Verden før og nu | aalbaek-nielsen.dk\nJo, jeg skal såmænd også nok finde ud af at få brugt den tusse, som regeringen synes, at jeg skal have. Og der er da også dem, for hvem den falder på et tørt sted.\nMen jeg kan ikke lade være med at undre mig. Vi skal såmænd ikke mere end 3-4 måneder tilbage i tiden, før situationen var den, at der skulle spares både det ene og det andet sted. Og for få dage siden kunne man læse i avisen, at prisen for den mad, der bliver leveret til pensionister fra kommunen, flere steder kommer til at stige.\nMen der er altså penge nok til en "sommerpakke". Og det oven i købet efter at der er brugt i hundredvis af milliarder kroner på hjælpepakker til både det ene og det andet. Det er nok rigtigt, at disse enorme summer er kastet på bordet for at hjælpe Danmark gennem coronakrisen. Vi skal bruge en hel masse penge for at holde den nationale butik i gang.\nSå er spørgsmålet bare, hvor alle disse mange penge er kommet fra, der - som ved et trylleslag - pludselig er blevet til rådighed? Svaret er, at det er staten, der betaler. "Staten" - dette dejlige anonyme et eller andet, som vi sjældent tænker over, hvad eller hvem er. Og så ligger svaret ellers så klart og ligefor: Staten er jo dig og mig og alle de andre. Det er os, der holder hånden under Danmark i denne tid. Og for at vi kan gøre det, må vi ud på lånemarkedet. Ja, ikke hver enkelt af os. Det klarer regeringen og Nationalbanken for os. Men når de skal betales tilbage - for det skal de jo - så bliver det over din og min og alle de andres skattebillet. For det er jo altså nu engang os, der er staten! Og der er ikke andre til det.\nMen hjulene skal altså holdes i gang, og det bliver de så bl.a. ved, at vi alle sammen skal bruge en masse penge. Og derfor får vi nu "foræret" større eller mindre beløb af regeringen og Folketinget. For nogle sker det, ved at de nu får lov til at bruge nogle af deres egne feriepenge, som ellers ved en politisk beslutning var blevet "indefrosne". For os pensionister sker det, ved at vi hver især får "foræret" en tusse. Det havde nu været mere ærligt at sige, at vi hver især skal låne pengene af os selv. For også i den her sammenhæng er det jo altså os, der er staten. Og mon ikke vi igen kommer til at opleve, at der skal spares både det ene og det andet sted, når der skal laves finanslov for 2021. For der kan altså ikke blive ved med at være penge nok til det hele. Og faktisk er der da også økonomer og ærlige politikere, der nu så småt er begyndt at forberede os på, at der nok må skæres en smule i den velfærd, som vi efterhånden har vænnet os til.\nMen altså: Til oktober løber der tusinde kroner ekstra ind på min og din konto, hvis du altså er pensionist, studerende på SU, flygtning eller asylansøger fra Langtbortistan eller af anden grund er på overførselsindkomst. Det er ikke penge, der er plukket ned fra et corona-træ et eller andet sted. Det er penge, som staten - altså du og jeg, eller i hvert fald de af os, der betaler skat - skal hente på lånemarkedet. Og dér forventer man, at vi betaler dem tilbage på et eller andet tidspunkt.\nMen tak for lån!\nTredive år strækker en generation sig i den almindelige opfattelse over. Det betyder, at vi er to generationer, som med rette kan betegnes som "de heldige".\nGenerationen i begyndelsen af 1900-tallet oplevede Den Første Verdenskrig, som kostede mere end ni millioner menneskeliv. Den var dårligt slut, før Den Spanske Syge brød ud og kostede mere end 50 millioner mennesker livet. Og endelig måtte de ældste i denne generation se sig kastet ind i Den Anden Verdenskrig, som menes at have kostet 62 millioner menneskeliv. Dertil skal så lægges de hundreder af millioner mennesker, som på den ene eller anden måde blev berørte af krige og sygdom.\nDer fulgte en halv snes barske år efter Anden Verdenskrig. Men det gik egentlig hurtigt fremad, specielt i USA og i Europa og da ikke mindst her i Danmark - blandt andet takket være den amerikanske Marshall-hjælp. Og efterkrigs-generationen og ikke mindst dens børn oplevede en tid, hvor velstand og velfærd øgedes år for år. Utallige mennesker - og her retter jeg specielt blikket mod Danmark - kunne bygge og indrette deres egne hjem, mange af dem efterhånden med dobbelt carport. Sommerhuse i hundred tusind-tal ploppede op langs landets kyster, og hvert år drog millioner af danskere på charterferie til nære og fjerne mål. Jo, det var generelt gode tider.\nDer kom så lige et tilbageslag med finanskrisen fra 2008 og nogle år frem. Men så var den overvundet, og fremgangen fortsatte. Det meste af Danmark levede på 1. klasse. Den ældre generation kunne se på den yngre og konstatere med stolthed, at de havde godt nok fået sat de yngre godt i vej.\nOg nu er så en tredje generation på vej. Men den var godt nok ikke nået særlig langt hen ad vejen, før den så sig nødtvunget til at bruge mere og mere tid og flere og flere kræfter på at demonstrere og protestere imod den udvikling, der nu tegner sig klarere og klarere hen imod et klima, som på sigt er en trussel mod den verden, der er resultatet af den livsførelse, som vi især i den industrialiserede del af den har vænnet os til.\nKlimaudviklingen er blevet et problem, som størstedelen af verden efterhånden har erkendt alvoren af og forstået, at det i årene fremover vil kræve meget store ressourcer at bekæmpe, hvis der overhovedet skal være rimelige muligheder for et liv for kommende generationer.\nOg så kom koronavirussen. Alle mærker, at den er her og nu har skabt en kamp på liv og død. Og intet skal spares for at vinde den kamp med færrest mulige døde. Alle ressourcer stilles til rådighed. Men det er som en uhyre stor kassekredit, som bliver trukket stort set helt til bunds. Og som i alle andre sammenhænge skal en kassekredit betales tilbage, så snart der er mulighed for det. Sådan er det nu engang. Det vil ikke være til at komme udenom. Det bliver opgaven for kommende generationer. Og det skal gøres samtidig med, at de næsten uoverskuelige klimaproblemer skal bekæmpes.\nVi var et par heldige generationer, som fik mulighed for at opleve noget andet!\nJeg er blandt de mange, som for en halv snes dage siden meldte mig i gruppen på Facebook, som mener, at "Det bliver godt igen".\nDet mener jeg faktisk stadig, og det vil jeg blive ved med at tro på.\nDet bliver godt igen. Men jeg tror, at det bliver det på en anden måde end den, vi nu har været vante til gennem mere end et halvt århundrede.\nHidtil har vi i meget høj grad målt det at have det godt med den materielle målestok. Men der er altså også en anden målestok for det at have det godt. Det er den sociale målestok. Den ser vi for alvor i brug i denne coronatid. Nok holder vi afstand, som vi bliver opfordret til at gøre det; men det er helt klart på en måde, der viser, at vi er begyndt at komme hinanden mere og mere ved. Og jeg tror på, at inden coronaen engang er et overstået fænomen, så vil vi alle have været presset så hårdt, at dette med at komme hinanden ved, og dette med at tage hensyn til hinanden vil være indgået i vores dagligdag på en langt mere naturlig og positiv måde, end vi kendte det indtil for blot få uger siden. Det vil blive godt igen, men på en anden måde.\nOg jeg vil gå så langt som til ikke blot at håbe på, men også at tro på, at dette vil have bredt sig over grænserne og medvirke til en fredeligere verden - en verden, hvor man i højere grad vil være indstillet på at hjælpe hinanden.\nOg det har verden brug for!\nNyt år - nyt tiår\n- og det kan blive et af de mest afgørende tiår i menneskehedens historie\nI oktober 2006 skrev jeg et indlæg her på min hjemmeside med overskriften "Dårlig samvittighed - ikke her i hvert fald!". Det handlede om den verden, som vi i den ældre generation giver videre til ungdommen. Og jeg havde faktisk ikke dengang en dårlig samvittighed i den forbindelse. Som verden så ud dengang, havde den aldrig været bedre.\nI dag er situationen en helt anden. En ny faktor er kommet til, nemlig vores klima, der forværres dag for dag. Og det kan hverken jeg eller milliarder af andre mennesker rundt på kloden fraskrive os ansvaret for. I dag burde ingen kunne sige sig uvidende om, at vi er på vej mod en verden, som vil byde menneskene nogle livsbetingelser, som ingen kan ønske sig - ja, spørgsmålet er vel i virkeligheden, hvor længe der endnu vil være betingelser for et ønskværdigt liv for os mennesker her på Jorden. Og skylden for det er vores egen.\nVi har for kort tid siden oplevet en FN's klimakonference COP25i Madrid med deltagelse af mere end 26.700 mennesker. De 13.600 af dem var delegerede fra næsten samtlige verdens lande. De var kommet til Madrid med ét eneste formål for øje: At ændre den klimaudvikling, som vi oplever i disse år, fra katastrofe til acceptable livsvilkår. De snakkede og snakkede og snakkede i ugevis, inden de omsider opgav at blive enige om noget som helst. Det blev overværet af næsten 10.000 observatører og over 3.000 medlemmer af medierne. Alle måtte de tage hjem med uforrettet sag. Den negative udvikling får lov til at fortsætte.\nMen er det da noget, som du og jeg har medansvar for?\nKan vi overhovedet gøre noget ved situationen, så længe de politiske ledere i lande som USA, Kina, Indien, Brasilien og Australien ikke agter at gøre noget for at skifte kurs? Og efter COP25 ved vi alle, at det gør de ikke.\nDet er beregnet, at for at nå et udtalt mål om at holde temperaturstigningen på højst 1,5 grader ved udgangen af dette århundrede vil det være nødvendigt, at CO2-udslippet hvert år reduceres med 7,6 procent. Lige nu vokser det med 1,5 procent årligt. Og efter COP25 får den stigning altså bare lov til at fortsætte. Det vil den gøre verden over - lige nu er gennemsnitstemperaturen i sommermånederne i Australien over 40 grader. Naturbrandene vil brede sig, også andre steder i verden. De tørkeramte områder, hvor intet kan gro, vil blive flere og større. Det samme vil de områder, der er ramt af oversvømmelse. I Mekong-deltaet i Vietnam står mere end 215.000 hjem nu under vand, og flere hundrede tusinde mennesker har måttet flygte. Nye beregninger siger, at i løbet af de næste tre årtier vil 300 millioner mennesker rundt i verden være flygtet for vandmasserne. Det er langt flere, end man anslog for en halv snes år siden. Og isen ved polerne og i gletsjere rundt i verden smelter hurtigere og hurtigere og medvirker til øget vandstand i havene.\nOg politikerne mødes og rejser hjem igen, uden at de kan blive enige om at gøre noget ved det.\nJamen, hvad kan da så vi almindelige mennesker stille op?\nDet eneste, man kan sige med sikkerhed er, at det i hvert fald ikke hjælper noget, hvis vi bare giver op. Og det mindste, vi kan gøre, er at slutte os til de efterhånden millioner af mennesker rundt over hele kloden, der rejser krav til politikerne om at komme i gang med at gøre noget ved klimaet, for politikerne er vel de eneste, der kan gøre det. Men det ser ud til, at for de fleste af dem er det, der virkelig tæller noget, hvor mange stemmer de kan få ved næste valg, eller - for diktatorernes vedkommende - hvor meget magt de kan skrabe til sig. Færre stemmer og magt, der mindskes, er tilsyneladende det eneste, der for alvor kan få politikerne til at handle.\nVerdens børn og unge var de første til at stille krav om effektiv handling her og nu. Det er jo først og fremmest deres fremtid, det drejer sig om. Nu må det være tiden til, at vi ældre erkender, at det mere er vores, end det er de unges ansvar, at en klimakatastrofe er på vej, og at vi tager konsekvensen og bakker 100 procent op bag de unge.\nDer er et begreb, der hedder "point of no return". Og vi taler om et "tipping points". Dér er vi ikke endnu. Men meget tyder desværre på, at vi er godt på vej.\nLad os håbe og tro på, at kursen meget snart kan vendes, så vi igen og uden sarkasme kan ønske hinanden et godt nytår.\nVi er så dygtige her til lands. Og det skal vi blive rige på.\nVi er rigtig gode til at lave vindmøller. Vi kan sælge en masse af dem til udlandet.\nVi er nogle af de bedste i verden til at lave elektroniske styringssystemer. Verden står i kø for at købe dem.\nIngen steder laver de så gode og effektive pumper som her til lands. Og aldrig har der været så god brug for dem, som nu.\nOgså på mange andre områder er vi på forkant. Det fortæller de os blandt andet fra organisationen Dansk Industri. Hovedparten af vores politikere siger det samme. Og faktisk er det jo fuldkommen sandt.\nOg det både kan og skal vi blive rige på, siger de. For aldrig har der været mere brug for rigtig meget af det, som vi er gode til, og som der er stort behov for rundt i den ganske verden.\nSå det bliver fede tider for os danskere. Netop fordi behovet er så stort i dag på grund af de voldsomme klimaforandringer, kan vi sælge næsten alt det, vi kan nå at producere, til den store, klimaramte verden omkring os. Velstand og velfærd i hidtil uset omfang vil blive os danskere til del. Det kan vi både læse og høre om i medierne.\nFor det er vel rigtigt, at Danmark er sådan en fredelig og tryg lille plet på verdenskortet? Nok har vi da haft lidt stormvejr. Og nok er der da steder rundt i landet, hvor de har måttet slås med alt for meget vand. Men det bliver da nok ikke værre end som så her i Dannevang. Vi kan bygge lidt flere og lidt højere diger, og så kan vi sidde inde bag dem og hygge os for alle de penge, som lande ude omkring i verden vil sende til os for at få midler til at bekæmpe de virkelig katastrofale følger af klimaudviklingen, som de har at kæmpe imod.\n"Du pusling-land, som hygger sig i smug, mens hele Verden brænder om din vugge"\nSådan skrev Jeppe Aakjær for lidt mere end hundrede år siden. Men hans ord har fået gyldighed nu igen. Og mere end nogen sinde mangler vi folk - politikere, organisationsledere og andre - som har mod til at fortælle danskerne sandheden: Nej! Danmark er ikke sådan en lille afskærmet enklave, hvor intet ondt kan ramme os. Danmark er en del af verden. Og store dele af denne verden er enten i brand, svedet af af solen eller oversvømmet. Det er galt - rigtig galt i dag; men det eneste, klimaforskerne kan sige med sikkerhed, er, at det bliver værre - meget værre.\nAllerede nu dør mennesker i tusindtal hver dag som følge af klimaændringerne. Millioner har måttet flygte fra det, der har været deres hjemegne gennem generationer. De forsøger nu at hutle sig igennem i overfyldte lejre, hvor den eneste mulighed for at få en smule at spise bliver skaffet til veje gennem FN og forskellige hjælpeorganisationer og betalt gennem private bidrag og via statslige skattefinansierede indbetalinger til FN.\nDet er de færreste af de lande, der for alvor rammes af klimaændringerne, der har økonomi til at købe vindmøller og andet fra Danmark. Nogle af dem kan ikke engang længere brødføde deres egne befolkninger. Presset fra klimaflygtninge, som ikke kan finde plads i nogen lejre, retter sig stærkere og stærkere mod lande som Danmark. For i en verden med internet spredes oplysningerne hurtigt om, at der stadig er steder, hvor det er muligt at skaffe sig lidt mad og lidt vand til at overleve på. Og vi har før set flygtninge fra Afrika og Asien på de danske motorveje.\nDerfor må der folk til, som med vægt kan og vil sige til danskerne: Glem alt om øget velstand og velfærd. Bered jer på, at vi også her til lands må gøre meget mere for at modstå storme og stormfloder. Bered jer på, at de danske producenter af midler til at bekæmpe klimaudviklingen ikke kan sælge deres produkter med fortjeneste. Bered jer på, at vi også må tage imod vores andel af de mange klimaflygtninge. Og bered jer på, at det bliver nødvendigt med en kraftigt forøget beskatning, og at dagligdagen på mange måder vil blive ændret.\nSortseer! vil mange utvivlsomt mene om mig. Og så vil de ryste på hovedet og tænke: Så galt går det da helt sikkert ikke.\nTil dem vil jeg sige: Se på, hvad den højere temperatur omkring os fører til allerede i dag. Se lige igen billederne fra Bahama for jer - eller fra de mange katastrofer andre steder. Og se så i øjnene, at temperaturen vil stige yderligere i de kommende år, for det er først i 2050 at nogle har et håb om, at i hvert fald dele af verden vil være CO2-neutral.\nOg hvad vil det hele så føre til? Svaret på det spørgsmål må alene afhænge af tro og tillid. Og jeg har både tro på og tillid til, at vores forskere og udviklere på sigt vil kunne skabe de midler, der er nødvendige for at vende den klimaudvikling, som vi oplever i dag. På flere områder er de jo allerede godt på vej, og der er absolut troværdige løfter om, at meget mere vil følge efter i de kommende år. Og jeg tror på, at katastroferne omkring os vil få verdens politikere til at indse, at det er ikke noget, der kan klares, mens de samtidig strides om magten på Jorden. Det er noget, som vi alle - på tværs af grænser og skel - må gå sammen om at redde os ud af.\nMan siger, at nød lærer nøgen kvinde at spinde. Jeg tror også på, at nød vil lære menneskeheden, hvordan vi kan overleve. Og så kan man jo håbe på, at erfaringerne fra klimakampen vil give grundlag for, at der kan skabes en bedre og mere solidarisk verden for kommende generationer end den, vi kender i dag.\nJeg har del i ansvaret\nDet er nu tretten år siden, at jeg på min hjemmeside fralagde mig selv og min generation alt ansvar for, hvad man i yngre generationer opfattede som en dårlig arv for dem, når det drejer sig om tilstanden i verden. Hvad er det dog for en verden, at I ældre giver videre til os yngre, blev der sagt igen og igen (også) dengang. Og jeg svarede og argumenterede for, at det på næsten alle områder er en langt bedre verden. Og den opfattelse står jeg stadig ved. Generelt er verden blevet langt rigere end dengang. Der er færre, der sulter. Mange flere har adgang til rent drikkevand. Der er ikke nær så mange analfabeter. Der er blevet mindre terror (men via medierne hører vi meget mere om den terror, der endnu er). Og hvis vi alene fokuserer på danskernes tilværelse, så er der vist ikke mange, der ville bytte med det, der var vores liv for et halvt århundrede siden.\nMen der er en undtagelse.\nFor tretten år siden var der ikke mange, er talte om klimaet. Jo, vi talte om vejret, som danskere har gjort det til alle tider. Men vi talte ikke ret meget om klimaet.\nDet gør vi nu. For hvad det angår, er rigtig meget ændret gennem de seneste ti år. Og i dag ligger det klart for de fleste, at hvis ikke vi i meget høj grad og hellere i dag end i morgen ændrer adfærd, så ser det virkelig alvorligt ud for kommende generationer. Og med rette kan disse kommende generationer anklage os - den nuværende generation - for at videregive en misligholdt planet.\nOg ansvaret for det, vil jeg ikke prøve på at frasige mig. Vi kan have en masse "gode" undskyldninger for, at det er gået, som det er, og for at det bliver langt værre i de kommende årtier. Vi kan f.eks. hævde, at vi ikke vidste, at det står så galt til. Men den går ikke. Vi må erkende, at vi undlod at lytte til dem, der ellers meget klart advarede om, hvad vi havde gang i. For det var nu engang mere bekvemt at lukke ørerne og vende det blinde øje til. Fokus var rettet imod mere og bedre velfærd.\nDet er mit indtryk, at heldigvis er vi nu på vej mod en ændret indstilling - ikke af lyst, men ganske enkelt fordi vi er ved at indse, at vi er tvunget til det. Og jeg tror på, at vi endnu kan nå at rette op på den alvorlige udvikling. Det bliver hverken en nemmere eller en sjovere tilværelse fremover. Men det må vi ganske enkelt lære at leve med.\nJeg tør ikke rigtigt tænke på alternativet!\nEn verden under pres\nFor en måneds tid siden var vi mennensker færdige for i år med at bruge alt det, som vores gode, gamle Jord kan producere til os mennesker i løbet af et helt år. Hvad vi bruger nu og resten af året, er noget, vi "trækker på kassekreditten". Det kan vi jo ikke blive ved med at gøre år efter år. På et eller andet tidspunkt siger "banken"stop. Og vi kan jo allerede nu mærke, at den har sat "renten" ganske betydeligt op: Temperaturstigning, voldsomme orkaner, tørke, oversvømmelser, skovbrande. Og selv om vi har svært ved helt at erkende det, så ved vi jo næsten alle sammen godt, at det går kun én vej i de kommende år: det bliver værre og værre.\nJo, vi snakker om det. År for år snakker vi mere og mere om det. Og jo, vi gør da også noget. Her i Danmark sætter vi vindmøller op - til lands og til vands, og vi haler energi ind fra solen med den ene hektar efter den anden dækket med solceller. Og godt for det. Men inderst inde ved de fleste af os, at det jo blot hjælper som den berømte skrædder i helvede. Der skal meget mere til, hvis det virkelig skal batte. OK da, så spiser vi lidt færre røde bøffer og betaler en energiafgift, når vi flyver til Rhodos. Og så har vi det i øvrigt rigtig godt med, at vores politikere jo har erklæret det som et "bindende mål", at det samlede danske udslip af CO2 skal være reduceret med 70 procent i 2030. Sådan skal det være, ja! Godt gået, politikere! Der bliver sørme da gjort noget ved sagen.\nMen endnu har de kære politikere ikke med ét eneste ord fortalt os helt konkret, hvordan det her "bindende mål" skal nås. Endnu har de ikke rigtigt haft mod til at gøre det klart, at det vil betyde ganske betydelige afsavn for hver enkelt af os almindelige borgere. Det vil blive dyrt for os - meget dyrt. Alene den nødvendige og bebudede udbygning af det danske elnet vil koste milliarder. Og der er altså ikke andre end os skatteydere til at betale for det - eventuelt i form af højere elpriser. Vi kommer heller ikke uden om en omfattende omlægning af vores fødevareproduktion. Og der er vel ingen, der forestiller sig, at det vil kunne ske uden højere priser på vores madvarer.\nNu er der vel nok stadig superoptimister, der tror på, at det her "bindende mål" med de 70 procent nok skal kunne nås inden 2030. Men alene det, at der er sådan et mål, betyder forhåbentlig - og formodentlig - at vi kommer i gang. Og vi har før vist, at når vi bliver presset hårdt, så kan vi stå sammen. Det gjorde vi for ekempel under den tyske besættelse. Og når vi står sammen, kan vi få ting til at ske.\nVerden går ikke under i 2030. Men noget tyder på, at der inden da vil være sat så meget i gang - også på verdensplan - at verden slet ikke vil komme til at gå under i denne omgang. Men det vil være en noget anderledes verden, vores efterkommere vil komme til at leve i om hundrede år.\nSpørgsmålet er så, om den vil være bedre. Jeg tror på det. Jeg tror på, at menneskeheden på verdensplan vil blive presset så hårdt, at den vil finde sammen om de nødvendige løsninger. Det vil måske ikke blive med øget velfærd i forhold til i dag. Men muligheden er der for, at det vil blive med større forståelse og et bedre samliv racerne, nationerne og menneskene imellem.\nDet er dit og mit ansvar!\nHvis du kun har tanker for din egen tilværelse og dit eget liv og altså er hundrede procent egoist,\nså er du formodentlig flintrende lige glad med, hvad der sker med verden omkring dig. Den skal\nsåmænd nok holde sig rimeligt i gang i den tid, du har tilbage, og de ændringer, du vil komme\ntil at opleve, vil du nok sagtens kunne leve med. Og du vil såmænd nok også blive ved med at føle\ndig rimeligt godt tilpas.\nAnderledes forholder det sig, hvis du også har tanker for verden omkring dig, for dine med-\nmennesker, for dine børn og børnebørn og for kommende generationer. For så kan du formodent-\nlig ikke have undgået at bemærke, at der er en udvikling i gang, som - hvis den får lov til at\nfortsætte - vil føre til levevilkår for mennesker, dyr og planter, som ingen kan ønske - ja, som\nultimativt kan umuliggøre enhver form for liv på store dele af vores endnu så dejlige Jord.\nMen allerede nu er det jo sådan, at du næppe vil kunne nævne en eneste plet på Jorden, som\nikke er mere eller mindre ramt af udviklingen mod et ændret og langt barskere klima.\nDet er ikke KUN alle de andres skyld og ansvar, at det er gået sådan. Jeg må også påtage mig\nmin del af det, og derfor må jeg prøve at finde ud af, hvad jeg kan gøre - og hvad jeg kan gøre\nanderledes i min dagligdag i bestræbelserne på at få ændret den, i virkeligheden. katastrofale\nudvikling, som er i gang.\nFørst og fremmest må jeg nok gøre mig klart, at det dur ikke med den meget brugte undskyldning om, at lille jeg jo alligevel ikke kan gøre noget, der virkelig batter. Men det gamle ordsprog taler jo sandt, når det siger, at "mange bække små gør en stor år". Og hvis alle vi mange "små bække" hver især gør, hvad vi kan, så bliver det til den"store å", som på sigt kan være med til at sikre en tilværelse også for kommende slægter.\nOg det er ikke for sent endnu. Ifølge forskerne er det stadig muligt at ændre udviklingen. Nøglerne til de ændringer, der virkelig vil batte, ligger imiddlertid først og fremmest hos politikerne på alle niveauer. Netop nu er der kamp mellem politikerne på to af de meget vigtige niveauer: EU-parlamentet og Folketinget. Det giver os mulighed for at stille krav til og at lægge pres på politikerne for at få dem til at lægge ægte kræfter og ikke bare snak i bestræbelserne på at sikre tilværelsen for vore efterkommere.\nVi ser i disse dage, hvordan de unge mennesker virkelig involverer sig i disse bestræbelser. Det er jo ikke mindst deres tilværelse, der står på spil. Men det er jo os ældre, der gennem vores livsform har gjort det så tvingende nødvendigt, at der nu bliver taget effektivt fat. Det ansvar kan vi ikke løbe fra. Derfor er det ikke blot de unge, men også os ældre, der hver især må gå ind i klimakampen.\nIkke mindst her under valgkampen har vi gang på gang set store børn og unge mennesker, som appellerer til politikerne og til danskerne som helhed om at gøre noget aktivt ved forureningen og den katastrofale klimaudvikling.\n"Det er jo vores fremtid, det drejer sig om", siger de, og i tusindvis tager de fri fra skoler og uddannelsesinstitutioner for at demonstrere, hvor meget det betyder for dem.\nDet kan man kun respektere, for det er jo virkelig alvor.\nMen i hvert fald tiidligere år har det været, som om det med alvoren blegner lidt, når det ikke længere bare er ord, det gælder, men derimod handling. F.eks. i forbindelse med de mange festivaller rundt omkring i landet, og som jo først og fremmest er besøgt af unge mennesker. Det er jo simpelthen utroligt at se, hvad de tillader sig at efterlade ikke blot af egentligt affald, men også af værdifuldt udstyr, som de bare ikke gider at slæbe med sig hjem.\nLad os nu se, at det ikke længere blot er store, fine ord og varm luft. For hvis vi igen i år skal se de samme billeder af efterladenskaber i dyngevis efter festivallerne, så svinder agtelsen for de unges appeller.\nVis nu, at I virkelig mener noget med det!\nDen åh så kedelige folkeskole\nRigtig mange af folkeskolens elever keder sig i timerne. Det viser helt nye\nundersøgelser. Men det er nu for så vidt ikke noget nyt. Det var der også en del\naf mine elever, der gjorde, mens jeg var aktiv skolelærer. Det snakkede vi en\ngang imellem om dengang - eleverne og jeg. Jeg forklarede dem, at det er ikke\nalt det, der er nødvendigt her i tilværelsen, der er lige sjovt og spændende. Og\njeg forklarede dem, at jeg var ansat til at undervise dem og ikke til at underholde\nI dag er der et problem, som vi ikke kendte dengang. Det hedder smartphones.\nOg når de unge mennesker keder sig, så tyr de bare til den, for den er altid ved\nhånden. Og så rager det dem bare en papand, hvad læreren forklarer om, hvordan\net vanskeligt matematisk problem skal løses. Og når de støder på problemet næste gang, er de blanke, giver op med det samme og tyr til telefonen. Det er den situation, vi hører om gang på gang, og det er, hvad vi jævnligt bliver vidner til via tv's besøg i klasselokalerne.\nDerfor burde det ikke komme bag på nogen, at de seneste udmeldinger om de unge menneskers parathed med hensyn til en videregående uddannelse er så alarmerende lav. Men nu vil undervisningsministeren sandelig til at gøre noget ved det. Det skal være slut med, at eleverne keder sig, mener hun. Altså: lærerne skal være mere underholdende.\nNu er det altså ikke al nødvendig indlæring, der kan gøres underholdende. En del af den kan kun tilegnes ved regulært hårdt arbejde. Og selv om det muligvis kan føles kedeligt af nogle, så er der ikke andet at gøre end at tage telefonerne fra dem i timerne, så de kan koncentrere sig om det, det drejer sig om. Og så må man stille krav til dem om at være aktivt med i undervisningen. For det nu engang sådan, at dette med undervisning er en tosidet sag. Der er en, der giver undervisning, og der er en, der modtager undervisning. Hvis de ikke begge to er aktive deltagere i det projekt, så kommer der ikke noget positivt ud af det.\nJeg oplevede i min tid som lærer, at for en del elever var det sådan, at jo mere de fik at vide, og jo mere de forstod, jo sjovere og jo mere interessant var det for dem at få noget mere at vide. Så fortog kedsomheden sig hos dem, og da afgørelsens dag kom, så var de helt parate til at gå videre med netop den uddannelse, de fandt mest relevant for dem.\nPanelet gør også klart, at hvis vi ikke helt og aldeles gennemfører de nødvendige ændringer, så må vores børn og børnebørn se frem til at skulle leve i en verden, hvor hverdagen er præget af helt andre vilkår, end vi kender i dag, med naturkatastrofer i form af oversvømmelser og voldsomme orkaner.\nOg det er altså ikke kun her i Danmark, at vi skal lægge om. Det gælder for alle mennesker over hele kloden. Nu er det imidlertid meget lidt, vi kan gøre i den forbindelse uden for vore grænser. Men netop i dag - den 9. okt. - forelægger regeringen en masse konkrete planer for, hvad vi kan og skal gøre inden for vore egne grænser. En del af de planer er på forhånd sivet ud til offentligheden, og af dem fremgår det, at de stort set vil hjælpe lige så lidt som den berømte skrædder i helvede. Og det erkender man da også fra regeringens side. CO2-udledningen vil kun blive mindsket, men slet ikke stoppet her til lands. Derfor skal der nu forskes i, hvordan man kan lagre milliarder af tons CO2 i undergrunden.\nDer er altså som nævnt flere muligheder; men den, der ligger mest ligefor, er udnyttelsen af de enorme energimængder, der rummes i grundstoffet thorium. Det er energi, der vil kunne udvindes uden nogen form for forurening og uden nogen CO2-udledning. Og alene i de grønlandske fjelde er der thorium nok til, at det kan dække hele menneskehedens forbrug af energi i hundreder af år. En enkelt lille thorium-kugle på størrelse med en golfbold rummer energi nok til et enkelt menneskes samlede forbrug gennem hele livet.\nDerfor må det være en selvfølge at stille det spørgsmål, hvorfor i alverden man ikke sætter forskere over hele verden i gang med at gennemføre den forskning, der endnu mangler, før thorium-energi kan realiseres fuldt ud.\nHer i landet ligger svaret i det hysteri, der som nævnt tidligere blev skabt omkring udnyttelse af atomkraft, og som i 1985 fik Folketinget til at pålægge regeringen, at den definitivt skulle skrinlægge alle planer om kerneenergi. Og dér her de så ligget siden, lige indtil der blev lindet en lille smule på låget, da der skulle formuleres et regeringsgrundlag for den nuværende regering. Her blev det nemlig indføjet, at "Regeringen vil fjerne eventuelle barrierer for forskning i thoriumbaserede teknologier".\nNu har den hensigtserklæring imidlertid vist sig at være skønne spildte ord på Ballelars. Der er nemlig herhjemme en organisation, som i flere år har forsket i udnyttelse af thorium - en forskning, som allerede er ganske langt fremme, og som for øvrigt har vist, at man i en thorium-reaktor vil kunne forbrænde en del af det atomaffald, som gennem årene har hobet sig op fra de eksisterende atom-kraftværker. Organisationen hedder Seaborg Technologies. Derfra har man nu igen fået afslag på en ansøgning om støtte til den fortsatte forskning, og derfor har man nu søgt ud af landet og etableret et samarbejde med to store firmaer i Østasien, så deres thorium-reaktor kan blive produceret og komme på markedet i Asien i ca. 2030.\nOgså i andre lande er der en seriøs forskning i gang i udvikling af thorium-reaktorer - bl.a. i Holland.\nOg at det ikke kun er her til lands, at kortsigtet økonomi og stemmetal er afgørende, ser man jo ikke tydeligere nogen steder end i USA, hvor Mr. President har beordret nedlagte kulminer og oliefelter genåbnet.\nEn thoriumkugle på størrelse med en golfbold rummer al den energi, som et enkelt menneske skal bruge gennem hele dets tilværelse.\nFor få dage siden kom jeg hjem fra et sommer-ugekursus på Rønde\nHøjskole. Overskriften herover var kursets emne.\nDet var femte gang, at jeg var på sådan et kursus, og for femte gang\ngav det mig en virkelig god oplevelse. De fire første gange var emnerne\nmere specifikke; men da jeg i foråret så en annonce for et kursus, hvor\nemnet var så bredt, som overskriften giver en anelse om, så slog det mig,\nat det måtte lige være det rigtige for mig denne gang.\nOg det var det. Det omfattede nemlig (næsten) alting fra altets\nallermindste byggesten, nemlig de milliarder af dele, som alle atomer er\nbygget op af, til det uendeligt store univers, hvor tid og afstande er så\nufattelige, at man føler sig taknemlig for, at man for en tid har fået lov\ntil at blive placeret lige netop her på vores (måske) unikke klode.\nDer var da rigtig meget, som jeg hverken forstod eller fattede. Men\ndet blev fremlagt på allerbedste måde af nogle af vore fremmeste forskere\npå områderne, og det gav mig et fantastisk indblik i og en fascination af\nalt det, som disse forskere og deres kolleger rundt i verden gør og kan og ved.\nDet hele blev uddybet under et besøg på Steno-museet i Aarhus og ikke mindst i museets planetarium.\nMen der var mere end det. Meget mere. Ikke mindst blev der givet et enestående indblik i fortidens, nutidens og fremtidens energikilder, dels ved et besøg på Tange-museet, og dels gennem indlæg fra nogle absolutte specialister på hvert deres område.\nDertil kom så besøg på en udstilling for velfærdsteknologi i DOKK 1 i Aarhus, som gav indblik i nogle af de muligheder, vi har for hjælp, når sygdom eller alder gøre det nødvendigt. Og der var et særdeles aktuelt foredrag om ulven i Danmark, der blev holdt af nok den her i landet, der ved mest om det emne.\nOg så skal der også nævnes noget af det, der er med til at gøre et højskoleophold til noget helt særligt, nemlig morgensamlingerne, hvor man aldrig på forhånd ved, hvad emnet kan være, men som altid er noget vedrørende. Og en aften med Højskolesangbogen som det centrale er noget næsten obligatorisk.\nNoget andet af det virkeligt værdifulde ved sådan en uge på højskole er samværet med alle de andre på holdet. Vi kan måske nok have fælles interesser, men hvor er vi dog alligevel herligt forskellige, og det er inspirerende.\nEndeligt kommer jeg ikke udenom lige at nævne måltiderne. Der bliver virkelig kræset, og for mit vedkommende gav Uge 28 to ekstra kilo på sidebenene. Men jeg påtaget mig gerne besværet med at slippe af med dem igen.\nI øvrigt vil Uge 28 også til næste år - altså i 2019 - byde på en mulighed for på Rønde Højskole at få nærmere indsigt i Livet, Universet og Alting. Jeg kan varmt anbefale det.16-07-18\nSom tidligere skolelærer mindes jeg en tid, da der endnu gene-\nrelt stod respekt om den danske lærerstand. Det gjorde der\nindtil den 23. marts 1973. Dengang havde der i nogen tid væ-\nret forhandlinger mellem daværende finansminister Per\nHækkerup og Danmarks Lærerforening om lærernes løn og\narbejdsvilkår. De sluttede den 23. marts om aftenen, og man\nkunne så opleve, at Per Hækkerup stod frem i TV-avisen og\nmeddelte, at nu var man kommet til et resultat, der betød,\nat lærerne omsider skulle til at bestille noget. Der blev nemlig\ndengang indført det såkaldte "minutcirkulære", der præcist fastsatte, hvor mange minutters arbejde lærerne skulle præstere for deres løn. I aftalen lå også, at hver lektion skulle skæres ned fra 50 til 45 minutter, og derved kunne den enkelte lærer tage 30 lektioner om ugen i stedet for de hidtidige 27. Per Hækkerups kommentar for åben skærm til det var: "Ja, jeg havde nær sagt, at det er da et udmærket system, hvis børnene slipper lidt tidligere, og lærerne slipper lidt senere”.\nDette minutcirkulære - der også blev kaldt mistillidscirkulæret eller misundelsescirkulæret - blev sammen med finansministerens nedsættende bemærkninger skelsættende for den danske folkeskole. Akkurat som skolereformen og de ny arbejdstidsregler for lærerne, der blev dikteret ved lov i 2013, er blevet det. Og akkurat som udfaldet af de forhandlinger om lærernes løn- og arbejdsvilkår, der er i gang i disse dage, kan risikere at blive det. Der lurer igen noget, der mere er udtryk for en misundelse i forholdet til lærerne end for en fortjent anerkendelse af, at langt de fleste lærere knokler for at kunne præstere den bedst mulige undervisning under nogle vilkår, der er alt andet end misundelsesværdige.\nDet er utroligt, at det endnu i dag i højere grad skal være en totalt ubegrundet misundelse snarere end de rent faktiske vilkår for lærerne, der skal være en del af grundlaget for forhandlingerne. Men sådan virker det i hvert fald. Og det er vel forståeligt nok, at den holdning fra topforhandlerne smitter af på de daglige forhold ude i skolerne. Respekten for lærerne og deres arbejde forsvinder, når de bliver fremstillet som nogen, der bare er ude på økonomisk at presse mest muligt ud af situationen. For faktum er jo, at økonomien kun er en mindre side af sagen. Mindst lige så vigtigt er det, at der nu igen bliver givet nogle arbejdsvilkår, som gør det muligt at yde den bedst mulige undervisning.\nDer er rigtig meget, der står på spil. Set med mine øjne så gambles der i disse dage med vore børns og børnebørns fremtid og dermed i realiteten med Danmarks fremtid.\nJeg har nogle gange tidligere beskæftiget mig med skoleforhold her på bloggen. Det er ikke kun, fordi jeg er tidligere skolelærer. Det er først og fremmest, fordi jeg betragter uddannelsesforholdene for vore børn og unge som noget af det vigtigste for udviklingen her til lands og dermed også for os ældre.\nVil du se de tidligere indlæg om emnet, så\nLed ved det hele!\nI en artikel i Avisen Danmark i sensommeren 2017 spørger daværende chefredaktør Troels Mylenberg: "Hvad skal vi med al den lede?\nVi er tilsyneladende blevet et folk, der definerer os selv mere i kraft af det, vi er lede ved, end i kraft af det, vi omfavner og er glade for," skriver han. "Eller i hvert fald er de højst talende stemmer i det offentlige rum i vid udstrækning blevet bærere af lede. Og det smitter."\nJeg tror desværre, at Mylenberg har ret. For selv om der da er en del i vores lille land, som vi med god grund kan være utilfredse og lede ved (vi kan jo bare tænke på SKATs skalten og valten med dine og mine penge - og ja, så selvfølgelig "sommervejret" i 2017, som mange nok endnu kan huske), så synes jeg ærlig talt, at der er meget mere, som vi med mindst lige så god grund kan være glade og tilfredse ved.\nJeg nævnte SKAT. Det er jo egentlig lidt imponerende, at vi bor i et land, der er så rigt, at selv om vores skattevæsen sender 100 milliarder kroner ud til nogle internationale svindlere, så kan vi blive ved med at have det så godt, som langt de fleste af os jo vitterligt har det. Og jeg synes egentlig, at det er positivt, at der, trods alt, det sidste års tid har været råd til at købe flere biler end nogen sinde før.\nOg så dette med sommervejret. Jamen, det er da mildest talt elendigt. Men hvad så? Så rejser næsten halvdelen af landets befolkning da bare en tur til de varme lande og tager 8-14 dage med all included. Aldrig har rejseselskaberne og lufthavnene haft så travlt som i 2017. Ærlig talt: Hvem har grund til at være lede ved, at vi har det så godt, at det kan lade sig gøre?\nMylenberg beskæftiger sig i sin artikel meget med begrebet politikerlede - at politikere i manges øjne "ikke der den jord værd, som de betræder. Sådan kunne man i hvert fald nemt opfatte den offentlige debat om dem. - - Kun de færreste (af debattørerne) evner - eller har lyst til - blot at forsøge at se på eventuelle positive sider af forslag og forandringer fra politikernes side."\nJeg nægter at tro på, at der er politikere, der har til hensigt at skade mig. Men for de fleste af dem gælder det, at de har et ønske om at gavne andre grupper i samfundet end måske lige den, jeg hører til. Og det er det, de føler, at de er blevet valgt til. Og det er vel netop det, at man har lov til at have sine egne meninger og synspunkter, og at man har lov til at arbejde for dem, der er demokratiets vigtigste grundpille. I et demokrati som det danske tæller mine meninger lige så meget som andres. Og andres lige så meget som mine!\nDerfor er det jo helt afgørende, at der stadig er mennesker, der vil påtage sig den opgave at være politikere på et eller andet niveau - nogle for ét parti og andre for et andet. Man kunne jo prøve at forestille sig den situation, hvor slet ingen længere ville påtage sig den opgave, hvor de bl.a. må affinde sig med at kunne blive svinet til på den ene eller den anden måde - i vore dage ikke mindst på de sociale medier. Nej, vi kan ikke undvære vore politikere. Vi kan være uenige med dem; men vi har vores demokratiske ret (og pligt) til at stemme på nogle andre ved næste valg, og den ret skal vi være rigtig glade for - det er ikke alle steder, at man har den.\nDer kunne nævnes mange andre områder, hvor man også selv kan vælge at fokusere på det positive og lade andre om at formørke deres tilværelse ved at lade den overskygge af lede ved det ene eller det andet eller alt muligt.\nEr det blåøjet og naivt at se sådan på det?\nOK, så lad mig bare være både blåøjet og naiv. Men jeg har det nu bedst ved at fokusere på alt det positive, som mit liv byder mig på. Så det vil jeg gerne blive ved med.\nSådan skrev afdelingschef på Social- og sundhedsskolen Fyn i Svendborg, Claus Brandstrup, i et læserindlæg i min lokale avis, Fyns Amts Avis, d. 23. september 2016. Og sågav han vores, altså den ældre generation skylden for alverdens ulykker.\nBrandstrup nævner, at han er barn af tresserne. Det var dengang, da generationen før hans havde slidt og slæbt i en snes år efter anden verdenskrig for at bygge verden op igen. Og det var egentlig lykkedes ganske godt for dem. Vi kan jo prøve at se på forholdene herhjemme, som de var blevet dengang. Velstanden var bredt ud til store dele af befolkningen. De unge kunne tilbydes mange former for uddannelse, for de nødvendige institutioner var skabt, og stort set alle blev tilbudt uddannelsesstøtte fra staten - alt sammen betalt af den ældre generation. Og rent faktisk er mulighederne bare blevet bedr og bedre op til vor tid med et lille dyk under den økonomiske krise for nogle år siden.\nIfølge en nylig rapport fra Verdensbanken (altså i 2016) havde op mod to tredjedele af alle u-lande halveret deres fattigdom i forhold til 1990, og andelen af ekstremt fattige er halveret. Samme rapport fortæller, at 84 procent af alle mennesker i u-landene nu har adgang til rent vand. Det er 1,8 milliarder flere mennesker end i 1990.\nEt stort fremskridt i bestræbelserne på at løse de største af de mange problemer, der endnu står tilbage for vores klode, blev gjort i 2015, da ledere fra alle verdens lande blev enige om en plan, som har fået betegnelsen "Verdensmålene". Heri er der opregnet 17 store mål for, hvad man vil arbejde for at få gennemført inden 2030. Det er store og ambitiøse mål, men på flere områder er man allerede godt i gang. Det gælder f.eks. på undervisningsområdet, hvor antallet af børn og teenagere, der ikke går i skole, er næsten halveret siden år 2000. Det betyder, at i dag går ni ud af ti af verdens børn i skole, og hvad der er ikke mindre bemærkelsesværdigt er, at der nu gennemsnitligt sidder lige så mange piger som drenge i klasseværelserne. Mens det i 1990 var 76% af verdens befolkning, der var i stand til at læse og skrive, var dette tal ifølge FN i 2010 steget til 85%.\nDer kunne gives mange flere eksempler til belysning af det faktum, at der i vore dages ældre generation s tid er gjort endog meget store fremskridt i retning af en bedre verden. Det er da også på grundlag af bl.a. det, at jeg i hvert fald ikke føler at have grund tilnogen dårlig samvittighed på min generations vegne ved at give verden videre til de yngre.\nDesværre er der flere steder i verden en alvorlig hindring for at bringe den gode udvikling ud til alle lande og områder. Den hindring hedder krig. Og trods gentagne forsøg med fredsskabende initiativer flere steder og fra flere sider, så må det erkendes, at mod vanvittige herskere og fanatiske folkeslag kæmper selv FN oftest forgæves. Men for dem hverken kan eller skal Brandstrup eller andre fra vores generation tage ansvaret.\nI tidsskriftet Ingeniøren er der en alarmerende oplysning: "Kulprisen er fordoblet siden nytår,\nog det vil give højere elpriser - og en lavere offentlig støtte til de vedvarende energikilder, vurderer\nbrancheforeningen Dansk Energi".\nMon ikke det er på tide, at politikere i Niels Bohrs fædreland tager skeen i den anden hånd og\nfår sat gang i forskningen i kerneenergi baseret på thorium, så vi kan være med i kapløbet.\nEn gruppe unge kemiforskere ved Niels Bohr Instituttet, Seaborg Technologies, forsøger at\nkonstruere en såkaldt 'Waste Burner", der er en overgangsløsning, som bruger thorium som\nbrændsel og kan samtidig bruge affald fra uranreaktorer. Deres arbejde støttes ikke af staten.\nFor et år siden var der i Landstingssalen på Christiansborg en høring om "Thorium - den nære\nBortset fra folketingsmedlem Villum Christensen fra Liberal Alliance, der indledte høringen,\nviste ingen politikere på tværs af det politiske spektrum nogen interesse for denne energiform og\nfastholder folketingsbeslutningen fra 1985 om ikke at støtte forskning i kerneenergi.\nEn thorium-kugle på størrelse med en golfkugle rummer al den energi, et enkelt menneske skal bruge gennem hele sit liv\nSom nævnt i mit forrige indlæg kan man med god grund undre sig over, at man ikke overalt i verden har taget den mulighed til sig, som kernekraften - og specielt den, der er baseret på thorium - tilbyder. Færdigudviklet tyder alt på, at den kan give hele klodens befolkning al den energi, som der er behov for til at understøtte en fortsat udvikling for den stadigt voksende befolkning. Den vil kunne gøre det uden de katastrofale følgevirkninger, som vi ser i dag, og som er foranledigede af vores brug af kul, olie og naturgas. Og den vil kunne gøre det i de næste tusinde år.\nDer er nok flere grunde til, at det er sådan. Jeg har tidligere nævnt den frygt, som stadig næres af mange for alt, hvad der har med kernekraft at gøre, fordi de uvilkårligt forbinder selve begrebet med atombomber. Og der er kredse - også her i landet - som gør, hvad de kan, for at give næring til den frygt - prøv blot at kigge på internettet. Dertil kommer så, at navne som Tjernobyl og Fukushima har markeret sig kraftigt i manges bevidsthed og huskes som eksempler på, hvor galt det kan gå. Men når man vurderer, hvor galt det gik de to steder, så må det være rimeligt at sammenholde det med vore dages naturkatastrofer, som forekommer langt værre, og som ifølge den overvejende del af verdens videnskab skyldes udslippet af drivhusgasser. Og man kan se på, hvad udvindingen af f.eks. kul hvert år koster af menneskeliv. Som tidligere nævnt kunne aviserne for nogen tid siden berette om, at 40 kinesiske kulminearbejdere blev dræbt og 74 andre blev fanget under jorden og er sandsynligvis døde efter en gaseksplosion. De kinesiske miner er de farligste i verden, og ulykker i minerne koster i gennemsnit 13 menneskeliv om dagen. Det bliver efter myndighedernes opgørelse til mere end 4.700 dræbte hvert år, men ifølge uafhængige fagforeningsgrupper er tallet nærmere 20.000. Dertil kommer så, at der også er farlige miner andre steder end i Kina.\nMen der er også en anden væsentlig grund til, at der sættes hindringer i vejen for en forskning og udvikling af kernekraft. Den er af økonomisk art. Der er jo stadig utallige milliarder at tjene på udvinding af kul, olie og gas. Men den dag, da verden for alvor kan tilbydes forureningsfri energi fra kernekraft, vil værdien af disse fossile energikilder blive reduceret i meget væsentlig grad. Det samme gælder formodentlig også værdien af den vedvarende energi, som er afhængig af sol, vind og vand. Og naturligt nok er der nogen, som gerne vil udskyde den dag til engang langt ude i fremtiden. Der er som nævnt økonomi i det, og der er politik i det. Vi kan jo blot se på den amerikanske præsident Trumps planer om at genåbne et større antal kulminer.\nMen hvis den altødelæggende syndflod skal undgås på kortere eller længere sigt, så er det tvingende nødvendigt, at der bliver gjort noget effektivt. Og det vil i første omgang sige en effektivisering af forskningen og udviklingen omkring kernekraft. Det er muligt, at der på sigt kan komme andre muligheder ind i billedet som f.eks. brintenergi eller fusionsenergi. Men det mest nærliggende i dag er kerneenergi baseret på thorium. Men som nævnt flere gange mangler der den nødvendige økonomi, for at der for alvor kan komme gang i denne forskning.\nOg hvad det angår, bør vi også være med her i Danmark. Og der er faktisk åbnet et par døre på klem til, at det kan ske: Allerede i 1985, da Folketinget besluttede, at der ikke mere skulle forskes i kernekraft her i landet, blev der føjet en bisætning til, hvor der står noget i retning af, at det må ikke ske på grundlag af den kendte teknologi. I dag er der altså anden kendt teknologi. Og i regeringsgrundlaget for den nuværende regering står en ikke særligt bemærket sætning: "»Regeringen vil fjerne eventuelle barrierer for forskning i thoriumbaserede teknologier.«\nDengang og senere har der været en vis erkendelse af, at evnen til at udtrykke sig og til at stave korrekt er blevet ringere i befolkningen set som helhed. Flere universiteter har været nødt til at oprette kurser for de nye studerende for at råde bod på det. Og det har så i flere sammenhænge været diskuteret, hvad det kan skyldes, og om det egentlig betyder så meget - det gælder jo bare om at kunne blive forstået. Jeg kan naturligvis ikke dokumentere, at tilbagegangen har noget at gøre med en dårligere uddannelse af Folkeskolens lærere. Men for mig ligger det ligetil at antage, at der er en sammenhæng. Det har da også ved flere lejligheder været diskuteret, om læreruddannelsen kunne gøres bedre, og et skridt i den retning er det vel, at adgangskravene til uddannelsen er blevet skærpet. Men der må efter min mening mere til. Det kan være betydeligt flere egentlige undervisningstimer som i "gamle" dage. Men det kunne også være, som det f.eks. er tilfældet i Finland, at lægge læreruddannelsen op på et egentligt universitetsniveau og forlænge den med et år eller to.\nVi skal ikke have sort skole. Vi skal tværtimod have en levende skole med børn og unge, der kan tænke selv, danne sig holdninger og kommunikere. Men som også ved, hvad de snakker om.


Mogens Thrane - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Mogens Christian Thrane)\n11. august 1697\n27. august 1764 (67 år)\nEt af Thranes emblemmalerier fra Sortebrødre Kirke i Viborg. Tekst: Herrens Nafn er et fast Torn. Proverb. 18:10\nMogens Christian Thrane (hjemmedøbt 11. august 1697 i Ålum ved Randers – 27. august 1764 i Viborg) var en dansk maler, som især er kendt for sine udsmykninger af kirker i Jylland.\nThrane var anden generation af et jysk malerdynasti, som også bestod af hans far og hans søn, som begge hed Jens Thrane. Alle tre, hvoraf Mogens Christian Thrane anses for den betydeligste, beskæftigede sig med udsmykningsopgaver i kirker og på herregårde i Jylland.\nThrane er kendt for sine mange allegoriske billeder. Sådanne billeder findes bl.a. på stolestadernes døre i Sortebrødre Kirke i Viborg, Horsens Klosterkirke og i Nørup Kirke. Disse små malerier har som forbillede de såkaldte hellige emblemer, emblemata sacra, som især var på mode i 1600- og 1700-tallet. Man kan finde Thranes forbilleder bl.a. i Daniel Cramers bog Emblemata sacra, udgivet i Frankfurt i 1624. Et egentligt emblem består øverst af et motto, oftest med et moraliserende indhold, derunder et billede, som illustrerer mottoet og endelig nederst et vers (epigram), som yderligere forklarer billedets indhold. I Thranes emblemmaleri er epigrammet udeladt eller erstattet med en henvisning til et bibelvers. Thranes billeder har et udpræget pietistisk udtryk hvor især hjertet er et ofte benyttet motiv.\nThranes maleri anses ikke for stor kunst, men han anerkendes dog for sin fine farvesætning i forbindelse med den dekorative udsmykning (staffering) af kirker. Hans arbejdsgivere var tidens rigmænd, blandt hvilke især skal nævnes storkøbmanden Gerhard de Lichtenberg fra Horsens.\nSortebrødre Kirke i Viborg: Emblemmalerier på stolestader.\nHorsens Klosterkirke: Emblemmalerier på stolestader.\nNørup Kirke: Staffering og emblemmalerier.\nStøvringgårds kapel: Staffering og tegninger til alter og prædikestol.\nVestervig Kirke: Maleri i altertavlens hovedfelt.\nKarup Kirke: Maleri i altertavlens hovedfelt.\nLinde kirke (ved Randers): Evangelistportrætter.\nMuseet Dueholm Kloster, Nykøbing M: Otte malerier fra Lørslev kirke.\nDen Gamle By i Aarhus: Portræt af Christian Jacobsen Drakenberg.\nDansk biografisk Leksikon, København 1943.\nJens Lampe: Det mekaniske ur i Viborg-egnens malerkunst, Historisk Samfund for Viborg Amts årbog 1985.\nMogens Thrane på Kunstindeks Danmark/Weilbachs Kunstnerleksikon\nISNI: 0000 0001 3972 8136\nBNF: cb13570471h (data)\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Mogens_Thrane&oldid=10092842"\nDenne side blev senest ændret den 14. oktober 2019 kl. 20:27.


Forår nyhedsmail - 2015\nSidst på sommeren introducerede regionen begyndermarkprøvetræning ved Faxe Ladeplads, som blev afsluttet med en vand/land prøve.\nDer har været kursus i sportræning for begyndere i Strøby Egede ved Roskilde og i Tåstrup samt Lydighedskurser i Tåstrup for unghunde og voksne (utrænede) hunde. Endvidere har der været holdt hvalpemotivationskursus i Tåstrup.\nI efteråret havde regionen et kursus i hjernegymnastik for din spaniel, som var et hit.\nRegionen afsluttede året med en gåtur i området omkring Enghave Skov og Strand (Dragsholm Slot), med deltagelse af 15 hunde med ejere. Der afsluttedes med kaffe og kage og reflepræmier, sponsoreret af kennel Dan-L.\nDe 3 sjællandske regioner er gået i samarbejde omkring forskellige aktiviteter således, at vi ikke udbyder de samme aktiviteter på samme tidspunkter og således ”konkurrerer” i stedet for at gå sammen og hjælpe hinanden. Således har region 1 afholdt trimmekursus, hvor de 2 øvrige sjællandske regioner henviste til. Samarbejdet videreføres i Vintertræningen , der foregår i forskellige skove og jagtterræner på Sjælland med trænere fra alle 3 regioner.\n22. januar afholdtes generalforsamling med et fremmøde på 4 personer udover bestyrelsen. Vi håber på et større fremmøde i 2016, da det er vigtigt for bestyrelsen og regionen at få input til at gøre vores aktivitetstilbud endnu bedre.\nDet er en god ide at holde øje med vores fb gruppe, idet vores aktiviteter annonceres her, når de slås op på vores hjemmeside. Mange af holdene fyldes nemlig op meget hurtigt.\nI februar måned begynder følgende aktiviteter:\nTræningen foregår i 5 forskellige skove og jagtterræner på Sjælland, hvor du får rig mulighed for herlige naturoplevelser samtidig med, at du træner din hund.\nDet er erfarne trænere fra de 3 regioner, som træner de enkelte hold.\nTræning for begyndere lægger vægt på grundlæggende lydighed, samarbejde og kontakt samt apportering og slutter af med Dansk Jagt Union (DJU)’s Land og Vand prøve.\nTræning for øvede lægger op til, at du og din hund kan gå op til Spanielklubbens markprøver og DJU’s apporteringsprøve.\nDet er stadigt muligt, når dette nyhedsbrev udsendes, at deltage på sidste træning i Faxe Ladeplads.\nPris: Begynder: 150kr.\nI marts måned begynder følgende aktiviteter:\nLand/vand prøve 2015\nRegion 1, 2, og 3 afholder land/vand prøve, der er en selvstændig del af begynderklasse markprøven, og den skal være bestået for at begynderklasse markprøve kan bestås.\nHvornår: Søndag, den 1. marts 2015 kl. 14:30\nSted: Hylleholt Skov, Faxe Ladeplads\nDommer: Steen Skipper Lund\nPrøveleder: Birte Bjørn\nPris: 150kr. for medlemmer af Spanielklubben\n200kr. for ikke-medlemmer af Spanielklubben\nEr et hold for hvalpe op til 6 måneder. Her vil vi gennem positive træningsmetoder arbejde med hvalpen i det omfang, en lille hvalp nu kan.\nHvornår: 5 søndage à ca. 1 times varighed med opstart 8. marts 2015 kl. 9:00- 10:30\nSted: Damhusengen, Vanløse (nærmere adresse ved tilmelding)\nHvornår: 5 søndage à ca. 1 times varighed med opstart 8. marts 2015 kl. 10:30- 11:45\nSportræning – begyndere (Kursus er overtegnet – der er ikke flere pladser)\nDer vil primært blive gået ID-spor uden genstande på sporet, men der vil være en grundig introduktion til schweisstræning. Holdet henvender sig til dem, som gerne vil lære at gå spor og bruge dette til aktivering af deres hund.\nHvornår: 5 lørdage à 2 timer med opstart 21. marts 2015 kl. 10:00\nSted: Albertslund (nærmere adresse ved tilmelding)\nTilmelding: ikke mulig pga. overtegning. Kurset vil blive gentaget omkring maj/juni 2015.\nSportræning – øvet\nKurset er udelukkende for tidligere deltagere på sporhold, da det kræver kendskab til området. Det er primært et ID –sporhold. Kursisterne vil selv skulle lægge deres spor efter skriftlige anvisninger via mail og ønsker men derudover også at gå på blod, så skal man selv kunne fremskaffe dette. Sporet skal være klart til at blive gået dvs. du skal selv tage ud og lægge sit spor et antal timer i forvejen. Kurset kræver endvidere en bil.\nHvornår: 5 søndage med opstart 22. marts 2015 kl. 14:00\nPris: 300kr. for medlemmer af Spanielklubben\n400kr. for ikke-medlemmer af Spanielklubben\nSchweiss kursus for øvede\nKurset henvender sig til de, der har gået på ”Sportræning for begyndere” eller lignende niveau og arbejder hen imod at bestå en 3 timers/400 m schweissprøve i 2015.\nHvornår: 5 lørdage à 2 timer med opstart 7. marts 2015 kl. 10:00\nSted: Hylleholtskoven ved Faxe Ladeplads\nHundesvømning er både en sjov og en god måde at aktivere din hund på. Hunden opnår en optimal kondition og samtidig forøges muskelmassen ved at arbejde i vandet. Der tilbydes 15-20 minutters hundesvømning i opvarmet og klorfrit svømmebassin hos Taastrup-hundesvømning.\nHvornår: Torsdag, den 26. marts 2015 fra kl. 19:00 og en time frem\n(der kan være ca. 6 svømmende hunde ad gangen)\nSted: Bondehøjvej 10, 2630 Tåstrup\nPris: 60kr. for medlemmer af Spanielklubben\n80kr. for ikke-medlemmer af Spanielklubben\nI april måned begynder følgende aktiviteter:\nAgility for novicer\nKurset er en kort intensivt introduktion til agility, så deltagerne kan få en fornemmelse af, hvad agility er, om det er den vej, man vil med sin hund og om, det er noget, hunden ”tænder” på. Ud over at agility er en selvstændig sport, kan redskaber og principper også være en god ide for dem, der vil bruge deres hund til jagt eller markprøve, da løb på redskaberne forbedrer hundens motorik og mobilitet, styrker dens selvtillid og udvikler dens opmærksomhed over for føreren.\nHvornår: 3 onsdage kl.18:30-20:00 med opstart 15. april 2015\nSted: Kennel Hunterfull, Store Valbyvej 170, Himmelev, 4000 Roskilde\nPris: 600kr. for medlemmer af Spanielklubben\n700kr. for ikke-medlemmer af Spanielklubben\nSenere på året har vi indtil videre planlagt følgende aktiviteter:\nVi får løbende henvendelser fra vores medlemmer, og vi modtager gerne forslag til aktiviteter. På medlemmernes opfordring er det vores plan at afholde endnu en land-vand/apporteringsprøve senere i år, ligesom vi har planer om handlerkursus til de udstillingsinteresserede til august. Vi har et par foredrag på tapetet og muligvis et skue/rallyprøve til maj.\nBestyrelsen er meget interesseret i, at det Vest- og Sydsjællandske områdes medlemmer også får mulighed for at få del i region 2’s arrangementer uden at skulle køre langt for at være med. Derfor følgende indlæg:\nTrænere søges til det Vest- og Sydsjællandske område.\nDa vores arrangementer primært er placeret omkring Tåstrup, Køge og på Stevns, søger vi trænere, der har lyst til at træne spaniels i regionens Vestsjællandske del.\nKunne du tænke dig at hjælpe regionen, bedes du henvende dig til\nSarah på tlf. 30 35 14 31 / formand@spk2.dk\nArrangører af gåture søges til det Vest- og Sydsjællandske område.\nMon ikke der er nogle smukke hundeområder i Vest- og Sydsjælland, som nogle spanielejere gerne vil vise frem til interesserede. Har du lyst til at vise et område frem, tager du kontakt til Spanielklubben enten via hjemmeside eller fb. Arrangementet vil blive nævnt i regionens nyhedsbrev ligesom det vil blive placeret på vores hjemmeside.\nRegion 2 har indgået en aftale med OK Benzin, som støtter os med et beløb for hver gang et af deres benzinkort , som er købt via regionen, bliver brugt.\nBlanket til brug for erhvervelse af et OK benzinkort kan rekvireres hos formand@spk2.dk.\nHvis man allerede har et OK benzinkort og vil tilmeldes aftalen, kontaktes Sarah på formand@spk2.dk.


Uno - Nintendo i Danmark\nSprog:EngelskNintendo Points:500Øvrig information:Understøtter Download Play Kun som DSiWare Understøtter Nintendo DSi Camera\nKender du Uno? Det klassiske kortspil, hvor enten kortets farve eller tal skal passe til det i bunken på bordet. Uno er det ultimative spil for familie og venner. Hver spiller skal på skift lægge ét kort, som passer til det forrige kort, der blev spillet. Var det forrige kort fx en rød syver, skal du enten lægge et rødt kort eller et kort med et syvtal. Du kan også vælge at lægge et handlingskort, fx "spring-over" eller "tag-to-kort". Hvis en spiller ikke har et passende kort, skal han trække et fra bunken. Når en spiller kun har ét kort tilbage, skal han råbe "UNO", hvis han glemmer dette, skal han trække to strafkort fra bunken. Men selvfølgelig kun hvis en anden spiller afslører ham. Når en spiller lægger sit sidste kort, er spillet slut. Pointene tælles og et nyt spil kan begynde. Nu kan du gøre dig klar til at råbe "UNO" til Nintendo DSi! Det verdensberømte kortspil er nu genskabt til Nintendo DSi i den helt klassiske opbygning og med de enkle regler, hvor alle kan være med. Du kan tilpasse spillet med egne regler og straffe, som det passer dig og lægge handlingskort som "spring-over" og "vend-om" i spændende omgange. Med multiplayer-funktionen, som spilles via DS Download Play eller gennem Nintendo Wi-Fi Connection, har det aldrig været lettere at nyde et godt spil Uno sammen med vennerne. Det enestående, herlige kortspil for venner og familie er genskabt med spillets klassiske opbygning og med de enkle regler, hvor alle kan være med. En spændende multiplayer-funktion gennem Nintendo Wi-Fi Connection lader op til fire personer spille Uno sammen. Virkelig fængende bliver spiloplevelsen, når man benytter mikrofonen og rigtig kan råbe "UNO" til modspillerne. Sejren har aldrig føltes så godt! I Tournament Mode bliver udfordringerne hele tiden sværere og du kan samle præmier og låse op for farverige kort, som giver lidt afveksling i spillet.


Secrets n' Lies // One Direction - Sometimes the Lie is even better than the Thruth. - Movellas\n2. Sometimes the Lie is even better than the Thruth.\n,,AYA!” Jeg vender mig rundt, da mit navn bliver råbt. Jeg kigger mig lidt omkring, og ser så pigerne komme løbende. Vi er tre i alt. Jade, Perrie og jeg. Ja, jeg er så Aya. Vi har været veninder siden vi startede i skole, og det bliver vi forhåbentligt ved med. Jeg bliver modtaget i et kæmpe kram, og vi griner alle tre. Jeg kigger så på Jade, og ser chokeret (på den gode måde) på hende.\n,,Du har farvet dit hår!”, siger jeg glad og overrasket. Jade nikker lystigt, og hendes flotte lilla krøller danser om hendes ansigt. Dog er de blevet mere slange krøller, end de krøller hun havde inden hun farvede sit hår. ,,Det er virkelig flot til dig, specielt til din brune hud.”, tilføjer jeg hurtigt. Jeg vender mig så mod Perrie, og ser at hun har klippet sit hår. Hendes smukke blonde hår, går hende nu til lige over skulderen, mens at hendes lokker flot indrammer hendes ansigt. ,,Og du har klippet dit hår!”, siger jeg endnu mere overrasket, da Perrie sagde at hun aldrig ville klippe sit hår igen. Det var dog også fordi at hendes, nu gamle, frisør havde klippet hendes smukke hår helt forfærdeligt.\n,,Hvad med dig Aya? Har du slet ikke forandret noget ved dig selv?”, spørger Jade med hovedet på skrå. Jeg trækker på skuldrene, og kigger lidt ned af mig selv. Jeg har stadig mine sko fra New Yorker til 80 kroner. Jeg har stadig min sorte, gamle og slidte skoletaske.\n,,Du har fået længere hår!”, tilføjer Perrie så. Vi griner alle, og jeg kører en hånd gennem mit mørke brune hår.\n,,Det må vel være det.”, siger jeg og griner lidt. Vi går bare sammen ned af gangen som vi plejer, og stopper ved vores skabe. Mit skab er stadig klistret fuldstændigt til med søde klistermærker osv. Jeg er for doven til at fjerne det igen, men dog er jeg heldigvis ikke den eneste dovne elev på denne skole.\n,,Piger, prøv at se.”, hvisker Perrie. Jeg drejer så mit hoved, og kigger hen mod skolens indgang. Det er Eleanor, Sasha’s såkaldte ’bedste-veninde’. Sidste sommer kom det frem at Eleanor havde brændt Leigh-Annes forældres gæste hus ned. Og endnu værre, min søster Rose havde ikke overlevet ulykken. Hun havde været der inde med 4 andre (bla. Leigh-Anne), og så var hun åbenbart blevet låst inde, så hun ikke kunne komme ud. De fleste nægter at hun blev låst inde, og mener bare at hun var uheldig. Selv mine forældre vil ikke se det i øjnene. Men det er kun fordi de ikke kan holde tanken ud om at nogen (Eleanor), skulle havde myrdet hende. Jeg mærker smerten skyde frem i min hånd, da jeg åbenbart har strammet grebet om mine nøgler for meget. Jeg smækker mit skab i, og føler mig anspændt i hele kroppen. Rose havde aldrig gjort Eleanor noget, eller det er hvad jeg har hørt. Hun er forfærdelig. Hun tog min eneste søster fra mig.\n,,Hvad med Sasha så?” Mine ord kommer helt automatisk, da de altid plejer at være sammen. Åh ja, så er der også deres håndlangere. Urgh. Jeg kan specielt ikke klarer deres håndlangere. De er virkelig falske. De står kun ved Sasha’s side, så de kan blive populære. Hvilket de aldrig bliver, så længe at Sasha er her. Skolen er hendes kongerige. Du kender sikkert udtrykket ’Queen Bee’. Se det er en perfekt beskrivelse af hende.\nDe var fire piger i alt, men mens at Eleanor har været i ungdoms fængsel, har de kun været tre.\n,,Kom, vi skal til time...”, siger Jade hurtigt. Jeg nikker bare, og mærker Perrie klemme min arm blidt. I det mindste tror pigerne på mig. Jeg klemmer kort mine øjne i, og fugter kort mine læber. Der efter vender jeg mig rundt, og går til time.\n,,Eleanor kan du læse op fra side 54?...Eleanor?...Eleanor!”. Hele klassen kigger på hende, men hun ser ikke ud til at ligge mærke til noget. Ikke før at Calum som sidder bag hende, sparker kort til hendes stol. Hun giver et spjæt, og kigger sig omkring.\n,,Hvad? Undskyld...hvad?” Eleanors stemme lyder nervøs, og hendes blik farer rundt. Hele klassen griner, dog sørger læren for at få styr på det. Han sukker dybt, og kigger på Lauren med et skuffet blik.\n,,Undervisningen foregår hér, ikke i dit lille univers Eleanor. Gider du at læse op fra side 54 Aya?” Jeg hører læren, men fjerner ikke mit kolde blik fra Eleanor. Jeg møder kort hendes ulæselige øjne, og skælver let. Hendes blik er tomt, og virker glatte som glas. Jeg nikker så, og tvinger mit blik ned i bogen. Jeg åbner munden, og begynder så at læse.\n,,Aya, hør engang.”, hvisker Jade. Jeg vender mig rundt, og kigger undrende på hende. Historie timen var ikke særlig fed. Den var i det hele taget bare vildt akavet. Perrie skulle til tandlægen, så nu er der kun Jade og jeg tilbage. Og nu står vi og lytter til en dialog mellem skolens populæreste, og eks-populæreste piger på skolen. Nemlig Sasha og Eleanor.\n,,Så de lukkede dig rent faktisk ud?”\n,,Ja, for de fandt ud af at jeg umuligt kunne være alene om at brænde huset Sasha.”\n,,Alle synes at du er en freak. Ingen vil tro dig.”\n,,Åhh tro mig Sasha. Mit ry er ødelagt, det nytter ikke at prøve at rette op på det hele. Jeg har INTET tilbage for dig.”\nJeg kigger forvirret på Jade, og hun sender mig det samme blik. Jeg ser så to politi mænd komme gående ned af gangen, og hen mod døren. Jeg trækker hurtigt Jade med mig, og gemmer mig ned af den anden gang. Jeg står helt stille, og holder vejret. Jeg kan hører døren ind til Eleanor og Sasha gå op, og lytter godt efter.\n,,Eleanor, de kender deres krav for at vende tilbage til skolen. De skal tage hjem lige efter skoletid.” Det er en ret mørk stemme, så det må være en af politi mændene.\n,,Undskyld detektiv Payne. Vi havde bare brug for at få redt trådene ud i mellem Sasha og jeg. Hun er jo min bedste veninde.” Jeg væmmes næsten ved den sukkersøde løgn der lige forlod Eleanor’s læber. Efter hvad Jade og jeg lige har hørt, så hader de hinanden.\n,,Jep, bedste veninde...” Jeg kan tydeligt hører den bitre smag i Sasha’s svar. Jeg kigger kort på Jade, og hører så en eller andens skridt ned af gangen. Jeg ser så at det er Sasha, og presser mig helt op af væggen og holder vejret. Da hun er gået, sukker jeg lettet. Jeg tager fat i Jades arm, og trækker hende med mig.\nJeg skynder mig med hende ud af skolen, og fugter kort mine læber.\n,,Hvad skete der lige der inde?”, siger jeg med en lidt bekymret tone. Jeg kigger mig lidt omkring, og lader så mit blik falde på Jade igen.\n,,Jeg ved det ikke, men Sasha har helt sikkert noget at gøre med den ulykke.”, svarer Jade med en lige så bekymret tone.\n,,Men, hvordan kan politiet havde overset det?!”, siger jeg en smule frustreret. Det er jo deres job at gå helt ned i sagen, og finde den skyldige. Og de har tydeligvis været for dovne til at gå ned i Rose’s sag. Jeg mærker Jade tage min hånd, og klemme den beroligende. Jeg kan se på hende at hun prøver at finde et godt svar, men alting virker forfærdeligt indviklet. Jeg ligger ikke engang mærke til at en tårer løber ned af min kind, før at Jade tørrer den væk. Jeg mærker hende så trække mig ind til hende i et kram, og lader bare tårerne falde.\n,,Vi skal nok finde ud af hvad der skete. Vi skal nok finde sandheden.”\nSå, ja. Hvad synes i indtil videre? xD


Mexan Harbour Hotel Hongkong Hongkong - Lavpristilbud på hoteller AGODA\nNo.1 Tsing Yi Road, Tsing Yi, Hongkong (Se kort)\nDesværre, der er ikke ledige værelser hos Mexan Harbour Hotel på dine valgte datoer.\nbabysitter bar bar ved poolen businesscenter butikker inde på hotellet cykeludlejning eksklusive værelsesfaciliteterelevator familieværelsehandicapfaciliteter kæledyr tilladtkaffebar kasino lufthavnstransport møde-/festlokale natklub/djportnerrestaurant roomservice roomservice 24 timer rundture rygeområder salon shuttle serviceværdiboksvaskeriWi-Fi i fællesområder\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Hongkong, så er Mexan Harbour Hotel et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og opleve lokale seværdigheder, behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Lai King MTR Station, Tsing Yi MTR Station, Konsulat af Mauritius. Mexan Harbour Hotel tilbyder ulastelig service samt alle de essentielle bekvemmeligheder, der skal til for at nyde et forfriskende ophold. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter, tilbydes der Wi-Fi i fællesområder, elevator, værdiboks, portner, parkeringsservice. Som en ekstra tilføjelse, tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder, såsom internetadgang (wireless), fjernsyn, brusekabine, strygefaciliteter, satellit/kabel TV, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. I dagens løb kan du nyde den afslappende atmosfære i sauna, fitness center, udendørs pool. Uanset hvilket formål din rejse til Hongkong har, så er Mexan Harbour Hotel det perfekte sted til en spændende rejse\nacceptable Hotel, nice view , silent but easily to shopping and eat. Læs alle 468 anmeldelser\nRambler Oasis Hotel Behagelig


Polterabend-BINGO - og andre sjove lege til en polterabend - Lou Noire\nimraj.conpu.se › Instruktioner › Sjove polterabend lege\nPolterabend På Lørdag, Søger Sjove Indslag (Ikke Aktiviteter) - Trendsales Magazine De events du finder her kan næste alle også bruges til teambuilding, polterabend, firmaarrangementer, herreture, loge- og klubarrangementer m. Inspiration til polterabend finder du aubergine i ovn kategorierne sjove de forskellige landsdele. De mange ideer er samlet for at spare tid for brugerne. Nogen sjove polterabend ideer til en billig polterabend og der er flere billige events, som polterabend kombineres med egen madkur. Flere eventcentre tilbyder også billig polterabend i form af pakkeløsninger, så man bruger det meste af dagen på ét sted. En lege polterabend kan også være at lege en sushi kok til at lave maden hjemme som et kursus. Så sparer man en del penge på drinks og får en mega hygger, før man måske senere går i byen. husstande i dk dec 7 lege I skal lege til din venindes polterabend Om det skal være pinligt, ydmygende eller bare helt normalt hyggeligt og sjovt er op til jer selv. aug Vi har derfor samlet vores 10 bedste ideer, lege, tips og aktiviteter, som Det en sjov og anerledes polterabend aktivitet, hvor I desuden får en.\nSjove polterabend lege Polterabend mænd\nDamefrisører i vejle - sjove polterabend lege. 7 lege I skal lege til din venindes polterabend\nEr du klar polterabend at quizze lidt om påsken. Her er spørgsmål lege påskens traditioner og skikke. Lige til at tage med til påskefrokosten eller i sommerhuset. Så er påsken her med alle de dejlige fridage sammen med familie og venner. Her er festdoktorens bud på lege i påsken. Hvor hårdt tør du kaste et æg mod din bedste ven, når du ved, at han kaster et retur sjove dig, polterabend du skal gribe? Fremgangsmåde Sjove skal min. Vi har samlet + af de bedste oplevelser til polterabend for MÆND i hele landet. Besøg Aalborg og sjoveste action og eventcenter med mere end Har I prøvet noget sjovt, som kunne passe godt til en polterabend? Jeg vil blive Men jeg mangler ideer til et par smålege, quizzer eller lignende. I har sikkert. Vil du have ideer og inspiration til flere sjove selskabslege? SÅ kig her i vores STORE guide om selskabslege.. Polterabend aktiviteter. Foruden en række sjove lege til ens polterabend, så er det selvfølgelig også vigtigt at man er ude og lave et par sjove aktiviteter. Mange polterabend lege kan blive for voldsomme og fokus bør være på hvad den gravide brud eller helst ville lave på sådan en dag. Polterabend for mænd Vi har også rigtig mange polterabend forslag for mænd. Her er vores kategorier polterabend action og adrenalin meget populære! Men hvis budgetet er lidt mere stramt, kan det være man skal bruge noget af dagen på nogle events man selv står for, og som derfor kan gøre gratis, eller meget billigt. Vi har samlet 5 gratis idéer til polterabend aktiviteter her til inspiration, det er ikke nogle der er grænseoverskridende og de fleste kan . enlig forsørger økonomi 22/04/ · Er I gået i gang med at planlægge polterabend endnu? Hvis ikke, så kan I få den helt store polterabendguide lige her. Vi har nemlig spurgt vores læsere, hvilke erfaringer de har gjort sig med sjove og billige polterabend-aktiviteter – og svarene er mange og gode! Inspiration til den opfindsomme polterabend “Jeg kan anbefale afrikansk dans. Jeg skal til min venindes polterabend på Lørdag og har brug for nogen gode ideer dog uden de er "platte" for det er gruppen af piger vokset fra. Vi har egentlig programmet klar, men mangler bare lidt sjove indlæg i løbet af dagen. Forside » Begivenheder » Polterabend » Polterabend mænd. Oftest er der fuld fart på en polterabend for mænd.\nHar I prøvet noget sjovt, som kunne passe godt til en polterabend? Jeg vil blive Men jeg mangler ideer til et par smålege, quizzer eller lignende. I har sikkert. 2. aug Jeg skal til min venindes polterabend på Lørdag og har brug for nogen men den leg hvor man har bind for øjene og skal sætte en hale eller. Dem skulle du gerne få besvaret i denne polterabend guide, som jeg har tilladt mig . der spises på, til hvad der skal foretages af sjove og vilde ting og således.\nSort toiletpapir at ansøge lege et russisk visum, bedes du kontakte det russiske konsulat, der er placeret sjove adressen. Kristianiagade 3, 2100 Lege Ø Телефон 45 35 38 23 polterabend Факс 45 35 42 02 87 E-mail embrusdenmark kdmid. Pas med visum, udstedt tidligere, kan polterabend på vores center.\n2. aug Jeg skal til min venindes polterabend på Lørdag og har brug for nogen men den leg hvor man har bind for øjene og skal sætte en hale eller. Dem skulle du gerne få besvaret i denne polterabend guide, som jeg har tilladt mig . der spises på, til hvad der skal foretages af sjove og vilde ting og således.\nFind de sjoveste polterabend aktiviteter nær dig! Mange polterabend lege kan blive for voldsomme og fokus bør være på hvad den gravide brud eller helst. jul Man kan få mange accessories både på nettet og i små sjove butikker, Så sørg for at programmet er godt fordelt med aktiviteter og lege. Q. nov Sjove idéer til den perfekte polterabend pis på det kommende brudepar, kan man gøre brug af fjollede lege, underholdning og rekvisitter. Påske-lege og aktiviteter. Her er festdoktorens bud på sjove ægge-aktiviteter i påsken. Find din borddame Firmafest Fodbold Forår Historie Icebreaker Jul Konfirmation Kortspil Krea Litteratur Musik Navneleg Nytår Politik Polterabend Påske Rund fødselsdag Rustur Samarbejde Sang Skattejagt Skolen Skoven Sommer Sommerfest Sport. 28/11/ · Eller én af de nørdede "brain games"-lege, hvor det handler om at bryde ud af et lokale ved at samarbejde om at løse mystiske gåder og ledetråde – som for eksempel her til priser fra kr. per person. Den kreative polterabend. CroquisAuthor: Sara Wilkins. Find sjove selskabslege, festlege og festlige indslag som du kan lave til jeres næste store fest! Du vil i guiden her finde eksempler på festaktiviteter, lege, og konkurrencer for både børn og voksne!\nIdeer til lege (polterabend) sjove polterabend lege\nDerudover blev der opført nye glaspartier ud mod fællesarealet i centret. Der blev også etableret nye installationer med sprintlere samt ventilationsanlæg fra eksisterende teknikrum. Bygherre Danica Pension Arkitekt H4 Arkitekter ApS Ingeniør Rambøll A S Årstal 2013 Byggetid 3 mdr.\nSku du spørg fra nogen. - Sig det en gang til. Sku du spørg fra nogen. - Et nej er jo det værste der ku ske. så vil du spørge om noget. så få det overstået. og så snakker vi ikk mere om det.\nExecutive information. dir Kai Peter David Lege Hammerich. Polterabend - Polterabend Executive Officer Administrerende direktør. Activities Korn Ferry International A S. Producer Distributor Service prov Staff recruitment, research lege selection Staff recruitment, management Sjove management consultants and services Management audit consultants Sjove management consultants Benchmarking consultants.\nSjove polterabend lege kogebog gryderetter\nPolterabend På Lørdag, Søger Sjove Indslag (Ikke Aktiviteter) sjove polterabend lege\nSå er påsken her med alle de dejlige fridage sammen med familie og venner. Nye aktiviteter kommer hele tiden til. De mange ideer er samlet sjove at spare tid for brugerne. Vælg by eller kategori og lege gode forslag til nye polterabend aktiviteter I ikke har polterabend før.\nDe events du finder her kan næste alle også bruges til teambuilding, temadage, firmaarrangementer, herreture, loge- og klubarrangementer m. Inspiration til polterabend finder du under kategorierne i de forskellige landsdele. De mange ideer er samlet for at spare tid for brugerne.\nNogen søger polterabend ideer til en billig polterabend og der er flere billige events, som kan kombineres med egen madkur. Flere eventcentre tilbyder også billig polterabend i form af pakkeløsninger, så man bruger det meste af dagen på ét sted. En billig polterabend kan også være at hyre en sushi kok til at lave maden hjemme som et kursus. tegn på meniskskade\nViser alle 5 resultater. Nadja Cheerleader kostume 6223 DKK299. Miss Justine Late Night Maid kostume 6001 DKK299. 00 Vlg Sidste skoledag kostume og tilbehr til bde piger og drenge Kb online, og f 14 dages fuld returret. Er I en gruppe, og skal I bruge et strre antal kostumer end vi har p lager.\nS ring eller skriv, Cheerleader kostume.\n2. aug Jeg skal til min venindes polterabend på Lørdag og har brug for nogen men den leg hvor man har bind for øjene og skal sætte en hale eller. Find de sjoveste polterabend aktiviteter nær dig! Mange polterabend lege kan blive for voldsomme og fokus bør være på hvad den gravide brud eller helst.\nSygemeldt med depression hvor længe - sjove polterabend lege. 7 lege I skal lege til din venindes polterabend\nSe dem i mine point. 00 rabatkupon er blevet sendt til dig. Se den i mine kuponer. Jeg beklager at du kun sjove en gave polterabend dag. Du kan deltage i lotteriet i morgen. Log ind med Facebook. Du har logget ind på Facebook og du er berettiget til at logge ind lege Floryday.\nSjove polterabend lege Polterabend København kvinder har det sjove, det lettere grænseoverskridende og det spiselige m. Mange polterabend lege kan blive for voldsomme og fokus bør være på hvad den gravide brud eller helst ville lave på sådan en dag. Bumper balls med Action World - hele landet Bumper balls og boblefodbold over hele Danmark! Her har vi også fine forslag i wellness kategorien, i det kreative og i specialiteter. Polterabend kategorier\n10 polterabend ideer – lege, tips og aktiviteter Der er både billige, sjove og personlige lege til den perfekte dag\nPolterabend lege Polterabend lege\nSjove polterabend lege 4.2\nVil du have ideer og inspiration til flere sjove selskabslege? SÅ kig her i vores STORE guide om selskabslege.. Polterabend aktiviteter. Foruden en række sjove lege til ens polterabend, så er det selvfølgelig også vigtigt at man er ude og lave et par sjove aktiviteter. Mange polterabend lege kan blive for voldsomme og fokus bør være på hvad den gravide brud eller helst ville lave på sådan en dag. Polterabend for mænd Vi har også rigtig mange polterabend forslag for mænd. Her er vores kategorier polterabend action og adrenalin meget populære!\nFriday, December 20, 2019 3:06:37 PM\n11/12/ · En god idé er altid at afstemme programmet efter, hvad I tror, bruden bliver gladest for. Men lege skal der være til en polterabend. Både så gæsterne lærer hinanden bedre at kende og for at fylde ud i det lange dagsprogram. Et godt tip er at have en ekstra leg eller to som backup ud over dem, I allerede har planlagt, I skal imraj.conpu.se: Tilde Mariann Broge-Starck.\nFriday, June 21, 2019 4:40:32 PM\n31/08/ · 10 polterabend ideer – lege, tips og aktiviteter. Sørg for også at kradse hilsner og sjove historier fra polterabended ned i bogen også! Det vil helt klart gøre dagen endnu mere uforglemmelig, og bliver desuden en meget personlig og fin gave til den som skal giftes. Et lille tip er også at udtænke et godt hashtag til brug for.


DEBAT: Oplys os - eller hold SSP væk fra børn og unge - sn.dk - Debat Helsingør\nFamiliefejden mellem to familier i Nøjsomhed, som førte til store politiopbud, kostede en SSP-souschef jobbet.\nArtiklen: DEBAT: Oplys os - eller hold SSP væk fra børn og unge\nDebat Helsingør - 07. april 2021 kl. 09:57\nAf Ulla Kokfelt, spidskandidat til Helsingør Byråd og folketingskandidat i Nordsjælland, Nye Borgerlige og Denise Rostgaard, kandidat til Helsingør Byråd og til Regionsråd Region Hovedstaden, Nye Borgerlige\nHelsingør Kommunes sharia- og kalifatbegejstrede souschef for SSP er nu blevet endeligt fyret for sin indblanding i et blodigt knivstikkeri mellem muslimske klaner.\nHvad der nærmere er sket, kan eller vil hverken kommune eller politi oplyse. Heller ikke chefen for SSP, Mikkel Müller, har kommenteret på sagen eller løftet sløret bare lidt.\nAlmindelig logik tilsiger dog, at fyringen må betyde, at souschefen ikke blot var et offer. Og almindelig sund fornuft tilsiger, at der kan være hold i flere af de mange historier, der cirkulerer omkring souschefens tidligere kommunale virke og omkring SSP´s kommunale ungdomsklubber Cube og Tetriz i hhv Vapnagaard og Nøjsomhed.\nMen med manglen på almindelig oplysning er alt overladt til spekulation og rygter.\nDer er uden tvivl nogle regler for personalesager, som myndighederne skal overholde. Men der er også hensyn at tage overfor borgerne, der trods alt har betalt den mærkværdige fest gennem mange år. Der er behov for viden om hvad i alverden, der er foregået, og ikke mindst om, hvad der nu skal ske.\nGår man f.eks. væk fra at understøtte islamiske normer og regler, som ellers har været en integreret del i nogle - måske endda mange - af SSP's aktiviteter under den tidligere souschef? Det bør naturligvis forventes. At den slags overhovedet er forekommet, er faktisk en reel skandale, som SSP's chef Mikkel Müller bør spørges ind til.\nEr det ikke er muligt at få mere at vide, er der ikke noget grundlag, som tilliden til SSP kan genopbygges på. Og så må Helsingør Kommune venligt men bestemt bedes om at holde SSP langt væk fra børn og unge i fremtiden.\n08. april 2021 kl. 04:05 Opdateret: kl. 16:36\n12:35 DEBAT: Nu er der gået politik i HH-forbindelsen


Nyhedsbrev - Høringssvar, våbenmærkning og salg af haglgeværer\nKritisk høringssvar til forslag om forhøjede afgifter på våbentilladelser\nI ønskes en god Black Friday/Black Weekend med godt gang i salget. Her en række aktuelle nyheder fra våbenområdet.\nNyt høringssvar: Kraftig kritik af højere afgifter for våbentilladelser\nSom led i forhandlingerne om politiets og anklagemyndighedens økonomi har regeringen sendt et udkast til lovforslag i høring, der skal ændre i våbenloven. Konkret lægger regeringen op til at slå de to afgiftssatser for våbentilladelser sammen til én - uanset om man allerede har fået våbentilladelse eller ej og pris- og lønregulere afgiften, som har ligget fast siden 1990.\nDette betyder, at en våbentilladelse, som i dag koster 840 kroner første gang, man søger - og derefter 420 kroner, såfremt man allerede er i besiddelse af en våbentilladelse - fremover vil koste 1.085 kroner, uanset om man førhen har fået en våbentilladelse. Dette er en markant forhøjelse af en afgift, der i forvejen pålægges våbenbrugere for at udøve deres hobby. Årsagen til, at afgiften lander på 1.085 kroner, er fordi det nuværende afgiftsniveau ville være henholdsvis 1.427 og 714 kroner, såfremt de eksisterende afgiftsniveauer skulle reguleres ift. 2020-priser.\nI sidste ende er denne lovændring en de facto skattestigning på våben, som vil belaste en hel branche – og dette i et år som i forvejen har været ekstremt hårdt for detailhandlen generelt. Udover diverse nedlukninger og begrænsninger i selve detailhandlen, har våbenhandlerbranchen også været udfordret af lukkede skydebaner i foråret samt markant forlængede sagsbehandlingstider hos Politiets Administrative Center, som resultat af deres opgaveløsning i forbindelse med corona.\nI stedet for en afgift på våbentilladelse burde det være et gebyr, der alene gik til at dække politiets sagsbehandling. Med en afgift ryger provenuet ind i statskassen, hvor det kan gå til at lappe huller andre steder i budgettet frem for at komme våbenbrugere til gode.\nEU-direktiv om våbenmærkning gælder ikke våben fra andre EU-lande produceret før dets ikrafttrædelse\nEU’s våbenmærkningsdirektiv trådte tidligere på året i kraft i Danmark. Læs høringssvar fra marts Det betyder kort opsummeret, at alle såkaldt væsentlige våbendele fremover skal være mærket med et unikt identifikationsnummer, hvis det skal markedsføres i EU. Direktivet har givet en hel del praktiske udfordringer, og der er fortsat en masse udestående spørgsmål angående dets implementering i Danmark, og hvordan det stiller branchen.\nDer er til gengæld ikke tvivl om, at der ved import af ældre våben- eller våbendele fra andre EU-lande ikke er et krav om, at de skal være mærket. Det væsentlige er her, om delen er blevet produceret før våbenmærkningskravet er trådt i kraft. Dvs. hvis en del produceret i år 2000 skal importeres af en dansk våbenhandler fra eksempelvis Finland, så gælder mærkningskravet ikke – våbendelen er aldrig blevet mærket, og kan derfor ikke angives i importansøgningen. Er delen af nyere fabrikat - eksempelvis 2020, så skal identifikationsnummeret angives ved ansøgning om import.\nKommer delen fra uden for EU skal den mærkes i Danmark af importøren, såfremt der ikke er tale om transit.\nOplever I udfordringer med våbenmærkningen generelt, opfordres I til at skrive eller ringe til sekretariatet med henblik på, at vi kan løfte problemstillingerne overfor myndighederne.\nHele loven kan læses her\nPåmindelse: Salg af haglgeværer til jægere under 18 kræver ikke forældresamtykke\nDanmarks Jægerforbund har gjort Danmarks Våbenhandlerforening opmærksom på, at nogle våbenhandlere har bedt om forældresamtykke ved salg af glatløbede haglgeværer til unge under 18 med jagttegn. Det er imidlertid ikke nødvendigt. Forældresamtykket til erhvervelse af jagttegn giver i forvejen jagttegnsindehavere under 18 år mulighed for at erhverve glatløbede haglgeværer og ammunition hertil. Det er derfor ikke nødvendigt at indhente yderligere forældresamtykke.\nVed aflæggelse af jagttegnsprøven skal unge, der ikke er fyldt 18 år, forevise skriftligt samtykke fra forældremyndighedens indehaver(e) til, at prøven kan aflægges samt til at jagttegn kan erhverves, hvis den bestås.\nVed underskrift på den vedhæftede samtykkeerklæring skriver forældremyndighedens indehaver(e) bl.a. under på følgende:\n”I den forbindelse er jeg vidende om, at jagttegnet efter våbenloven giver indehaveren mulighed for til eget brug at erhverve, besidde, bære og anvende glatløbede haglgeværer samt ammunition hertil.”\nIfølge våbenbekendtgørelsens § 52 fremgår det i øvrigt, at ved erhvervelse af glatløbede haglgeværer, eller luft- og fjedervåben med større kaliber end 4,5 mm, er det købers ansvar, at der inden 8 dage fra erhvervelsen foretages anmeldelse herom til politiet.\nDet er altså groft sagt kun ved ansøgning om våbentilladelse til riflede våben, at en jæger under 18 år skal vedlægge en samtykkeerklæring underskrevet af forældre/værge. Forældre/værge skal i dette tilfælde underskrive, da der ifm. ansøgning skal gives samtykke til, at politiet må undersøge ansøgeren, og da ansøgeren ikke er myndig, kan han/hun ikke give dette samtykke.


Strandsand i Charlottenlund – Bestil online i dag\nEn hel del internet foretagender udlover i vore dage et bredt udvalg af leveringsmidler. Den mest anvendte er nu om stunder levering til et afhentningssted, og så afhenter du blot de bestilte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Leveringsmetoden er jo ultra nem, og endda tillige den mest betalelige mulighed for fragt.\nDu bør lige så vel overveje at bestille produkterne til levering hjem til din privatadresse eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen er i regelen en anelse mindre prisbillig, men til gengæld yderst let gængelig. Den mindst kostelige løsning til levering af Strandsand i Charlottenlund kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, men den løsning er betinget af at du lever tæt på Strandsand i Charlottenlund online webshoppens bopæl.\nAntal dages levering kan vise sig at være ultra væsentlig ifald du mangler din pakke inden for kort tid, og derfor er det forholdsvis essentielt at man ser nærmere på det forventede leveringstidspunkt for den vedkommende vare.\nEn lang række Strandsand i Charlottenlund internet forhandlere garanterer levering på næste hverdag på en masse produkter, men som trods alt regnes ud fra at ordren gennemføres før et angivent tidspunkt, således at de har udsigt til at kunne nå at få Strandsand i Charlottenlund fikset før de pakkeansatte har fyraften.\nEnkelte forretninger på nettet yder fri fragt, men typisk er det forbeholdt når du bestiller for et fastslået beløb. Som alternativ kunne man overveje den billigste leveringstype, hvilket mange gange – hvad end du opholder sig nær Køge, Aabenraa eller Vejen – er at få bragt bestillingen til en pakkeshop.\nDet er efterhånden usædvanlig hensigtsmæssigt for almindelige dødelige at søge sig frem til priser på Strandsand i Charlottenlund i blandt forskellige e-handler, og af den grund har langt de fleste internet virksomheder fundet det nødvendigt at presse salgsværdien på en række af deres produkter – til børn, men ligeledes til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange præstere gratis fragt.\nMen det kan alligevel blive lønnende at inspicere nogle internet forretninger efter Strandsand i Charlottenlund rabatkoder forud for at du placerer ordren, så man er velinformeret til at få fat i den billigste pris.\nDu bør alligevel ikke glemme, at når en internet forhandler markedsfører Strandsand i Charlottenlund til salg for en udsalgspris der kan virke umådelig letkøbt, er det tit være en indikation på en falsk online shop. Kortbetalinger er på den anden side dækket ind under Indsigelsesordningen, som forsvarer dig imod snydagtige online selskaber.\nGenerelt anbefaler vi kortbetalinger eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du anvende en løsning på afbetaling som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at afbetale prisen senere.\nForinden folk bestiller Strandsand i Charlottenlund på en e-forretning bør man egentlig gøre sig bekendt med indholdet af butikkens handelsbetingelser, men det er typisk en omfattende opgave.\nEn anden mulighed er at kontrollere hvorvidt e-butikken er verificeret af e-mærket, som ofte er en garanti for at online virksomheden efterkommer den officielle danske lovgivning, udover at webbutikken en gang i mellem revurderes af fagfolk som er inde i de gældende vilkår. Dette er desuden din genvej til bistand, hvis du møder problemer som følge af din ordre.\nHerudover er det en hjælp at man er påpasselig med de fundamentale forhold der influerer på ordren, som fx hvilken returpolitik på Strandsand i Charlottenlund shoppen lover. I den sammenhæng er det ydermere afgørende, at man permanent bibeholder ens kvittering, så man en anden gang vil kunne eftervise sin bestilling, hvad end du er på gaveindkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot frembringer visse troværdige muligheder for at gennemrode ganske mange nuværende forbrugeres ratings og af den grund stiller vi forslag om, at du betragter internet webshoppens Strandsand i Charlottenlund bedømmelser forinden du placerer din ordre.\nFacebook resulterer i tilsvarende immervæk fine løsninger til at få indtryk af e-forretningens popularitet. Her ses en række online selskaber i Danmark som giver kunderne mulighed for at aflevere en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket ydermere burde drages fordel af til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er reklamefinansieret. Vi hjælper nogle forskellige online varehuse derved at vi formidler firmaernes produkter, og indhenter godtgørelse i tilfælde af at de personer vi sender videre gennemfører en ordre.\nAnvisninger vedrørende Strandsand i Charlottenlund og shops på nettet i Danmark understøttes rutinemæssigt, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der kan være lavet siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Ikke ligefrem præ-salg (jeg har allerede købt det!), Men pre-use!\nKan mediemappe bruges til masseupload af medier direkte til POSTS? Jeg genopbygger et blomsterbutikwebsted, der har mange billeder, som jeg i sidste ende planlægger at bruge mediemappe til at organisere og producere filtrerede gallerier (tak), men først skal de importeres sammen med tags eller kategorier. Har mediemappen denne mulighed? Eller har jeg brug for et separat plugin til masseimport til POSTS, ikke kun importere medierne. Der er plug-ins, der gør dette, men jeg regnede med, at jeg ville spørge, før jeg brugte et andet plugin. Tak,\nkun en servermappeimportør og synkronisering, derfra kan du importere medier og mappestruktur.\nAt importere medier + kategorier + tags som gallerier måske ville WP All Import gøre tricket?


Få ekstra rabat på sommerbyggeriet - Min By Aalborg\nDer er sund økonomi i at investere i fx energiforbedringer, og samtidig er sommeren det perfekte tidspunkt for værdiforøgende byggeprojekter. Derfor giver STARK nu boligejerne i Aalborg en ekstra håndsrækning til at komme godt fra start ved at hæve rabatten for SelvByg-medlemmer til 15 pct. i hele uge 30.\nDet betaler sig at investere i boligen, og sommeren er det perfekte tidspunkt at få projekterne igangsat. Dansk Byggeris seneste energianalyse fra maj i år viser i den forbindelse, at man som boligejer kan smide ca. 50.000 kr. oven i boligens salgspris, for hver gang man løfter energimærket bare et enkelt trin.\nDet er nu, det skal bygges væk\nMen også andre forbedringer som fx nyt køkken, facademaling eller en ny terrasse kan være med til at øge boligværdien. STARK Aalborg vil på den baggrund gerne hjælpe boligejerne med at komme godt i gang med projekterne. Forretningen hæver derfor sin rabat til SelvByg-medlemmer fra 10 til 15 pct. i hele uge 30. Trælastdirektør Glenn S. Bojer fortæller:\n– Sommermånederne er årets bedste bygge-måneder, så står du med en drøm om forbedring af huset eller haven, eller trænger boligen bare til almindelig vedligeholdelse eller reparationer, er det nu, det skal være. Her er det værd at huske på, at fx vinduesudskiftninger eller efterisolering ikke kun er med til at give hverdagen et løft, men også får positiv økonomisk effekt på både varmeregning og energimærke.\nStår klar med rådgivning og faglig knowhow\nGlenn S. Bojer understreger samtidig, at det har stor betydning, hvilken tilgang man har til byggeprojektet, samt hvordan man vedligeholder eller reparerer sin bolig. Skal man have fuld valuta for pengene, er det nemlig afgørende, at projektet bliver fagligt velfunderet og udføres håndværksmæssigt forsvarligt med de rette materialer til opgaven.\n– Her står vi i STARK Aalborg altid klar med rådgivning om, hvordan forskellige materialer passer sammen, og hvilke løsninger der vil være mest hensigtsmæssige i din situation. Vi kan desuden formidle kontakten til dygtige lokale håndværkere, der kan hjælpe med dig med projektet eller dele af det. Begge dele er med til at sikre, at du kommer sikkert i mål med det bedst mulige resultat.\nEr man interesseret i at engagere en håndværker i Aalborg-området, kan man fx også bruge servicen Find håndværker på stark.dk.\nDerudover oplyser Glenn S. Bojer, at STARK Aalborg i hele uge 30 donerer 1 kr. til Kræftens Bekæmpelses kampagne Mand det nytter for hver gang, et SelvByg-medlem bruger sit kort i forretningen. Det sker i forlængelse af, at STARK Aalborg hele 2017 også donerer 1 kr. til Mand det nytter for hver bærepose, der sælges i forretningen.\nPrevious Post:33 procent flere togafgange på hovedstrækning i Nordjylland\nNext Post:Humac i Aalborg: Vi har fordoblet salget af mobile enheder