kan ikke få lys og dør. Rovfiskene får dårligere betingelser - ingen planter at gemme sig i og det er sværere at fange byttet på grund af den ringe sigt. Resultatet er mange fredfisk, der spiser alt, hvad der er af dafnier. Når dafnierne ikke spiser planktonalger, bliver søen endnu grønnere. En ond cirkel. Mange fredfisk Få planktondyr Få rovfisk Mange alger\n19 Planter i søer Vandplanter er vigtige for fiskene og søens miljøtilstand.\nI søer findes der tre typer vandplanter 1) vandplanter, der vokser ude i vandet, f.eks tagrør og dunhammer 2) vandplanter, der flyder på vandoverfladen, f.eks åkander 3) undervandsplanter, der kun vokser under vandet, f.eks vandaks, vandpest eller lobelia. Alle vandplanter er vigtige for fiskene, men undervandsplantern er den vigtigste. Aborren og geddeynglen har især gavn af undervandsplanter. Vandplanter bruges som skjulested De fleste fisk har brug for at kunne skjule sig på forskellige tidspunkter i deres liv. Fx er det vigtigt med skjul, når fiskeynglen lige er klækket og let kan blive ædt af andre fisk. Både fredfisk og rovfisk har også brug for skjul enten til at beskytte sig eller til at stå i skjul, før de angriber et bytte. Fiskene gyder på vandplanter Mange fiskeæg er afhængige af, at der er planter, de kan klistre sig på. Så kan æggene hænge oppe i vandet og få nok ilt, mens de udvikler sig. Det gælder fx for gedden, hvis æg hænger enkeltvis på planten. For flere arter har den nyklækkede larve også brug for planter at klæbe sig til i de første dage, indtil de selv kan svømme og finde føde. Hundestejlen har specialiseret sig, og bruger vandplanternes blade til at bygge en rede, når den gyder. Vandplanter som fødegrundlag Enkelte fisk kan æde friske vandplanter, som fx græskarpen. Mange smådyr, som fiskene kan æde, gemmer sig i planterne, f.eks. dafnier og andre dyreplankton samt snegle, tanglopper, guldsmedelarver, biller og vandbænkebidere.\n20 Bl.a. pil, birk og elletræer kan tåle at stå med rødderne i vand hele året. Træernes rødder har dog brug for ilt, så enten står de øverst på en tue eller så danner de, som elletræet, tit ånderødder. Det er rødder, der skyder ud fra stammen og fremmer ilttilførslen til rodsystemet. Mange vandplanter, fx åkander, har i stænglerne luftfyldte kanaler, som leder ilt til rødderne, og kan derfor respirere, selvom rødderne står i iltfattigt mudder på bunden af en sø.\n21 Insekters livscyklus Insekter skal gennem en opsigtsvækkende forvandling for at blive voksne.\n1) Fuldstændig forvandling Alle insekter lægger æg. De fleste gennemgår en fuldstændig forvandling. Dvs., at insektet skal gennem en række larvestadier, hvor dyret ikke ligner det voksne dyr. Derefter forpupper den sig. Inde i puppen forvandler den sig til et færdigudviklet og voksent dyr. 2) Ufuldstændig forvandling Hos nogle insekter ligner de unge de voksne gennem hele livscyklussen. Ungerne er blot mindre, og som regel med en lidt anden kropsform og farve. Ungerne kaldes for nymfer. Nymferne vokser ved at skifte deres hud. Huden er ufleksibel, så derfor danner nymferne en ny hud under den gamle, og bryder ud af den gamle, når den bliver for lille. De puster sig op, så den nye hud bliver så stor som mulig, inden den bliver hård. Nymferne får først færdigudviklede vinger og kønsorganer, når de er udvokset. _________________________________________________________________________________________ EX: Vårfluers livscyklus De gennemgår den fuldstændige forvandling. Ungerne lever som larver i vand. De fleste bygger et hus af sand, blade eller andet materiale for at beskytte dem. Larverne er igennem en række larvestadier og så forpupper de sig. Det gør de, ved at sætte huset fast, så det ikke bliver ført væk af strømmen, og bruger det som puppe. Når dyret kommer ud af puppen, kravler det op af vandet, og kan kort tid efter flyve væk. Guldsmedes livscyklus Guldsmede gennemgår den ufuldstændige forvandling. Æggene udvikles til nymfer, der lever som rovdyr i vand i flere år uden færdigudviklede vinger. Nymferne skifter hud gange, inden de forvandler sig til voksne. De kravler derefter op på en plante, og bryder ud af deres hud. Efter et par timer er de flyveklare. Voksne guldsmede lever kun et par uger. Den grønne kølleguldsmeds forvandling:\n22 Respiration Alle dyr har brug for at trække vejret -også vanddyr\nRespiration Alle dyr har brug for at trække vejret -også vanddyr. Det er dog lidt besværligt at trække vejret under vand. Derfor har de udviklet andre smarte måder… Hudånding De fleste insekter har et trachésystem, som er små kanaler i kroppen med luft. Åbningerne ind til disse rør kaldes spirakler. Det bringer oxygen frem til hele kroppen. Vandinsekter med hudånding har lukkede spirakler, så de ikke bliver fyldt med vand. Huden over spiraklerne er så tynd, at oxygen kan sive igennem.. Hudånding er meget udbredt hos vandinsekters nymfer og larver, fx hos slørvingenymfer. Ånderør Ånderøret minder om en snorkel. Disse vandinsekter har åbne spirakler ind til de luftfyldte kanaler i kroppen. De er nødt til at komme til overfladen for at få ilt. Fx har skorpionstægen, larver af svirreflue og glansmyg ånderør. Røret stikker op over vandet, og på den måde kan de trække vejret gennem ånderøret. Fysisk gælle Mange vandtæger og vandbiller har også åbne spirakler, men de laver en lille boble fyldt med luft. Når dyret trækker vejret bliver boblen mindre, og på et tidspunkt må de op til overfladen og hente ny luft. Voksne klobiller og dybvandstægen har en særlig fysisk gælle, hvor de kan optage ilten fra vandet. Det kræver , at der er meget ilt i vandet, ellers vil de blive kvalt. Udvendig gælle De husbyggende vårfluelarver har gæller, som sidder i store bundter på deres bagkrop. Andre vandinsekter har lange tråde, der virker som gæller. De kaldes gælletråde. Vandinsekter i vandløb har som regel mindre gælleorganer end vandinsekter i søer. GÆT HVORFOR! Se disse to youtube videoer om respiration:\n23 Økosystemer Et økosystem er samspillet mellem de levende organismer og deres omgivelser.\nJorden kan betragtes som ét stort økosystem, men økosystemer kan afgrænses til fx en skov eller en sø. Der kan altså være flere mindre økosystemer i ét økosystem. Alle levende organismer er på forskellige måder påvirkede og afhængige af andre organismer og af omgivelsernes klima. Fiskene og vandinsekterne er fx bl.a. afhængige af mængden af ilt i vandet og vandplanter.\n24 Biodiversitet Er betegnelsen for den mængde af dyr og planter, der findes i et område. Det kan være det mylder af liv, som findes overalt på kloden, eller det der findes indenfor en kvadratmeter. Høj biodiversitet = mange forskellige arter Lav biodiversitet = få forskellige arter Den biologiske mangfoldighed forringes og forsvinder i hastigt tempo. Der uddør lige så mange arter, som i den tid, hvor dinosaurerne blev udslettet. Kirkeuglen, der er Danmarks mindste ugle med sine blot 20 cm er på få årtier gået tilbage fra flere tusinde ynglepar til omkring 60 ynglepar. Flere sommerfuglearter er helt uddøde..\n25 Naturgenopretning I løbet af de sidste 100 år er mange plantearter forsvundet fra vandløbene og andre er reduceret. Det skyldes primært grødeskæring, der fjerner mange skjulesteder, gydemuligheder og fødekilder. Tilmed tåler mange plantearter ikke, at blive skåret ned gentagne gange. Udretningen af åerne gør, at der ofte kun er lidt variation i strøm, dybde og bundforhold. Derfor er der ikke plads til så mange forskellige plantearter som i naturligt slyngede vandløb. Forurening har også påvirket diversiteten i søer og åer. Grøde\n26 I midten af 1800 tallet blev mange enge drænet, vandløb rettet ud og søer og fjordarme tørlagte, så jorden kunne bruges som landbrugsjord. Resultatet blev en øget landbrugsproduktion, men også et mindre varieret landskab og et fattigere dyre- og planteliv. -Nu bliver de drænede søer genoprettet og sumpet landbrugsarealer til levende naturperler. Mange åer får nu lov til at bestemme deres egen vej, så der igen kommer slyngninger, variation i strøm, dybde og bundforhold, og grødeskæringen begrænses. Der er lavet en bestemmelse om en randzone langs med åerne til økologisk produktion, naturpleje eller andre tiltag der kan være til gavn for natur, miljø og biodiversiteten. Tastum sø lige udenfor Skive er tørlagt. Brokholm sø er et eksempel på en sø, der er genoprettet.\n27 Fotosyntese CO2 O2 Solenergi H2O 6H2O+6CO2+solenergi=C6H12O6+6O2\nSe den engelske dokumentarserie ”Hvordan jorden blev grøn” 1 om planternes betydning for livets udvikling på Jorden. I hver en celle af et grønt blad findes Kloroplasterne, som skaber fotosyntese, når solstrålernes fotoner rammer bladet, og fotonernes energi bruges til at dele et vandmolekyle i brint og oxygen (ilt). Brinten bruger planten til at vokse ved at forbinde brint med kuldioxid og danne sukker, men ilten frisættes som et affaldsprodukt. Afsnit 1 varer 49 minutter H2O 6H2O+6CO2+solenergi=C6H12O6+6O2\nDownload ppt "SØ og Å."


Gribskov: Ansøgnign Høhotel på gården Tirsvæld\nProFile Public > Dagsordener og referater > Kultur- og Idrætsudvalget > 2016 > 25-10-2016 >\nANSØGNIGN HØHOTEL PÅ GÅRDEN TIRSVÆLD\nHøhotel på gården Tirsvæld\nPå gården Tirsvæld, Bækkebrovej 21, Tisvildeleje, overvejes at stille ledig staldkapacacitet mv. til rådighed for gæstende ryttere (høhotel) og hertil knytte muligheden for at inkvartere sig simpelt, naturnært og alligevel rimelig bekvemt i et 90 m2 spændende lokale, der også lejlighedsvis vil kunne benyttes til natur-, historie-, debat- og kulturarrangementer.\nGårdens beliggenhed er eminent lige overfor Tibirke Kirke og kilden Tyrs Væld, dvs. med direkte rideadgang til Tisvilde Hegn på den ene side og med marker ned til Holløse Bredning på den anden og med synlige vidnedsbyrd om de seneste 5000 års historie indenfor få hundrede meter.\nHøhotellet vil åbne mulighed for, at ryttere kan komme og inkvartere hesten nogle dage for at ride i området og ikke mindst Tisvilde Hegn, der for mange er Danmarks bedste rideskov.\nSheltermuligheden vil foruden disse ryttere give inkvarteringsmulighed for f.eks. ornitologer (Holløse Bredning), pilgrimsvandrere, cykelturister\nEvents kan f.eks. være guidede ture og tilknyttet foredrag/debat, et madarrangement af en af de lokale kokke baseret på produkter fra gården/naturen, musikarrangement mmm\nDet lyder dyrt, men det er det næppe. Alle de ydre rammer er her, stikledninger er ført frem, bygninger og omgivelser er renoverede og velholdte, beliggenheden helt central og enestående for områdets kultur og natur.\nHvad der mangler er:\n- simpelt toilet og bad\n- udekøkken e. lign.\n- hjælp til etablering af netbaseret markedsføring\n- enkelte byggematerialer til interiør\n- evt. bedre dør og port\nGården har siden 1998 været drevet naturnært med stutterivirksomhed, der grundet min alder (64) er blevet trappet lidt ned. Det har foruden nogle bokse lediggjort et fantastisk lokale (tidligere loen), der ellers er påtænkt benyttet til indretning af ejendommens bolig nr. 2.\nSåfremt det har kommunens interesse overvejer jeg gerne ovenstående alternativ. Det er ikke tanken, at gården skal op i høj puls med mest mulig booking, men blot i sommerhalvåret tilbyde den stemning og ro, der hviler over gården, indenfor de eksisterende rammer og til flere end de relativt mange ryttere, der allerede har deres daglige gang her. Jeg sender en enslydende ansøgning til puljen for turisme og erhverv, da jeg ikke helt kan se, hvor projektet hører bedst hjemme.\nSkal projektet nyde fremme, vil det bedste klart være, at udvalget aflægger et besøg på ejendommen.


Frank Aaen: Jeg vil savne turene med M�rsk - Politiken.dk\nPolitik 16. apr. 2012 KL. 16.20\nFrank Aaen: Jeg vil savne turene med M�rsk\nKritiker. Enhedslistens Frank Aaen er v�ret trofast g�st ved M�rsks generalforsamlinger bev�bnet med kritiske sp�rgsm�l. Arkivfoto. - Foto: LARS KRABBE Kritiker. Enhedslistens Frank Aaen er v�ret trofast g�st ved M�rsks generalforsamlinger bev�bnet med kritiske sp�rgsm�l. Arkivfoto. - Foto: LARS KRABBE Mærks største kritiker kommer til at savne sine stridigheder med den afdøde skibsreder.\nMed skibsreder M�rks Mc-Kinney M�llers d�d mister Enhedslistens Frank Aaen symbolet p� et slags fjendebillede. Aaen har som aktion�r troligt stillet op til generalforsamlingerne i M�rsk v�bnet med kritiske sp�rgsm�l til blandt andet virksomhedens skattebetaling i Danmark. �Jeg har haft en del ture med ham gennem tiderne. Dem kommer jeg til at savne. P� den m�de er det en s�rlig dag for mig�, siger Frank Aaen. �Jeg bliver selvf�lgelig ogs� r�rt og t�nker p� familien, som man jo g�r ved d�dsfald�, siger Frank Aaen. Gik over stregen �n gang\nP� generalforsamlingerne har det indtil for nylig v�ret skibsrederen selv, der svarede Aaen igen, n�r han stillede sine sp�rgsm�l. For det meste i en korrekt tone. �Der har kun v�ret en enkelt gang, hvor jeg synes, han tr�dte lidt uden for rullen. Det var, da han ved en generalforsamling sk�ldte mig voldsomt ud fra talerstolen, efter at generalforsamlingen var lukket, og jeg ikke kunne komme til genm�le�. OVERBLIKGrafik: Her er M�rsk-familiens stamtr�\n�Det var en reaktion p� mine sp�rgsm�l til M�rsks rolle under Anden Verdenskrig. Og det f�rte til, at man siden begyndte at grave i, hvad der egentlig var foreg�et og fandt ud af, at den st�rste v�rnemagerb�de, der blev givet til et dansk selskab efter krigen, var til M�rsk og riffelsyndikatet�. �Det f�rte ogs� til, at da M�rsk ikke kunne f� Berlingske til at stoppe artiklerne, solgte han Berlingske. Det er da en relativt dramatisk historie, der viser en anden side af ham. De fleste gange blev hans �konomiske magt vist meget diskret, men enkelte gange blev det vist �bent, som i dette tilf�lde, med en relativt stor konsekvens�. M�rsks betydning er overvurderet\nB�de politikere, erhvervsfolk og kongehus st�r i dag i k� for at rose den afd�de skibsreder for den positive betydning, han har haft p� Danmark, b�de �konomisk og kulturelt. Frank Aaen er skeptisk over for, om det holder stik. �Det er klart, at en mand, der har haft magten over de danske oliereserver, lige s� l�nge vi har vidst, at der var olie, har haft betydning�, siger Aaen. L�S OGS�Thorning: F� har pr�get Danmark som M�rsk\n�Men der er nogen overvurdering af, hvor mange job, der rent faktisk er skabt i Danmark p� grund af M�rsk. Mange af jobbene ligger i udlandet. Det er klart, at olien giver noget besk�ftigelse, men olien er jo en samfundsv�rdi og ville under alle omst�ndigheder skabe besk�ftigelse. Det samme med butikkerne (M�rsk ejer Dansk Supermarked, red.). Man kan kun drive butikker, fordi der er en eftersp�rgsel efter butikker�, siger Frank Aaen. Han minder om, at M�rsks skattebetaling i Danmark sidste �r l�d p� 56 millioner kroner. Dermed er de danske indt�gter takket v�re firmaet ogs� begr�nsede, mener han. Ingen kan arve M�rsks magt\nI de seneste m�neder har det v�ret p� tale at genforhandle Nords�aftalen, som er statens aftale med M�rsk om betalingen for den danske olie, som M�rsk udvinder. Forel�big har M�rsk ikke v�ret positiv over for at genforhandle aftalen. L�S OGS�M�rsk st�r fast p� aftale om nords�olien\nOg at den gamle skibsreder nu er d�d, vil formentlig ikke �ndre p� positionen. �Det er klart, at den magt, som var knyttet til personen M�rsk, kan arvtagerne ikke umiddelbart arve. Men ledelsesskiftet i M�rsk er sket over en l�ngere periode, s� der vil formentlig ikke ske det store�, vurderer Frank Aaen. FACEBOOKBliv ven med Politiken Se også\nStaten var M�rsks st�rste fan 21. apr 14.00\nLav skatteprocent truet: M�rsks d�d kan udl�se skattesm�k\n19. apr 08.42


U-21 VM 10 danse i Israel\nSøndag 8. december 2013 blev der afholdt U-21 VM i 10 danse i den Israelske by Ashdod og fra Danmark deltog parret Hans Christian Kogsbøll og Charlotte Winding Larsen, der i det forgangne år har udmærket sig ved konstant at være med i toppen af dansk dans i deres aldersgruppe.\nTurneringen blev afholdt i en sportshal under ombygning idet det lokale basketball hold var rykket en division op og derfor havde brug for renovering. Dette resulterede desværre i at der ikke var nogen væg bag ved scenen, hvilket gav en ret kold hal. Heldigvis var dette ikke noget der påvirkede Hans Christian og Charlotte, der trods deres unge alder allerede er godt rutinerede i internationale turneringer.\nHans Christian og Charlotte dansede, efter min mening, op til deres eget gode niveau dagen igennem. Første runde startede med latin og her var danskerne meget overbevisende. Blandt et felt af dansere der primært er overtunet med energi og speed, skilte Hans Christan og Charlotte sig markant ud ved at levere latin dans der ikke kun giver krydser ved første øjekast men også når man fortsætter med at kigge på dem.\nI standard delen af første runde skilte Hans Christan og Charlotte sig endog endnu mere ud, da de formåede at opretholde det gode niveau fra latin delen. Rigtig mange af parrene formåede slet ikke at skifte fokus til standard og derfor blev mit generelle indtryk af første runde standard, at parrene dansede overfladisk og slet ikke lyttede til den ellers udmærkede musik der blev spillet. I særdeleshed vals og slowfox der blev spillet lidt langsommere end normalt formåede Hans Christan og Charlotte at bruge deres fødder og stående ben, mens hovedparten af parrene slet ikke lyttede til musikken og blot kørte efter devisen ”jo hurtigere, jo bedre”.\nHans Christan og Charlotte gik selvfølgelig klart videre til top 24 og missede kun 3 ud af de 90 mulige krydser.\nI anden runde, som startede med standard, oppede parrene sig væsentligt. Hans Christan og Charlotte dansede lige så fint som i første runde, men deres konkurrenter havde lige et højere gear at skifte til, hvorfor Hans Christan og Charlotte desværre endte på en 14 plads kun 6 krydser fra en VM semifinale. Over 10 danse er 6 krydser ikke meget at mangle og med lidt ekstra held kunne de sagtens have været blandt de 12 bedste par.\nEfter denne fine 14. plads kan vi glæde os over, at Hans Christian og Charlotte stadig har nogle år tilbage i U-21 og man må derfor være fortrøstningsfuld i forhold til fremtiden og håbet om at det unge par kan til at finde vej til både semifinalen og endda måske finalen.\nPå vegne EliteDriften\nWDSF Rejseprojekt – 2. halvår 2015\nTil almen orientering offentliggøres hermed listen over de turneringer Elitedriften pt har valgt at fokusere på/prioritere ifm vores WDSF rejseprojekt i 2. halvår 2015.\nPrimær målgruppen er i sagens natur vores Elite- og Subelite gruppe (som kan ydes tilskud til disse turneringer), men ALLE DS par er meget velkomne til at koble sig på ”den danske gruppe” ifm en eller flere af disse WDSF turneringer, hvor vi tilbyder at guide/koordinere ift tilmeldinger, hotelbooking, rejse og indgangsbilletter.\nDOWNLOAD: WDSF Rejseprojekt – 2. halvår 2015


Lasse Burholt - Blogging on!: Vores sunde FRIE valg er truet\nVores sunde FRIE valg er truet\nEmnet er for så vidt rejst i denne debattråd: "Helsekost under angreb" og mere direkte i "Minister skal kigge på sund margarine" på Amino - men kan ikke undgå at udtrykke min forundring på en lidt større remskive; jeg sidder nemlig med dagens avisnyheder og er stærkt foruroliget ved det faktum, at alt hvad der er sundt - og alle initiativer for større fødevaresundhed - i høj grad bliver sablet ned eller sat under unaturlig meget FORKERT fokus.\nNu tænker jeg ikke helt isoleret set på de ting jeg selv er involveret i - men tænker på alle brancher, alle typer produkter, som enten markedsfører sig som økologiske og sunde - eller er beriget med sunde, naturlige emner (vitaminer m.m.).\nDagens eksempel er Becel, som nu skal stå skoleret for vores minister indenfor fødevarer - ministeren skal nemlig kigge på "sund margarine".\nNu ved vi jo alle, at margarine ikke rangere blandt det vi normalt forbinder med noget sundt - men nuvel, vi bruger det i stor i stil i vores madlavning - af samme årsag har Becel kastet margarineprodukter på markedet, som de har gjort sundere - så meget sundere, at de har et kolesterolnedsættende stof i margarinen - det betyder selvfølgelig ikke, at man så bare skal spise en masse Becel for at sænke kolestoroltallet - men det betyder at et skift fra sin normale margarine til Becel, bevirker at det ihvertfald ikke er på det punkt i sit fødevareforbrug, man behøver spekulere SÅ MEGET på kolesterol (Det vil jo selvfølgelig være allerbedst hvis margarine udfra helt enkle sundhedsprincipper blev taget ud af sin madlavning, men fedt er ikke nødvendigvis altid af det onde).\nBecel fik EU tilladelse til, at markedsføre sig som sundhedsfremmende - og til trods for vi er i EU - så skal Becel alligevel nu til at argumentere sin sag i forhold til dansk lovgivning.\nReklamerne, som Becel i sin tid kastede i spil, blev kendt ulovlige fordi reklamerne ikke fortalte at produktet skulle indtages under lægeligt tilsyn!\nDet er jo helt forrykt: Vi kan alle kaste ligeså meget margarine (og andre usunde ting) i ansigtet som vi lyster --- butikkerne må bugne af usund, billig, ringe margarine; de må sælge det helt uden nogen blander sig - men vil man kaste sig i lag med Becel, så skal lægen praktisk talt stå i køkkenet når man panere flæsk eller bager boller!\nHvis ikke man kan se det ulogiske i sådan en tankegang, så er verden af lave - og ja, det er den så rent faktisk også!\nEn anden begrundelse for, at reklamerne blev forbudt var, at de ikke oplyste, at børn og gravide skulle holde sig den margarine...!\nBecel har så lært lektien - og har nu forsynet tingene med bjælker der forklarer nærmere om produktet.\nDet kan vist ikke komme bag på så mange, at SUNDE madvarer (og helsekost) er en trussel på lægemiddelindustriens brød, ligeså vel som det vel heller ikke kommer bag på os, at sunde og raske mennesker ikke bidrager med indtægter til netop den industri. Af samme grund er ernærings- og helsekostbranchen jo i direkte konkurrence med lægemiddelbranchen.... og det er hele humlen ligger: Det ligger helt fast at lobbyarbejdet i kulissen er finansieret i en helt skæv retning...\nIndsendt af Lasse Burholt kl. 4:04 AM\nDansk TV efter Network Marketing selskabet XanGO\nStof2000 - nu sponsor for Bjarne Riis\nCremen der gik til filmen - Network Marketing evol...\nOpfattelsen af Network Marketing\nLuksus stationcars til spotpris\nAt få nogen til at li´ dig er lettere end du tror\nHvorfor være iværksætter?\nAnnonce-humor: Kongen har talt\nTelefoni og MLM går ikke længere hånd i hånd\nA-kasse for selvstændige er røveri\nHelsekost under angreb - kampen om markedet\nJim Rohn på dansegulvet\nKaffe med en kendt på McDonalds


Ansatte med en meget høj anciennitet er særligt beskyttede mod fyringer, men må en virksomhed sætte dem ned i tid, hvis der er en god grund? Det spørgsmål blev afklaret i en sag hos Afskedigelsesnævnet for nyligt.\nMedarbejdere med over 25 års anciennitet er særligt beskyttede mod opsigelser på grund af arbejdsmangel, men må man som arbejdsgiver sætte dem ned i tid?\nDet skulle Afskedigelsesnævnet for nyligt tage stilling til, og arbejdsgiveren fik medhold, da årsagen til at sætte medarbejderen ned i tid var sagligt begrundet, og virksomheden havde gjort sig tilstrækkelige overvejelser om alternative løsninger.\nAfgørelsen er ifølge advokatfuldmægtig Pernille Arreskov-Hansen et godt eksempel på, at selvom medarbejdere med over 25 års anciennitet er særligt beskyttede, afskærer det ikke en arbejdsgiver fra at opsige eller varsle disse medarbejdere ned i tid, hvis opsigelsen er sagligt begrundet og i øvrigt sker begrundet i nødvendige driftsmæssige hensyn.\nSagen omhandlede en klinikassistent ansat i en tandklinik. Efter en af tandlægerne stoppede i klinikken, måtte klinikken erfare, at der ikke var nok arbejde til klinikassistenterne, og det blev derfor besluttet, at deres arbejdstid skulle reduceres med 12 timer om ugen.\nKlinikken overvejede en fælles løsning, hvor nedsættelsen af timerne blev fordelt imellem alle klinikassistenterne. Syv af klinikkens assistenter afviste dog denne model, og ledelsen vurderede derfor, at man måtte foretage en vurdering af hver enkeltes kompetencer, arbejdsopgaver og faglige kvalifikationer for bedst at kunne vurdere, hvilken klinikassistent, der skulle varsles ned tid.\nValget faldt på en medarbejder med 25 års anciennitet, da det var denne klinikassistents arbejdsområde, der var berørt af arbejdsmanglen. Klinikassistenten fik sin ugentlige arbejdstid varslet ned med 10 timer, hvilket hun ikke ville acceptere, og hun meddelte derfor virksomheden, at hun betragtede sig som afskediget.\nSagen blev indbragt for Afskedigelsesnævnet, hvor klinikassistenten mente, at virksomheden ikke havde haft en saglig begrundelse for at varsle netop hende ned i tid. Hun mente desuden, at virksomheden ikke havde de særlige hensyn, der gælder ved afskedigelse af en medarbejder med over 25 års anciennitet.\nVirksomheden var dog af den overbevisning, at man havde forsøgt andre løsninger bl.a. med en kollektiv nedsættelse af arbejdstiden, hvilket ikke viste sig muligt. Virksomheden argumenterede også med, at de øvrige medarbejdere enten var særligt beskyttede, var nøglemedarbejdere eller kulturbærere på klinikken, og klinikken kunne derfor ikke undvære disse.\nAfskedigelsesnævnet kom frem til, at virksomheden havde været opmærksom på den særlige beskyttelse af medarbejdere med 25 års anciennitet, og at de overvejelser som virksomheden havde gjort sig inden de varslede klinikassistenten ned i tid var sagligt begrundede og baserede sig på nødvendige driftsmæssige hensyn.\nValget af at det netop var klinikassistenten som skulle varsles ned i tid var derfor sagligt begrundet, og tandklinikken blev frifundet.\nDet er vigtigt at understrege, at sagen ikke er ført af HORESTA og ovenstående nyhedstekst kan derfor ikke erstatte juridisk rådgivning. For yderligere spørgsmål kan medlemmer altid kontakte HORESTA’S juridiske callcenter på tlf. 3524 8040.


Supertalent siger farvel til Aalborg: - Det bliver trist at spille den sidste kamp her | TV2 Nord\nI efteråret 2016 mødte TV2 Nord Sander Sagosen fra Aalborg Håndbold til en snak om at være udlænding i Nordjylland. Indslaget er det tredje i en serie af indslag om netop det emne.\nSupertalent siger farvel til Aalborg: - Det bliver trist at spille den sidste kamp her\nSander Sagosen skifter snart 'Nordens Paris' ud med det rigtige Paris. TV 2 SPORT har mødt nordmanden, der vil være verdens bedste håndboldspiller.\n10. maj 2017, kl. 14:13\nJonas Sauermilch og Søren Hansen\nTo håndmadder. Én med æg og én med fiskefrikadelle. Begge med rigeligt remoulade.\nEn klassisk dansk frokost, som åbenbart også falder i en nordmands smag. I hvert fald var det Sander Sagosens valg i buffeten efter Aalborg Håndbolds afsluttende tirsdagstræning inden første DM-semifinale mod BSV onsdag aften.\nMen måske kun i mangel af bedre.\n- Jeg har fået alt for meget rugbrød her i Danmark. Jeg er ikke alt for vild med det. Det smager godt engang imellem. Men jeg må sige, at fransk mad smager et hak bedre end dansk, siger Sander Sagosen med et smil på læben.\nEn læbe, der roligt kan glæde sig til finere fransk madkunst og færre rubrødsmadder. For med udgangen af denne sæson skifter den 21-årige nordmand Danmark og Aalborg Håndbold ud med Frankrig og Paris Saint-Germain Handball.\n- Jeg kommer derned som en Sander Sagosen, der skal til at tage fat på nye eventyr. Jeg vil være den bedste. Så enkelt er det. Og så må jeg arbejde for det. Om de ser mig som talent eller verdensstjerne, når jeg ankommer, er ligemeget for mig, siger Sander Sagosen.\nSelvtilliden fejler intet hos unge Sagosen, der nu efter tre år i Aalborg Håndbold og den danske håndboldliga nu er klar til at prøve kræfter med en af verdens største håndboldklubber.\nMen der var han slet ikke for tre år siden.\nFra Norge og Bærum til Danmark og Aalborg\nSander Sagosen har længe været kendt som et stort talent i norsk håndbold. Og ungdomskarrieren gik da også slag i slag for den unge nordmand.\nI 2013 forlod han trygge Trondheim og flyttede til Oslo. Her fik han sin debut i den bedste norske håndboldrække for Haslum HK, mens han til daglig gik på Idrætsgymnasium i Bærum\nquote Den danske liga har udviklet mig til den spiller, jeg er nu\nMen det var først i 2014, at en 18-årig Sander Sagosen tog karrierens måske hidtil vigtigste skridt. Aalborg håndbold og den danske liga ventede på at blive indtaget.\n- Jeg har taget mange store skridt her. Jeg kom som en talentfuld norsk dreng, men nu synes jeg, jeg har udviklet mig til at præstere på højt niveau. Specielt de sidste to år har været gode – både med Aalborg og på landsholdet, siger Sander Sagosen, der i dag er blevet 21 år og har været i Aalborg i tre sæsoner.\nTre sæsoner, der har transformeret Sander Sagosen fra stort talent til holdets vigtigste spiller. Af flere eksperter vurderes han som ligaens bedste.\nI det netop overståede grundspil blev nordmanden ganske passende kåret som MVP. Altså den mest værdifulde spiller af alle.\n- Det har betydet virkelig meget for mig. Jeg har været her i tre år, og det er blevet en stor del af min karriere. Det er det første skridt jeg tog udenfor Norge, og det var første gang, jeg oplevede noget andet end Norge.\n- Jeg synes jo, den danske liga er meget, meget god. Det har givet mig meget. Der er mange gode spillere og hold. Og niveauet er væsentligt højere end for eksempel i Norge. Den danske liga har udviklet mig til den spiller jeg er nu, siger Sander Sagosen og tilføjer:\n- Jeg havde fuld tiltro til det valg, jeg traf, da jeg skiftede til Aalborg. Men jeg må sige, at det nok er gået lidt over min egen forventning. Jeg har fået en masse tillid, og jeg føler, jeg har grebet chancen.\nSander Sagosens klubkarriere\n'Dejligt at være norsk i Danmark'\nI Aalborg Håndbolds kamparena, Gigantium, sidder udskiftningsspillere, trænere og holdledere rigtigt behageligt på sidelinjen.\nHer har klubben nemlig prioriteret at have komfortable racer-sæder i læder, hvor andre klubber måske har plastic-stole eller en træbænk.\n- I Aalborg skal man sidde så godt som i en Ferrari, griner Sander Sagosen.\nOg netop de gode faciliteter var med til at lokke Sagosen til Aalborg for tre år siden.\nquote Jeg har altid troet på, at jeg kunne blive den bedste\n- Jeg havde jo ofte hørt om klubben. Blandt andet gennem Håvard Tvedten og Ole Erevik, som spillede her. Det er en klub med gode traditioner, og så er det en klub, som hele tiden har troet på mig. De lagde en god plan for mig.\n- Jeg vidste jo, at det var en topklub, og at de spillede med om DM-guldet. Det var klubbens ambition. Og det var min ambition. Og så er faciliteterne jo upåklagelige. Da jeg skrev under, var jeg slet ikke klar over, at de var så gode. Men her er alt under ét tag. Alt, hvad du skal bruge for at udvikle dig som håndboldspiller, siger Sander Sagosen.\nAalborg Håndbold har det højeste tilskuersnit i herrernes håndboldliga. I grundspillet var der i gennemsnit over 3.500 tilskuere på plads i Gigantium, når Aalborg Håndbold spillede på hjemmebane. Og i slutspillet bliver det tal væsentligt højere.\n- Det er en virkelig fed arena. Her har jeg haft mange gode oplevelser. Jeg får altid et lille kick af at gå herind. Selv til træning. Så ved jeg ligesom, at nu skal jeg præstere. Nu er der meget på spil. Det har været min hjemmebane i tre år, og jeg har spillet godt over 100 kampe her. Så det er klart, det er min hjemmebane.\n- Det bliver trist at spille den sidste kamp her. Men eventyret her skal jo have en afslutning. Og jeg håber, det bliver en positiv en af slagsen, siger Sander Sagosen.\nEn positiv afslutning på et positivt ophold. Det vil den kommende Paris-spiller give alt for at opnå. For opholdet i Danmark har været noget særligt.\n- Det har været skønt. Det er altid dejligt at være norsk i Danmark. Jeg faldt hurtigt til rette her. Jeg kommer til at savne drengene. Jeg har været sammen med dem i tre år nu, og de er blevet nogle gode venner for mig. Det kommer jeg til at tage med mig, siger Sander Sagosen.\nSander Sagosen vil være verdens bedste håndboldspiller. Det har han sagt flere gange i løbet af sit ophold i Danmark. Det er skam ingen hemmelighed.\n- Jeg har altid troet på, at jeg kunne blive den bedste. Det har jeg altid sagt. Det sagde jeg til min far som lille dreng, og han har altid bakket mig op. Jeg stoler på den plan, jeg har lagt med min far og mine rådgivere, siger Sander Sagosen.\nquote Jeg har taget 8-9 kilo på, siden jeg kom til Danmark\nEn håndboldspiller med rådgivere og en så målrettet karriereplan. Det er bestemt ikke hverdagskost.\nI følge planen skulle Sagosen spille tre år i Danmark, for derefter at tage skridtet til en af verdens største klubber. Flueben ud for den.\nMen det har krævet hårdt arbejde. Særligt styrkelokalet i Gigantium har han frekventeret ofte.\n- Jeg var ikke så stor, da jeg var mindre. Så jeg har været virkelig afhængig af at få trænet meget styrketræning. At få lagt kilo på. Jeg håber, jeg er stærk nok til at tage næste skridt nu. Men der skal stadig lægges kilo på. Jeg har taget 8-9 kilo på, siden jeg kom til Danmark, siger Sander Sagosen.\nNetop træningsmoral er et punkt, som den unge nordmand er meget bevidst om. Han ved, hvad den rette træning kan føre til.\n- Uanset hvor træt jeg er, så føler jeg, at jeg bliver i bedre humør af at træne.\n- Det er sjovt at træne. Jeg vil hele tiden blive bedre, og jeg har været ude og sige ganske offensivt, at jeg vil være den bedste. Og jeg ved, hvad det kræver at blive den bedste. Der må man træne hårdere end alle andre, siger Sander Sagosen.\nNu venter så en fremtid som håndboldstjerne i byernes by. Men først skal sæsonen gøres færdig med Aalborg Håndbold. Her venter i første omgang to semifinaler mod BSV.\nOg selvom det har været tre gode år i Aalborg, så er der noget, der nager.\n- Nu har jeg knoklet her i tre år uden at vinde noget, og det er træls. Jeg har det skidt med ikke at have vundet noget med Aalborg. Jeg er bygget sådan, at jeg altid spiller for at vinde. Jeg vil vinde titler. Og jeg har ikke vundet en skid her i Aalborg. Det ville være virkelig fedt at afslutte med DM-guld, siger Sander Sagosen.\nMan kan roligt sige, at Sander Sagosen fra Trondheim har lagt en god plan. Til sommer venter næste udfordring: Paris Saint-Germain.\nMen selvom karrieren indtil nu er forløbet ganske smertefrit, så er det de færreste, der går gennem et helt håndboldliv uden bump på vejen.\n- Jeg er klar over, at der vil komme modgang på et tidspunkt. Sådan vil det være. De sidste tre år har været med pil opad, men jeg er klar over, at ikke alt i karrieren vil være en dans på roser.\n- Jeg føler, jeg har noget at komme med i Paris. Det bliver spændende at se, hvordan det arter sig. Jeg skal lægge den indsats, der skal til, siger Sander Sagosen.\nMen vigtigst af alt så bliver Sander Sagosen til sommer "genforenet" med sin kæreste.\nHanna Bredal Oftedal spiller nemlig også håndbold på professionelt plan i Paris.\n- Nu har vi boet væk fra hinanden i tre år. Jeg lægger ikke skjul på, at det har været hårdt i perioder. Jeg er jo glad for hende og vil gerne tilbringe så meget tid som muligt med hende.\n- Men vi har begge været klar over, at vi har en karriere at tage hensyn til. Nu har vi boet fra hinanden i nogle år, så nu glæder vi os til at bo sammen i nogle år, siger Sander Sagosen.\nMen det er nok tvivlsomt, om der kommer rugbrød på frokostbordet hos familien Sagosen-Oftedal i Paris.\nLandsholdskeeper følte sig svigtet: - Jeg sad to måneder alene og kiggede ind i en væg\nHovedskade tvinger landsholdstalent til at stoppe karrieren\nDM-finalist henter gammel kending af dansk håndbold


Anne Sofies far har sclerose: "Det er ikke ham, jeg er vred på, det er sclerosen" | Scleroseforeningen\nAnne Sofies far har sclerose: "Det er ikke ham, jeg er vred på, det er sclerosen"\nAnne Sofie Troels på 23 er vokset op med sin far, der har sclerose. Gennem hele opvæksten har hun haft fokus på at skulle passe på ham, og det har presset relationen til hendes far.\nBare et par år gammel stavrer Anne Sofie hen mod sin far. Han ligger på sofaen, for han har fået endnu et attak. Anne Sofie tager fat i sin fars hånd. Hun vil have ham til at gå rundt om sofabordet - ikke lege, men bare rundt om sofabordet, for det er det han kan. Anne Sofie husker det ikke selv, men det er sådan hun har fået fortalt episoden af både sin far og mor:\n”Det viser bare, at jeg altid har ville gå gennem ild og vand for min far. Jeg har altid været meget overbeskyttende, taget hans parti og tænkt over, at han skulle være glad,” fortæller Anne Sofie, der som barn så sin far som lidt af en helt.\nEn opvækst på sclerosens præmisser\nSom både barn og ung har Anne Sofie tænkt sclerose som noget fysisk og blev først som voksen opmærksom på sin fars kognitive udfordringer. Først indenfor de sidste par år har hun indset, at hun hele sin barndom og ungdom har tilpasset sig sin fars sygdom:\n”Jeg er nok blevet skældt mere ud, tænkt mere over at skulle være stille, og jeg har aldrig sagt fra over for min far. Jeg var hele tiden opmærksom på, at han skulle kunne lide mig, for han havde jo nok at se til.”\nAnne Sofie har taget oplevelserne derhjemme med sig, når hun mødte andre jævnaldrende. Hun har til tider været hårdere over for andre og har efterlignet sin fars kognitive udfordringer med en hårdere tone og manglende empati:\n”Jeg var jo vant til hjemmefra, at det var sådan, man var. Jeg tænkte ikke over det dengang. Det er slet ikke mig at tale hårdt til andre, men jeg var bare helt ude af den.”\nI dag har Anne Sofie dårlig samvittighed over, at hun som barn og ung har snakket hårdt til andre, men hun har også indset, at det var fordi, hun var presset over sin fars sclerose. På trods af dette har hun haft en god barndom, hvor hun altid har haft det sjovt med sin far, kørt race på hans kørestol og spillet fodbold med ham. Alligevel har hun udviklet en vrede mod sin far - en vrede over, at hun ikke kunne sige fra, skulle passe på ham og skulle tage sig af hans meninger:\n”Det er jo ikke noget, min far har bedt mig om, men jeg har bare gjort det af mig selv. Jeg er vred over, at det bare blev normaliseret, at jeg skulle vokse op sådan. Men jeg ved jo godt, at det ikke er min fars skyld. Det er sclerosens skyld.”\nEt fundament bygget på kærlighed\nNetop vreden til sin far har givet Anne Sofie dårlig samvittighed, for hvordan kunne hun tillade sig at være vred, både på en hun elsker, men også når hun godt ved, at det er scleroesen, hun bør være vred på? Derfor har Anne Sofie haft brug for en periode, hvor hun ikke så sin far så meget, som hun plejede:\n”Jeg havde brug for at finde ud af, hvem jeg var, når jeg ikke hele tiden tænkte på min fars sclerose. Jeg har været ved at bygge min relation til min far op på ny. Det har været en sorg at skulle ødelægge billedet af min far, som én der ikke kan gøre noget forkert, men at jeg godt må sige fra overfor ham.”\nI dag har Anne Sofie et tættere forhold til sin far, og hun ser ham oftere igen. De har det stadig sjovt og hygger sig sammen:\n”Jeg vil gerne nå derhen, hvor jeg kan snakke med min far om min opvækst. Det er stadig for følsomt. Men jeg kan mærke, at vi er et bedre sted nu. Jeg er blevet bedre til at sige fra. Nogle gange falder jeg ned i den gamle rille, hvor jeg ikke siger fra, men han kan jo kun vide, hvordan jeg føler, hvis jeg siger noget.”\nFor Anne Sofie er det vigtigt at huske på, at kærlighed og vrede ikke er to uforenelige følelser, man kan sagtens være vred på én, man elsker. Det er et følsomt og tabubelagt for Anne Sofie at skulle tale om at være vred på sin far og fortælle, at hendes far sygdom har påvirket hende:\n”Det er så vigtigt at få talt om, og det er okay at have de følelser og tanker, hvor alt ikke er positivt. Man skal huske på, at det er sygdommen man er sur på,” fortæller Anne Sofie, som tidligere har været ambassadør for Snak Sammen om sclerose, hvor unge pårørende kan dele deres tanker og følelser med andre unge.


Hvorfor kommer til siam herning / Tantra randers\nBesked fra Jespersen Frederik 20-04-2018\nSiam, thai Massage i, herning tilbyder Traditionel Original Siam, thai Massage Vejle, herning Siam, thai Massage, herning, swingerklub Sønderjylland Så der kommer jeg. Er en ud af mange grunde hvorfor jeg vil. Andre kommer via anbefaling fra venner. Siam, thai Massage, herning Siam, thai Massage, herning, massage Anmeldelser Vi har en specialbriks til gravide med udskæring til den voksende mave. Angiver derefter kun ældre mennesker mødes lover at gøre ham et kraftfuldt siam thai massage herning datng hökkelbjærg værktøj lige siden give det op med. Gode Porno Sider Thai Goldfinger Wellness Massage Vamdrup Bastrup navn til pornostjerne sex swinger Forårsage, siam herning store porno Ups. Jeg kommer til jer men i kan også komme til mig Er Læs mere. Hejsa jeg er en fræk lækker milf der bare elsker sex.\nHoldte jeg sabbatår, hvor jeg har valgte at starte egen virksomhed. Du kan passende vælge det emne du helst vil læse om, og se om jeg har skrevet noget interessant. Spørgsmålet er ikke om folk skal eller bør ikke gå tidligt på Pension, men hvorfor nogle mennesker har mulighed for at forfølge alternativer til et arbejdsliv, der ikke opfylder deres forventninger vælger men ikke at gøre dette. Jeg kalder mig selv en selvforsikring broker, lære folk at spare op og investere deres penge til at tackle enhver situation med magt af besparelser. Indtil for få år siden, vi var ikke at vores finanser prioriteres og havde brug for en reboot.\nUnder forbruger-paradigme angiver udgifter levestandard, fordi du får hvad du betaler for. Min mand og jeg startede Mad Money Monster til at hjælpe andre mennesker ligesom. For eksempel, vil statistikkerne viser, at kun omkring 5 houstrup strand naturist min kæreste har snydt mig procent af arbejdende mennesker i dag ikke vil være råd til være i stand til at opretholde deres nuværende standard af komfortable living når de går på Pension i 20-30 år fra. Download en gratis kopi af den ultimative Guide i dag ved at indtaste dit navn og email nedenfor og begynde rejsen finansielle uafhængighed i dag. For at fortælle mine holdninger og tanker, og skabe både debat og relationer. Uanset hvordan konservative, vi er i vores pensionering penge behov, kan ske noget uforudset. 20 tønder land af Lindbjerggårds jord blev solgt til Niels Nørgaard, der ejede Nørgård lige nord for Hammerum. Det er den ejendom, der i dag er ombygget til "Barnets Hus" - og hvor hvorfor kommer til siam herning Gjellerupskolen og Hammerum Skole nogle år havde en fælles. Skeptikere kan hævde, at finansielle guruer gå på Pension tidligt for at leve det gode liv baseret på bogsalg til neophyte investorer, men vi har hvorfor kommer til siam herning tjent vores tidlig pensionering ved at arbejde hårdt og investere klogt. I virksomheden arbejdede med webdesign (at lave hjemmesider) SEO på hjemmesider og webshops. De fleste mennesker i pensionsalderen har brug for omkring 70-80 af deres re pensionsindtægter, men hvis du planlægger at gøre sige en masse rejser du kan kræve mere. Bestemmelse af hvor mange penge du har brug for at gå på Pension på kan være en skræmmende opgave. Det er baggrunden for, at bestyrelsen for Lokalhistorisk Forening for Gjellerup Sogn i 2016 anbefalede navnet Lindbjergskolen, som et oplagt navn til den nye skole. Her skriver jeg om alt jeg interesserer mig for og det der lige falder mig ind.\nThailandsk massage år teen pornostjerner 203\nhvorfor kommer til siam herning Danish gay porn gratis sex sex sex\nSextreffen darmstadt erobella osnabrück Thai massage med happy ending rema 1000 rønnede\nHvorfor kommer til siam herning 366


Historien om ”neo-liberalismen” – executive summary (V) - Punditokraterne\nAf Otto Brøns-Petersen, den 16. september 2021. Skriv et svar\n”Verden har siden Berlinmurens fald i 1989 været domineret af ”neoliberal” økonomisk tænkning. Den har slået fejl og har resulteret i øget fattigdom og ulighed. Nu er der brug for et nyt paradigme”.\nDet er omtrent den historie, kritikere af “neo-liberalisme” ynder at fortælle. I vores sommerserie så vi nærmere på, om den passer. Det gør den ikke.\nHer er hovedpointerne.\n”Neo-liberalisme” er kritikernes begreb. Næsten ingen kalder sig selv neo-liberale. Begrebet neo-liberal var næsten ikke brugt op til og efter Murens fald. Det er først i nyere tid, at det er kommet på mode. Der er heller ikke et entydigt ”neo-liberalt” program, som blev iværksat, da Muren faldt.\nDermed ikke være sagt, at liberal økonomisk tænkning ikke har præget dele af den økonomiske politik. Især bekæmpelsen af højinflationen, som kulminerede for 40-50 år siden, har fået vid udbredelse. De store offentlige underskud er blevet nedbragt, omend få lande har fået ligefrem holdbare offentlige finanser. Der er gennemført arbejdsmarkeds-, overførsels- og skattereformer, omend med betydeligt restpotentiale. Derimod er det f.eks. ikke lykkedes at reducere den offentlige sektor og skattetrykket. Her er højst tale om stagnation. Den offentlige sektor er ophørt med at vokse stærkere end den samlede økonomi. Det kan næppe kaldes et stort resultat.\nEr disse delvise forsøg med liberal økonomisk politik slået fejl? I den udstrækning de er blevet gennemført, har de også leveret. Deregulering af f.eks. tele- og flysektoren har skabt store produktivitetsstigninger og billigere priser. Inflationsbekæmpelsen var overordentlig succesrig. Ledigheden for marginale grupper er faldet. Det samme er realrenten. Reformerne har øget arbejdsudbuddet.\nHvorfor blev politikken så mere liberal på disse områder?\nEn del af forklaringen er utvivlsomt en ideologisk drejning. Erfaringerne med planøkonomiernes kollaps indgød en pæn portion skepsis over for dirigisme. Det samme kan siges om velfærdsstaternes uligevægtsproblemer med høj inflation, høj ledighed og eksploderende underskuds- og gældsproblemer. De vakte ligeledes skepsis mod dirigisme. Men en nok så afgørende forklaring var, at politikerne bag velfærdsstaten indså, at de var nødt til at rette op på de kritiske problemer, hvis den skulle bevares.\nDet er altså ikke kun eller primært velfærdsstatens kritikere, men også dens tilhængere, som har implementeret ”neoliberal” økonomisk politik. Motivet har ikke kun været at få mere markedsøkonomi, men også været at beskytte den omfattende statsliggørelse af økonomien. I nogle tilfælde mod decideret bankerot.\nDet kan desværre også forklare, hvorfor reformviljen er ved at aftage. Det fremføres f.eks. i den danske økonomiske debat, at reformer ikke længere er nødvendige, fordi de offentlige finanser er blevet holdbare. Og det er også rigtigt, at der ikke er samme brug for reformer, hvis ens eneste fokus er de offentlige finanser og evnen til at finansiere velfærdsstaten. Vi, der derimod er optaget af at få en friere markedsøkonomi og at gøre noget ved den lave vækst, ser fortsat et betydeligt reformbehov.\nHer er de tidligere afsnit om neo-liberalisme:\nEn særlig tak skal rettes til Sofie Seegert, som har udarbejdet de figurer, jeg har trukket på i indlæggene.\nDette indlæg blev udgivet i Otto Brøns-Petersen den 16. september 2021 af Otto Brøns-Petersen.\n← Skadelig regulering: The Jones Act Hvad betyder timingen af nedlukninger? Virker det, hvis man lukker ned tidligt? →


Fly danmark cypern. Billige flybilletter til Cypern\nSite map Billige flybilletter fra Billund til Larnaca (Cypern) Travelmarket benytter cookies til statistik, genkendelse mm. Billund til Cypern. Du sparer tid og danmark, og du får overblik over alle fly i danmark. All Inclusive. Aalborg til Cypern. Cypern Cypern kan du også flyve til følgende 3 destinationer: Ercan, Larnaca Nicosia Airport Find nemt og enkelt den cypern flybillet ved at sammenligne billetpriser til Larnaca fra flere hundrede hjemmesider. Billige flybilletter til byer i Cypern Fra København Larnaca 1. Kabineklasse og fly 1 voksen, Economy.\nFLY DANMARK CYPERN - pratumnak soi 4. Fly til Larnaca\nFly danmark cypern, hæklet minion hue Fly til Cypern\nCyprioternes vejr, historie og gæstfrihed gør Cypern rejsevenligt stort set hele året, og når turen går hertil vil du lande i en af øens to internationale lufthavne, Larnaca eller Paphos. Når du skal rejse til Cypern finder du de bedste priser i højsæsonen der strækker sig fra slutningen af april til oktober — især hvis du kombinerer rejsen med hotel. Hvis du påtænker at rejse omkring jul eller påske kan det være en god idé at bestille i god tid. Søgning efter billige flyrejser til Cypern med SkyScanner. Fly til Cypern ://um. dk/da/rejse-og-ophold/rejse-til-udlandet/pas-og-visum/cypern-pas-og-visum/. Drømmer du om en rejse til Cypern? momondo søger efter og sammenligner tusindvis af priser på fly til Cypern, så du kan finde de helt rette flybilletter. sweet dragon massage aalborg Vi sælger ikke fly i vores eget navn. Nu behøver du ikke lede længere, på Supersaver finder du altid de billigste fly, hurtigt, enkelt og altid lige billigt. Supersaver er et af Cypern største rejsebureauer og kan tilbyde dig billige fly til hele verden, danmark er Supersaver et af de eneste privatejede selskaber i dag.\nBook billige flyrejser fra København til Cypern-Larnaca. Find de bedste priser på flybilletter med vores lavpriskalender, og book rejsen i dag!. Nyd en dejlig charterferie på Cypern med sol og varme. Rejs direkte fra Aalborg Lufthavn. Altid gratis parkering. I det østlige middelhav tilbyder Cypern feriegæster en alsidig natur med kløftede klipper, prægtige afvekslende strande, klipperige bakker og skovklædte bjerge. Billige FLYBILLETTER ✅ og REJSER ✅ til Cypern ⇒ se priser hos over Du er naturligvis anonym på abel.kosreqor.se og kan derfor være helt sikker på. Book billige flyrejser fra København til Cypern-Larnaca. Find de bedste priser på flybilletter med vores lavpriskalender, og book rejsen i dag!. Nyd en dejlig charterferie på Cypern med sol og varme. Rejs direkte fra Aalborg Lufthavn. Altid gratis parkering. I det østlige middelhav tilbyder Cypern feriegæster en alsidig natur med kløftede klipper, prægtige afvekslende strande, klipperige bakker og skovklædte bjerge. Find billige flybilletter til Cypern her - med prisgaranti. Vi søger flypriser fra + rejsesites, så du får den billigste flybillet til Cypern. Book billige flyrejser fra København til Cypern-Larnaca. Find de bedste priser på flybilletter med vores lavpriskalender, og book rejsen i dag! Find de billigste flyrejser med lavpriskalenderen. Menu Bruger du hjælpemidler som skærmlæsere eller software til talegenkendelse? Aktiver 'Tilstand til hjælp til handicappede' for at få den.\nFLY DANMARK CYPERN - hvor meget får man udbetalt i barselsdagpenge. Fly til Larnaca\nCyprioternes vejr, historie og gæstfrihed gør Cypern rejsevenligt stort set hele året, og når turen går hertil vil du lande cypern en af øens to internationale lufthavne, Larnaca eller Cypern. Når du skal rejse til Cypern finder du de bedste priser i højsæsonen der strækker fly fra slutningen af april til oktober — især hvis du kombinerer rejsen med hotel. Hvis du påtænker at rejse omkring jul eller påske kan det være en god idé danmark bestille i god tid. I Cyperns højsæson fly du flest direkte rejser fra Københavns Lufthavn med bl. Med sin placering i den østlige del af Middelhavet er der en dejlig varme året rundt på Cypern. Det er dog i førnævnte højsæson, at de fleste hoteller er åbne, og der danmark mest liv på øen.\nFly til Cypern | Billige flybilletter fly danmark cypern Fly til Cypern. Cypern er den tredjestørste ø i Middelhavet. Med sin placering mellem Grækenland, Tyrkiet, Israel, Egypten, Syrien og Libanon har øriget både rig historie og lækker natur og strandliv! Visum. Visumfrit i op til 90 dage. Find flybilletter fra Danmark til Cypern Herunder kan du se de bedste priser for din rute i løbet af de næste tre måneder. Alle ruter er fundet på momondo i denne uge. Se de hurtigste og billigste fly fra Danmark til Cypern ved at skifte fane.\nFind billige flybilletter fra Billund til Larnaca på abel.kosreqor.se Søg mere end hjemmesider, og find den billigste flybillet. Find billige flyrejser til Cypern. Sammenlign og spar penge på at reservere din billige 'last minute' flyrejse til Cypern i dag. Find fly til Cypern på Nordens bedste søgemotor for billige flyrejser. Vores unikke søgefunktion hjælper dig med at finde den billigste flyrejse til Cypern.\nBillige rejser til Cypern atypisk lungebetændelse symptomer\nDet betyder, at de flybilletter vi viser dig er til at stole på. Du oplever derfor sjældent, at rejsen er utilgængelige, hvis du fortsætter videre til rejsesitet.\nDrømmer du om en rejse til Cypern? momondo søger efter og sammenligner tusindvis af priser på fly til Cypern, så du kan finde de helt rette flybilletter. Find billige flybilletter til Cypern her - med prisgaranti. Vi søger flypriser fra + rejsesites, så du får den billigste flybillet til Cypern. I det østlige middelhav tilbyder Cypern feriegæster en alsidig natur med kløftede klipper, prægtige afvekslende strande, klipperige bakker og skovklædte bjerge. Hvor lang tid tager det at rejse til Cypern? Hvis du tager et af de direkte fly til Cypern fra enten København eller Billund, vil rejsen komme til at tage mellem 4 til 4,5 timer. Kan man rejse til Cypern uden pas eller visum? Ved indrejse til Cypern behøver du ikke tænke på visum, såfremt dit ophold ikke varer længere end 90 dage.\nFly danmark cypern, badning af baby Fly til Cypern\nFind rejse. Klimaet på Cypern er uimodståeligt og det samme er de cypern strande. Med temperaturer danmark sommer- og efterårsperioden fly over 27 grader i gennemsnit og cypern på fly det samme, så kommer man ikke udenom, at en gedigen badeferie er ideel. Cypern er en af de dejligste ferieøer i Danmark. Du får den dejlige badeferie, men også en ferie med mulighed for spændende kulturelle, historiske og aktive oplevelser. Af og til kan det være besværligt at finde ud af hvilke flybilletter til Larnaca, der er de billigste, på grund af det høje antal rejseselskaber der sælger rejser til denne destination. Du modtager danmark det samme et fly overblik over cypern bedste tilbud på flybilletter til Larnaca ved at oplyse nogle enkelte kriterier i vores søgemaskine. Nemmere får du det ikke.\nOfte er priserne så fordelagtige på afbudsrejser, at man kan komme til Cypern til samme pris som en flybillet. Rejser til Cypern. Vil i styre budgettet til mad og drikke inden du rejser til Cypern, så kan du vælge at bestille charterrejser eller en afbudsrejse med All Inclusive, der kan tilvælges i filtrene i venstre side af oversigten. Fly til Larnaca, Cypern med Norwegian. Find billige flybilletter til Cypern] med vores lavpriskalender, og book din rejse i dag! Menu Bruger du hjælpemidler som skærmlæsere eller software til talegenkendelse? Aktiver 'Tilstand til hjælp til handicappede' for at få den optimale oplevelse. Vores rejser til Cypern bringer dig til en af Middelhavets mest solsikre øer, med bløde sandstrande og krystalklart turkist vand. Rejser du med os vælger du mellem øens bedste rejsemål og mange hoteller med moderne indretning, børneaktiviteter, træningsmuligheder og strandbeliggenhed. Deriblandt to . Det er kun udvalgte lufthavne vi har med i oversigten. Vores beregninger er baseret på den korteste mulige afstand mellem Billund Lufthavn i Danmark og Cypern. Vær opmærksom på at der kan være afvigelser eller regler der gør at flyselskabet vælger en anden rute mellem Billund og Cypern. Vind- og vejr forhold også kan spille ind på. Er du ude efter et billigt fly til Larnaca (Cypern)? Nu behøver du ikke lede længere, på Supersaver finder du altid de billigste fly, hurtigt, enkelt og altid lige billigt. Supersaver er et af Skandinaviens største rejsebureauer og kan tilbyde dig billige fly til hele verden, desuden er Supersaver et af de eneste privatejede selskaber i dag. Find fly til Cypern på Nordens bedste søgemotor for billige flyrejser. Vores unikke søgefunktion hjælper dig med at finde den billigste flyrejse til Cypern4/5(). Fra Billund til Larnaca\nFind billige fly til Cypern Billigste fly til Cypern fra...\nSiguiente: Ferie hvide sande » »\nAnterior: « « Saga hotel københavn\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Fly danmark cypern abel.kosreqor.se


Signora Delizia, Helsinki - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i Fra middelhavsområdet i Taka-Töölö\nEuropa Finland Uusimaa Helsinki Restauranter i Helsinki Signora Delizia\nNr. 7 af 20 Dessert i Helsinki Nr. 191 af 1.254 Spisesteder i Helsinki $$ - $$$\nCafé Satamakatu 5, Helsinki 00160, Finland+358 45 8615959Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 58 anmeldelserFremragende70 %Rigtig god27 %Gennemsnitlig1 %Dårlig1 %Frygtelig1 %27. marts 2017“See the red room!”9. december 2016“Really good Coffee😊”Åben numa - to8:00 am - 6:30 amfr8:00 am - 6:00 amlø - sø10:00 am - 6:00 amAlle åbningstider KØKKENER Café PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Satamakatu 5, Helsinki 00160, FinlandAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr dette en isbutik?Ja Nej Ved ikke Er dette en juice-/smoothiebar?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Er dette en dessertrestaurant?Ja Nej Ved ikke Er dette en europæisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende39Rigtig god16Gennemsnitlig1Dårlig1Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (15)Engelsk (37)Italiensk (7)Flere sprog Sprog Dansk (15)Engelsk (37)Italiensk (7)Russisk (4)Finsk (3)Fransk (2)Tysk (2)Polsk (1)Portugisisk (1)Svensk (1)\nBeataBeaKKrakow, Polen28Anmeldt 3 uger siden Urocza kawiarniaGoogle Oversæt MereTak, BeataBeaK Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRentolaHelsinki, Finland3911Anmeldt 27 marts 2017 Se det røde værelse!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDearPrudence1980Shanghaiansk, Kina3716Anmeldt 28 februar 2017 Cute little cafeGoogle Oversæt Mere1 Tak, DearPrudence1980 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSonja LHelsinki51Anmeldt 10 december 2016 fra mobile enheder Rigtig god Coffee😊Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nthebloggalistMonopoli, Italien10151Anmeldt 22 oktober 2016 Il Salotto italiano sul BalticoGoogle Oversæt MereTak, thebloggalist Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjiieeHelsinki, Finland21Anmeldt 25 september 2016 fra mobile enheder Kaffe, indretning, mennesker :)MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejingridstravels3015Anmeldt 10 september 2016 fra mobile enheder Helsinkis mest charmerende lille cafeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nMarloc_SoraboschDresden, Tyskland81Anmeldt 26 august 2016 fra mobile enheder Lecker Cappuccino Google Oversæt Tak, Marloc_Sorabosch Наталья СMoskva, Rusland1310Anmeldt 5 august 2016 fra mobile enheder Небольшая кофейняGoogle Oversæt MereTak, Наталья С Tyttiina, Omistaja hos Signora Delizia, svarede på denne anmeldelseSvarede 15 august 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejaana_cinqueterreHelsinki, Finland11Anmeldt 16 maj 2016 Dårlig kundeserviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.Signoradelizia, Owner hos Signora Delizia, svarede på denne anmeldelseSvarede 25 august 2016Google Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenOlo Ravintola534 anmeldelser 0,42 km væk Nokka322 anmeldelser 0,21 km væk Johan & Nystrom Oy109 anmeldelser 0,23 km væk Kuurna206 anmeldelser 0,35 km væk Seværdigheder i nærhedenUspenski-katedralen (Uspenskin Katedraali)2.380 anmeldelser 0,19 km væk Old Market Hall1.336 anmeldelser 0,56 km væk Hakaniemi Market842 anmeldelser 0,49 km væk Viking Line - Day Cruises967 anmeldelser 0,52 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Signora Delizia.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\nUdendørsservering, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Digitale betalinger, Kun kontanter, Siddepladser, Takeaway\nSatamakatu 5, Helsinki 00160, Finland Placering:


Afdrag på lån eller opbyg opsparing? | Økonomiskolen - Santander.dk\nBedre økonomi > Afdrag på lån eller spar penge op?\nBedre økonomi 19.11.2021\nTekst: Adam Villaume Foto: Lasse Ancher\nAfdrag lån eller opbyg opsparing?\nHvad kan egentlig bedst betale sig, hvis du skal vælge mellem at spare op eller afdrage på et lån? Det gennemgår vi i denne video.\nPenge mellem hænderne eller ned i "det sorte hul". Sådan kan det føles, hvis man står overfor valget mellem at skulle afdrage på et lån eller spare penge op.\nDer er imidlertid nogle helt afgørende forhold, som har betydning for, om det bedst kan betale sig at spare op eller afdrage på et lån.\nTypisk er renten på lånet det springende punkt, for der er ofte ingen, eller næsten ingen, renter på en opsparing. Det betyder, lånet i mange tilfælde bliver dyrere i takt med, at du sparer penge op i stedet for at afdrage.\nDet forklarer vi mere om, mens vi bygger med LEGO-klodser, i videoen herunder. Det er nemlig rart at have mange klodser på bordet, når afdrag og opsparing skal afvejes.\nAfdrag på lån eller opbyg opsparing?\nFøles din økonomi tungere at danse med end den burde? I denne video fortæller vi, hvordan du kan få bedre styr på din gæld og dermed en lettere hverdag.


Forvaltning for Anlæg og Miljø søger Projektleder til Anlægsafdelingen / job nr. 654/21 | Sermitsiaq.AG JOB\nAnlægsafdelingen i Kommuneqarfik Sermersooq har en masse spændende projekter i gang, og søger derfor en dygtig og engageret projektleder til vores team af medarbejdere. Kommuneqarfik Sermersooq er en kommune i rivende udvikling, hvor der især indenfor bygge- og anlægssektoren er stor vækst.\nAnlægsafdelingen består p.t. af fire medarbejdere og en fagschef. Stillingen, der er en fuldtidsstilling, har reference til anlægs- og vedligeholdelseschefen i Forvaltning for Anlæg og Miljø.\nVaretage bygherrerollen ved nybyggerier samt tilbygninger.\nVaretage bygherrerollen ved kloakrenoveringer og i mindre grad byggemodninger.\nProjektporteføljen dækker over mindre projekter på 1 mio. kr. til større projekter på 50+ mio. kr., hvor du vil være kommunens tovholder til at sikre at tid, pris og kvalitet gennemføres indenfor den planlagte ramme for projekterne. Du kommer forventeligt til at varetage projekter fordelt på hele kommunens geografi.\nDu har gerne nogle års erfaring, men du opfordres også til at søge stillingen, hvis du er nyuddannet.\nLøn- og ansættelsesforhold sker i henhold til gældende overenskomst mellem Grønlands Selvstyre, Teknisk Landforbund eller en anden relevant forhandlingsberettigede organisation.\nAnsøgning mærket med Job nr. 654/21 med oplysninger om uddannelse og tidligere beskæftigelse vedlagt kopi af eksamenspapirer m.v. skal være HR-afdelingen i hænde inden fristens udløb.\nTiltrædelse: 01. februar 2022


En sommerfugl farverige vinger og yndefuld flagrende er en fryd at se , og en af de bedste dele af foråret og sommeren . Desværre har byudvikling taget op mange af deres naturlige yngle -og fourageringsområder . Oprettelse af din egen sommerfugl habitat er let at gøre , og er en lille måde at bevare og nyde disse smukke insekter\nAt have en naturtype , skal du sørge for mad til både larver og voksne sommerfugle . Larver lever af planter , mens sommerfugle kun lever af nektar . Nogle planter kan være værter for begge dele, men de fleste kun give mad til den ene eller den anden .\nNogle værtsplanter specifikke for larver , er fennikel , passion vin , græsser , halvgræsser , kål , gulerødder , Sassafrass , snapdragons og brændenælde . De spiser også blade fra eg , æble . kirsebær og poppeltræer .\nNogle værtsplanter specifikke for sommerfugle er sort-eyed Susan , daisy , Lantana , kaprifolie , oregano , hibiscus , helitrope , kosmos og morgenfrue .\nNogle planter , der er værter for begge omfatte kløver , milkweed , solsikke , Verbena , lilla og violet .\nDe fleste af disse planter er almindelige og kan findes i planteskoler , afhængigt af hvor du bor . For at finde ud af, hvilke der er bedst for dit område , se USDA Plant Hårdførhed Zone Kort på http://www. usna. usda. gov/Hardzone/ushzmap. html , eller kontakt din lokale planteskole .\nSommerfugle kræver ikke meget plads , men de behøver en fødekilde , lys og varme . Vælg en solrig plet i din have , der er læ for vinden ved en støttemur eller snavs gravhøje . Oprette flere mudder vandpytter at give sommerfugle med vand , salte og mineraler , og tilføje nogle flade sten , så de kan sole sig .\nPleje af din Habitat\nSommerfugle vil naturligvis blive tiltrukket af din levesteder , men du kan Jagten på sommerfugl æg i træbevoksede områder og transplantation dem i din have . Sommerfugle lægge deres æg på toppen og undersiden af bladene , hvor engang udklækkede , vil de have øjeblikkelig adgang til fødevarer. Sommerfugl æg kan være runde eller ovale , og kan være fra 1 til 3 mm lang . De spænder fra hvid til lysegul farve , hvilket gør dem nemme at spotte mod mørkegrønne blade .\nÆggene er fastgjort til blade med en stærk , klæbrig substans , så du skal tage hele bladet til at indsamle dem . Husk, at en larve kost er artsspecifik . Hvis du finder æg på en plante , du ikke har i din levested , skal du samle nok af , at virksomheden opretholder larver gennem larvestadiet .\nDu kan også købe æg og levende larver fra hobby butikker , dyrehandler og online forhandlere . Sørg for at du har planterne er nødvendige for artens du får .\nFind ud af hvordan man korrekt pleje for hvert enkelt plante i din habitat . Aldrig bruge insektmidler eller andre stærke kemikalier . Din lokale planteskole kan hjælpe dig med at finde økologiske løsninger til fælles problemer . Vand din habitat oftere i tørre perioder , og holde din mudder vandpytter våd .\nLæs mere: hvordan man kan købe astronaut mad online


Det vidste du ikke om Namibia - OnTrip.dk\n|In Insider tips, Namibia\nDet vidste du ikke om Namibia, er vores lidt underlige observationer. Det er sjove og pudsige oplevelser, mikset med lidt fakta. Ting som vi oplevede, på vores road trip rundt i landet og som vi undrede os over. Det var oplevelser – og eller viden som vi syntes var lidt anderledes. Vi giver dig hermed vores tips og erfaringer fra landet.\nHvorfor et indlæg, der hedder: Det vidste du ikke om Namibia? Vi har tidligere skrevet en del indlæg, Det vidste du ikke om USA og denne gang har vi forsøgt os med Namibia. Det er ting som vi har lyst til at dele med dig og som beskriver en anderledes og skæv vinkel på landet. På vores road trip rundt i landet, oplevede vi nemlig en del underlige, gode og sjove ting. Vi fik desuden, en del viden om landet. Alt sammen nogen tips og erfaringer, som vi i nedenstående vil give dig et indblik i.\nDet første vi vil skrive om, i det vidste du ikke om Namibia er toiletterne. Måske er det en lidt underlig start men dette var nok den ting, som undrede os allermest. Det er bestemt ikke noget vi før har oplevet.\nDer var ingen låse på toiletdørene!!!\nDet virkede på denne måde – Når døren var åben, var der ledigt og når den var lukket, optaget.\nBonus: Vi oplevede, det mest på de offentlige toiletter.\nJa, det troede du måske ikke men i Namibia tager de meget hensyn til miljøet. Vi oplevede, at få pap-sugerør, at vi ville få en bøde, hvis vi have plastikposer med ind i en nationalpark og så var der lige det med smørret.\nDet med smørret, oplevede vi på vores bord til morgenmaden. For her stod der ofte en skål.\nVi spurgte en tjener: Hvad er der i skålen? Tjenerne svarede: Smør.\nHan forklarede: Vi har valgt, at smørret til morgenmaden skal være i en skål. Vi køber smør i store pakker, for derefter at putte det i en skål. Dermed undgår vi, alle de små smørpakker med plastik og stanniol.\nDesuden oplevede vi de reneste vejkanter i landet. Her lå der ikke skrald, plastik og andet affald og flød. Nej, her var naturen ren.\nBonus: Vi oplevede, på en vej, at se 10 fangere der samlede affald op. Måske ikke usædvanligt men det var midt ude i ingenting og der var ingen bebyggelse eller mennesker i miles omkreds. Måske var det bare en straffeekspedition!\nErstatning fra NGO\nI det vidste du ikke om Namibia, vil vi også nævne noget om bevarelsen af dyr. Der er mange vilde dyr i landet og især de store kattedyr er ofte på rov hos farmerne. Normalt ville de, for at beskytte deres husdyr, skyde dem. I Namibia, gøres der meget for at bevare disse store katte. Derfor har NGO besluttet, at de udbetaler erstatning, til de farmere som har mister deres husdyr på denne måde.\nBonus: Da vi boede på Duwisib Guest Farm fortalte ejeren, at deres husdyr ofte blev dræbt af leoparder.\nAldrig har vi set, så mange forskellige og underlige vejskilte som vi gjorde i Namibia. Det være sig advarsler om de forskellige dyr, ikke tage blaffere op og pas på sand, til denne vej går fra asfaltvej til grusvej.\nBonus: Skiltningen er faktisk ret god i Namibia.\nKvinder med deres eget skønhedsideal\nVi mødte nogle kvinder fra Himba-stammen, i hovedstaden Windhoek. Her i byen solgte de deres brugskunst og de havde næsten ingen tøj på. Desuden var deres hud og hår dækket med en blanding af fedt, okker og urter, for at beskytte sig mod solen og insekter. Blandingen giver huden en rødlig nuance, som er himbaernes skønhedsideal.\nBonus: Kvinderne var super søde og snakkesalige men indrømmet, det var lidt underligt at se næsten nøgne kvinder, i en hovedstad.\nVerdens største koloni af pelssæler\nDet vidste du ikke om Namibia, med de har faktisk verdens største koloni af pelssæler. Den ligger ude ved Atlanterhavs-kysten med det skræmmende navn: Skeleton Coast. Her lever der, hele 100.000 sæler, på et beskyttet område. De kan besøge men vær forberedt på, en ulidelig stank fra deres ekskrementer og masser af larm.\nBonus: Jeg var ved at gå tilbage i bilen. Jeg fik brækfornemmelser af stanken men overvandt det.\nDu kan her læse om vores besøg.\nWindhoek som er Namibias hovedstad, er ofte blevet kåret som Afrikas reneste hovedstad. Det var bestemt også vores oplevelse. Vi så ingen skrald, nogen steder og der var masser af muligheder for at komme af med det. Hovedstaden havde nemlig, overalt sat skraldespande op. De var selvfølgelig placeret i en tilpas højde, så eventuelle dyr ikke kunne nå dem.\nBonus: Hovedstaden ligger desuden meget smukt i 1.700 meters højde, omgivet af bjerge.\nTankstationerne er ofte samlingspunkt i Namibia. Her mødes folk, bliver sat af efter et lift eller håber på, at at få et. Der er ofte rene toiletter, du kan købe snacks og selvfølgelig benzin.\nTankningen af vores bil blev udført af en tankpasser og vi fik altid vasket, alle vores bilruder. Ofte vasker de også hele bilen, hvis den var blevet meget støvet.\nBonus: Benzinen er billig i Namibia. En liter koster: DKK 6\nI Namibia findes der faktisk en spøgelseby. Det er en gammel mineby hvor man har udvundet diamanter, da landet var under tysk herredømme. Byen var dengang moderne, ustyrlig rig og meget velfungerende. Den blev forladt, da der ikke var flere diamanter og er i dag en spøgelseby som er ved at blive ædt op af ørkenen.\nBonus: Da minen var på sit højeste, var byen Kolmanskop den rigeste by i Afrika.\nDu kan her læse mere om spøgelsebyen Kolmanskop.\nStenbukkens vendekreds går gennem Namibia. Vidste du det? Stenbukkens vendekreds er beliggende på 23° 27′ sydlig bredde. Lige der hvor vendekredsen er, har de sat skilte op. De er selvfølgelig, det oplagte sted at tage en selfie.\nBonus: Det gjorde vi selvfølgelig også.\nI Namibia findes nogle af verdens største sandklitter. I Sossusvlei midt inde i landet, står den ene meterhøje røde sandklit efter den anden. Den største sandklit i Namibia, ligger dog ude ved Alanterhavskysten og hedder Dune 7. Den er hele 383 meter høj.\nBonus: Namibia er et af de få steder i verden, hvor ørkenen møder havet.\nDu kan her læse om vores besøg til de røde klitter.\nTidligere tysk koloni\nLandet er en tidligere tysk koloni og hed dengang Tysk Vestafrika. Under kolonitiden fra 1883 til 1915 var tysk, hovedsproget men i dag er det engelsk. Det tales og skrives dog forsat tysk mange steder og det kan tilvælges i skolen. De turister som vi mødte, var også hovedsagelig tyskere.\nBonus: Der er en del smukke gamle tyske kolonibyer i Namibia hvor især Swakopmund er utrolig charmerende med mange velholdte gamle huse.\nVi viste det ikke, men vidste du det om Namibia? Du kan bruge sydafrikanske rand overalt i Namibia. De har samme værdi som namibiske dollars. Det du derimod ikke kan, er at bruge namibiske dollars i Sydafrika.\nBonus: Jeg gav en tjener nogle drikkepenge i Sydafrika og han så meget sur ud.\nJeg undrede mig og spurgte: Er der noget galt.\nHan svarede: Nej, det er ok (smilende) men du har givet mig namibiske dollars. UPS!\nVejene i Namibia\nI det vidste du ikke om Namibia, er vi nødt til at nævne vejene. Der er 44.500 km. veje i dette enorme land. Ud af alle disse mange kilometer veje, er de færreste asfaltveje.\nDer er kun 6.664 km. asfaltvej i Namibia.\nEllers er det jord, grus og saltveje.\nBonus: De populære veje, er ofte over årene, blevet til meget sammenpresset grus – og eller sand, så derfor føles det som om du kører på et vaskebræt. Der er veje med dybt sand og vi oplevede også, at der var masser af huller i vejene.\nDu kan her læse vores tips til kørsel i landet.\nVerden næststørste kløft\nVerdens største kløft hedder Gran Canyon og ligger i USA. Den næststørste og den største kløft i Afrika, ligger i Namibia og hedder: Fish River Canyon. Den store kløft er:\n100 km. lang\n27 km bred\n500 meter dyb.\nI bunden af kløften, løber den 664 kilometer lange Fish River som er den længste flod i Namibia.\nBonus: Da vi besøgte stedet, var der ingen andre mennesker end os, selvom det er en af de største turistattraktioner i Namibia.\nDu kan her læse mere om kløften.\nDu kan selvfølgelig opleve masser af dyreliv, når du tager på safari. Det kan du gøre i de enkelte lodges og i nationalparken Etosha. Det er nu ikke de eneste steder, vi oplevede dyrelivet. På vores road trip gennem landet, stødte vi ofte på vilde dyr.\nBonus: Vi så f.eks. antiloper, zebraer, vilde heste, strudse, aber og vortesvin som krydsede vores vej.\nDu kan her læse om vores kør-selv safari.\nMadkulten er ikke noget at råbe hurra for, i Namibia. Ofte var morgenmaden inkluderet i vores ophold og her kunne vi få de gængse ting. Juice til gengæld, kan de slet ikke finde ud af at lave. Ikke en eneste gang, fik vi juice der smagte godt. Det smagte alt sammen som dårlig tynd saftevand.\nAftensmåltidet bestod ofte af vildt. Efter vi lige havde kommet os over, at vi faktisk sad og spiste en smuk antilope, begyndte vi at nyde det. Antilopekød bruges i alle former og afskygninger. Det er lidt ligesom vi bruger okse – og eller svinekød i Danmark. Tilbehøret var ofte grønsager, ris og kartofler.\nBonus: Antilopekød smager fantastisk og vi fik rigtig meget god kaffe i Namibia.\nDet vidste du ikke om Namibia, men den sorthoved antilope oryx, er landets nationaldyr. Dette majestætiske smukke dyr, fortrækker ørkenforhold og kan overleve i længere tid uden vand. Vi så mange af dem, på vores road trip i Namibia. Nogle gange i flok men ofte så vi kun en enkelt som stod helt alene i landskabet.\nBonus: Antilopen bliver også opdrættet på farme som vi opdrætter køer her i Danmark.\nInternet og manglede mobildækning\nVi var positiv overrasket over, hvor mange steder vi egentlig kunne bruge internettet, i de bebyggede områder. Det var sjældent hurtigt og virkede ofte ikke på vores værelser. Tit kunne vi dog bruge det i hovedbygningen ved vores lodge. Der var dog nogle enkelte steder, hvor der var begrænset internet brug. Her var der til gengæld, muligt at tilkøbe ekstra tid.\nUde på landevejene var det noget andet. Her oplevede vi ofte, at der overhoved ikke var nogen form for dækning heller ikke mobildækning. Det var lidt skræmmende, når vi kørte på de øde veje og overhoved ikke mødte nogle mennesker. Der var så oftest også, flere hundrede kilometer til nærmeste by.\nBonus: Vi købte et sim-kort med data og telefoni men det kunne vi slet ikke, få til at virke nogle steder.\nDette var bare nogle af de sjove, anderledes og pudsige observationer. Namibia er et fantastisk rejseland, hvor vi mødte masser af gæstfrihed og fik uforglemmelige oplevelser. Det er et enormt land med få mennesker, hvor afstandene er store og naturen unik og enestående. Et land, der overraskede med sin tyskhed, de MEGET får turister og de HØJE hotelpriser.\nSkynd dig at opleve dette unikke og smukke land, inden alle andre gør det.\nBonus: Det vidste du ikke om os. I Namibia stod vi op før solen og nød hver dag solopgangen. Det gav unikke øjeblikke, som du kan se på nedenstående billede.\nAfrika Det vidste du ikke Namibia Tips Viden\nÅå, dere altså, jeg har så lyst til å reise til Namibia, og nå vet jeg enda mer om landet. Morsomt innlegg, og flotte bilder! 😀\nJeg fik da også lyst til at rejse til Namibia igen, da jeg skrev indlægget. Det er både et smukt men også et lidt anderledes land.\nTusind tak 🙂 Jeg tænkte, at det måtte være måden at skrive om de skæve og sjove oplevelser.\nMye spennende informasjon som jeg ikke kjente til. Flott og spennende tur dere har vært på. Jeg vil gjerne reise til Namibia 🙂\nDet var en super spændende og flot tur. Vi var vilde med landet og alle de forskelig artede oplevelser som det byder på.\nJeg kan godt forstå, at du gerne vi til Namibia. Vi tager gerne tilbage igen. Der er så smukt.\nDet har været rigtig spændende at læse om jeres tur til Namibia. Jeg må være ærlig og sige, at jeg faktisk ikke vidste specielt meget om landet før jeg læste jeres indlæg. Det glæder mig meget at høre, at de tænker så meget på miljøet. Uha..ja, og god kaffe, det kan vi jo rigtig godt lide 🙂\nDet må være et fedt land at rejse i, når der er så mange forskelligartede ting af opleve. Tak for de gode fortællinger og smukke billeder.\nDet glæder mig, at du har synes det var spændende og tak fordi du har læst med.\nVi vidste faktisk heller ikke noget særlig om landet, inden vi rejste derned. Vi ledte allevegne og fandt kun et par enkelte steder, som havde skrevet om landet. Det gjorde rejsen til Namibia meget tung at planlægge. Det var sjovt men også nogle gange frustrerende og tidskrævende. Det har dog været alt arbejdet værd.\nJa, kaffe det er balsam for sjælen og enig det kan vi godt lide 🙂\nVores rejse til Namibia var meget anderledes men også en helt uforglemmelig tur og vi oplevede så mange spændende og anderledes ting på trods af udfordringerne.\nVelbekomme og fornøjelsen er helt på min side. Tusind tak Kirsten 🙂


DSB Trolje 112 | SFvJ – mere info\n1968 – 2000 : DSB Trolje 112\n2000 : Doneret til SFvJ fra DSB Banestyrelsen\nHistorie: Bygget i 1968 af ? og leveret til DSB. Trolje 112 har været stationeret på flere fynske stationer. Den er udstyret med en 7-meter kran. Motoren er en 4,9 liters Ford Benzin-industrimotor type 300. Overtaget fra Banestyrelsen 1/7 2000\nTroljen har fungeret i mange sammenhænge. Den har kunnet flytte et stykke materiel fra et sted til et andet. Den har haft monteret en 1000 L. tank og en “spredebom” og kunnet fungere som “sprøjtetog” på banestykket Faaborg-Korinth. Kranarmen har løftet kul på damplokomotivet F657. Har været “rangermaskine” i Korinth under noget nødvendigt Overkørsels-reparation. “Varmestue” for middagsmad eller eftermiddagskaffe i vintermåneder med arbejde ude på strækningen. Og på ladet har der tit været belæsset med “kaffemøller” , wirer , skinneskruer , vinkelsliber , forlængerledninger , generator og mange andre fornødenheder til vedligeholdelse af bla. skinner og sveller\nTroljen har i mange år fungeret som “køretøj” for den tilsynførende af banestrækningen mellem Faaborg og Korinth. Med vinduesudkig i alle retninger og bordplads og “evt.” tørvejr giver den gode muligheder for at “syne” banestrækningen og udveksle papirer/arbejdsplaner for vedligeholdelse. Og nåja en lille “kaffetår” 🙂\nDSB Trolje 112 har været et værdifuldt stykke “værktøj” til at drive veteranjernbanen mellem Faaborg og Korinth\nTjenestevægt: 5,8 tons\nMax. hastighed: 80 km/t.


Kronvolds Kårner: Er kvinder og mænd lige egnede som borgmestre? | ugeavisen.dk\nKronvolds Kårner: Er kvinder og mænd lige egnede som borgmestre?\n15 nov. 2021 kl. 13:22\nKlumme: Meget skal vist gå galt, hvis ikke det bliver en kvinde, der efter nytår sætter sig til rette på borgmesterkontoret på rådhuset på Jorden Rundt i Grindsted.\nDet bliver i givet fald den første kvindelige borgmester i Billund Kommune. Om det er godt eller skidt, det må tiden så vise. Det handler jo som bekendt om, hvordan man ser på tingene.\nMen som en af mine kæpheste altid har været, så mener jeg ikke, at kønnet er en kvalifikation til noget som helst i sig selv. Det er således ikke en kvalifikation at være en kvinde – eller en mand – for den sags skyld.\nMen når det er sagt, som det er så moderne at sige, så er der for mig ingen tvivl om, at der er stor forskel på den måde, kvinder og mænd agerer og styrer på.\nKvinder har flere følelser med i spil, når der skal træffes vigtige beslutninger, hvor mænd ser mere nøgternt på tingene. Det er i hvert fald min erfaring.\nJeg skal ikke kunne sige, om de to kvindelige borgmesterkandidater er mere egnede til jobbet som borgmester end deres mandlige kollegaer, men det bliver spændende at se, om vi som borgere kommer til at mærke den store forskel på den måde, kommunen bliver drevet på.\nJeg tror det nu ikke, for der er trods alt ikke enevælde eller diktatur, men et byråd, hvor borgmesteren kun er én ud af 25 medlemmer.\nJeg har efterhånden oplevet og skrevet om mange kommunalvalg, og det har været lidt sjovt at følge den udvikling, der har været i forbindelse med at føre valgkamp. Engang, for mange år siden, var det i forsamlingshusene, at de store valgmøder blev afviklet.\nOg hold nu op, hvor var det kedeligt at sidde og referere fra disse møder i røg og damp fra både cigaretter, cigarer og piber.\nSådan er det da heldigvis ikke længere. Nu foregår den største – og vel også vigtigste del af valgkampen - jo mere eller mindre elektronisk på diverse sociale medier. Jeg tror – og håber på – og valgplakater i lygtepælene er en saga blot om få år.\nMen et goddag til en ny borgmester betyder jo også, at vi skal tage afsked med Ib Kristensen (V), som har siddet på posten i 20 år. Man kan mene om ham hvad man vil, men jeg synes nu at han har gjort det meget godt.\nHan er ikke mand med de store armbevægelser. Det er slet ikke hans stil, og heldigvis for det. Men det er mit indtryk, at han har været vellidt i den brede del af befolkningen, og måske især i erhvervslivet. Det har så også kunne aflæses i diverse målinger, hvor Billund Kommune i flere år har ligget højt på listerne over de mest erhvervsvenlige kommuner.\nSådan var det jo slet ikke for år tilbage, så det bliver så spændende at se, om en ny kvindelig borgmester fører den erhvervsvenlige linje videre. Det vil da være ønskværdigt, for det er trods alt erhvervslivet, som Billund Kommune skal leve af. Det gælder både butikker, håndværksfag og den tungere industri.\nNu er det så bare, om den gamle ”kløft” mellem Grindsted og Billund igen viser tænder ved valget. For der har jo været tradition for, at borgere i Grindsted stemmer på en kandidat fra gamle Grindsted Kommune, mens borgerne i Billund stemmer på en fra gamle Billund Kommune.\nMen herfra skal lyde et stort held og lykke med valget den 16. november til alle de opstillede kandidater. Bare det at I gider og stille op, må man i den grad lette på hatten for.\nMeget skal vist gå galt, hvis ikke det bliver en kvinde, der efter nytår sætter sig til rette på borgmesterkontoret på rådhuset på Jorden Rundt i Grindsted