Sådan stemte danskerne i alle 'X Factor'-liveshows - TV 2\n15. apr. 2019, 10:11\n'X Factor'-vinderen Kristian Kjærlund vandt blot et liveshow undervejs – det var til gengæld ét, hvor han overraskede på scenen.\nDa Kristian Kjærlund fredag aften vandt 'X Factor'-finalen, skete det ganske overbevisende med en sejr i både første og anden afstemningsrunde.\nDen 23-årige deltager lignede dog slet ikke en samlet vinder, da 'X Factor'-liveshowene begyndte 1. marts. Det viser stemmetallene, som TV 2 nu har offentliggjort.\nSejren er usædvanlig, da Kristian Kjærlund inden finalen faktisk kun vandt ét liveshow. I de otte seneste sæsoner har tidligere vindere minimum vundet fire liveshows før finalen.\nTV 2s underholdningsredaktør er imponeret over Kristian Kjærlunds udvikling og den slutspurt, der sikrede ham sejren i fredagens finale.\nHer kysser Blachman sin deltager Kristian Kjærlund på kinden efter sejren. Foto: Lasse Lagoni / TV 2\nSplit sikrede stemmer\nI det første liveshow fik Kristian Kjærlund blot 10,8 procent af stemmerne, hvilket rakte til en 5. plads.\nHan forbedrede sin præstation i det andet og tredje liveshow, hvor han begge gange fik næstflest stemmer – dog uden at kunne slå Ankerstjernes 16-årige solist Benjamin Rosenbohm.\nMen først i det fjerde liveshow fik Kristian Kjærlund flest stemmer. I det show sang han 'Blood in the cut' og fik 24,8 pct af stemmerne, mens Benjamin Rosenbohm måtte nøjes med andenpladsen med 21,8 procent.\nNetop det show udviklede sig spektakulært fra Kristian Kjærlunds side, da han som afslutning på sin sang lod sine ben glide ud til siden for til sidst at sidde i split midt på scenen.\nKristian Kjærlund overraskede ved at gå i split under det fjerde liveshow i 'X Factor'. Foto: Lasse Lagoni / TV 2\nAnkerstjerne mente efterfølgende, at Kristians optræden var "et af de bedste shows, vi har set i denne sæson", og det samme mente seerne, som belønnede Thomas Blachmans deltager med de fleste stemmer.\nFavorit vandt flest shows\nBenjamin Rosenbohm var det meste af sæsonen bookmakernes favorit, og de offentliggjorte stemmetal viser også, at han i alle liveshows har tilhørt toppen.\nDen 16-årige 'X Factor'-finalist vandt både det andet og tredje liveshow, ligesom han fik flest stemmer i liveshow fem og seks, hvor stemmerne blev lagt sammen.\nBenjamin Rosenbohm sang Justin Timberlakes 'Cry me a river' i andet liveshow. Foto: Lasse Lagoni / TV 2\nLive Køhn Vogel, som var den tredje deltager i fredagens 'X Factor'-finale, vandt det allerførste liveshow med 17,1 procent af stemmerne.\nI det show sang hun 'When the party is over' af Billie Eilish og klarede sig siden fri af farezonen.\nTæt løb om finaleplads\nStemmetallene viser dog også, at der var tæt løb om finalebilletten, som Live Køhn Vogel fik.\nI semifinalen fik hun 18,6 procent af stemmerne mod 16,6 procent til Oh Lands sammensatte pigegruppe Echo.\nLive Køhn Vogel fik en tredjeplads i finalen af 'X Factor'. Foto: Lasse Lagoni / TV 2\nOh Lands anden gruppe, Maria og Bea, måtte udgå inden femte liveshow. Inden da havde de opnået tre tredjepladser og en femteplads.\nI listen nedenfor kan du se, hvordan stemmerne fordelte sig liveshow for liveshow.\nSådan stemte danskerne i 'X Factor'\nMed den klare besked fra scenen satte vært Sofie Linde dommer Thomas Blachman eftertrykkeligt på plads, da han ville sende årets første deltager ud med et kys.\nDet skete efter en premiere, hvor Live fik flest stemmer for sin version af Billie Eilish-nummeret 'When the party is over'.\nDr. Rolf & Kanylerne - 4,1 pct.\nBlachman sendte Oh Lands gruppe Dr. Rolf & Kanylerne ud.\nMaria og Beas elscooter-optræden var omdiskuteret. De svarede igen fredagen efter. Foto: Lasse Lagoni / TV 2\nAndet liveshow bød på et sceneshow, der aldrig før er set i dansk 'X Factor'-historie.\nTil lyden af Bomfunk MC's megahit 'Freestyler' kørte de to sønderjyske rappere Maria Meldgaard Mortensen og Bea Sarockaite ind i tv-stuerne på en pink el-scooter.\nOverraskelsen gav dog ikke mange stemmer fra seerne. Benjamin, der sang Justin Timberlakes 'Cry me a river', var seernes favorit.\nAndrea Brøndsted - 6,2 pct.\nOh Land sendte Blachmans deltager Andrea Brøndsted ud.\nPatrick Smith og dommeren Ankerstjerne i stor jubel. Foto: Lasse Lagoni / TV 2\nEfter to gange i farezonen klarede Ankerstjernes solist Patrick Smith sig direkte videre. Det skete efter en aften, hvor han sang 'Sort tulipan' af Folkeklubben.\nBenjamin Rosenbohm fik igen flest stemmer af seerne. Han sang 'Be my mistake' - og spillede selv klaver.\nGina Michaells - 11,4 pct.\nAnkerstjerne sendte Blachmans deltager Gina Michaells ud.\nHan var gennem hele 'X Factor' blevet rost for sin evne til at stå fuldstændig stille. Men denne fredag overraskede 23-årige Kristian Kjærlund alle ved at gå i split på scenen. Det stunt sikrede ham flest stemmer fra seerne.\nPatrick - 12,0 pct.\nBlachman sendte Ankerstjernes deltager Patrick Smith ud.\nFemte liveshow og semifinalen\nMaria og Bea måtte udgå pludseligt, og derfor blev stemmerne for femte liveshow og semifinalen slået sammen.\nBenjamin vandt sammenlagt seernes førsteplads. I semifinalen sang han blandt andet nummeret 'Planets' med danske Nicklas Sahl.\nEcho - 16,6 pct.\nSemifinalen blev afgjort ved, at de tre med flest stemmer kom i finalen. Dermed var det et farvel til Echo.\n'X Factor'-værten Sofie Linde kastede sig ud i en øm duet med sangeren Malte Ebert. Den udviklede sig til et rapshow, hvor tv-værten tog fat i en delle på maven. Et øjeblik, hun modtog stor hyldest for efterfølgende.\nOg så skulle vinderen af årets 'X Factor' selvfølgelig findes. Det blev en overbevisende sejr til Kristian Kjærlund.\nSeerne havde al magt i finalen, og dermed blev Kristian Kjærlund vinder af 'X Factor'.


Landbrugsformand om klima: ’Jo bedre ens forretning kører, jo bedre mulighed har man for at lave de nødvendige tilpasninger' | Information\nMartin Merrild er ikke begejstret for de ændringer af landbrugsstøtten, EU’s nye budget muliggør.\nJo større et landbrug, jo mere støtte. Sådan har EU’s landbrugsstøtte i grove træk fungeret i mange år, og det system fungerer udmærket, mener Martin Merrild, formand for Landbrug og Fødevarer.\nMed det nye EU-budget, får de enkelte lande mulighed for at bruge op til 40 procent af landbrugsstøtten som landdistriksstøtte, hvor pengene kan målrettes grøn omstilling eller andre almennyttige formål.\nEn dårlig ide, mener Martin Merrild, der frygter, at det vil forvride konkurrencen mellem landene og skabe økonomisk utryghed for landmændene.\n– Kan man ikke se den målrettede støtte som et værktøj i omstillingen: I stedet for bare at give støtte efter, hvor stort et landbrug er, kan vi belønne de landmænd, der er bedst til at reducere udledningerne?\n»Nu er det sådan, at dansk landbrug er et gennemreguleret erhverv. Vores produktion er underlagt detaljerede regler for næsten alt: dyrevelfærd, brug af medicin, pesticidanvendelse, hvordan og hvornår husdyrgødning og handelsgødning spredes, og hvornår jorden må bearbejdes. Vi har allerede ordninger, som belønner de investeringer, der er gjort med særlige formål for øje. Det har vi intet imod. Men der er forskel på, om det er syv procent, som det har været indtil nu, eller 40 procent af støtten, der bliver sat af til det.«\n»Særligt nu, hvor man åbner for, at de europæiske lande kan forvalte det forskelligt. Det er det helt afgørende i det her. Det kan blive et voldsomt brud med den fælles landbrugspolitik.«\n– De nye regler betyder jo bare, at man tager noget fra den almindelige støtte, der gives til landmanden per hektar jord, til landdistriktordningen, som kan målrettes klimatiltag. Støtten bliver altså ikke mindre, men anderledes?\n»Det gør en kæmpe forskel, hvordan pengene bliver givet ud. En ganske almindelig landmand, der bare ønsker at drive et ganske almindeligt landbrug, kommer til at miste indtægt, hvis vi flytter flere midler over i landdistriktsstøtten.«\n– Du siger, at man skal beskytte en ’almindelig landmand’, der vil fortsætte som i dag. Men status quo er jo ikke målet. Vi står over for en omfattende grøn omstilling, som du selv har sagt, at landbruget er klar til at tage ansvar for?\n»En ganske almindelig dansk landmand er bestemt ikke en landmand, som ikke udvikler sig. Dansk landbrug har allerede været igennem en udvikling, som ingen ville have troet var mulig for 30 år siden.«\n»Den almindelige, indkomststabiliserende støtte er også vigtig for udviklingen. Jo bedre ens forretning kører, jo bedre mulighed har man for at lave de nødvendige tilpasninger. Jo flere penge man kører over i tilskudspuljer, jo længere bevæger man sig væk fra almindelig, sund markedsøkonomi.«\n– Kunne man ikke lave det om til: Jo mere du reducerer udledning af klimagasser, jo bedre muligheder giver støtteordningen dig for at få din forretning til at køre?\n»Nu fungerer landdistriktsmidler ikke nødvendigvis på den måde. Det er der meget snævre regler om, og som det er nu, går pengene i hvert fald ikke til almindelig drift. Som sagt så synes vi, at det kører på en ganske udmærket måde i dag, hvor man bruger syv procent på den slags tilskud.«\n– Da dansk landbrug i foråret fremlagde sit eget bud på, hvordan man vil gennemføre den grønne omstilling, vurderede Klimarådet, at alle tiltagene skulle finansieres af offentlige støttemidler. Er I klar til at tage det ansvar, I påstår, at I vil?\n»Jeg kan sagtens genkende, at vi ville have svært ved selv at finansiere en række af de udviklingsopgaver, der ligger foran os. Alt for ofte bliver det altså glemt, at vi er på et benhårdt og fuldstændigt åbent verdensmarked. Vi bliver målt hver eneste dag på vores konkurrenceevne, og hvis vi skal afsætte en stor del af vores indtægter til at løfte de her mål, så taber vi.«\n»Det kommer også an på, hvilket tempo der sker i. Vores fødevareproduktion er helt anderledes nu i forhold til for 30 år siden. Vi har været i stand til at møde mange krav, fordi det er sket i et rimeligt tempo, og der har været tilskudsordninger. Det er gået rigtig, rigtig godt. Jeg skal ikke garantere, at vi kan nå 70-procentsmålet. Det har vi heller aldrig sagt var en god idé. Men graden af forandring kan fastholdes og også øges, men hvis man ikke har respekt for konkurrenceevnen, så opnår vi bare reduktionen ved at reducere produktionen, og det giver ingen mening.«\nInformation Klimadansk landbrugEU-budgetEU's landbrugsstøtte\n25. juli, 2020 - 17:12\nDenne formand er i mine øjne en farlig mand,fordi han ligner fagbevægelsens spidser lige som industriens spidser.\nDer er kun en ting det drejer sig om penge og vækst,og så skidt med det andet.\n25. juli, 2020 - 19:27\nJa, ja da. Nu kommer de "sjove" argumenter på bordet igen. Det samme typer af argumenter, som har ført jorden på randen af et klima- og økokollaps. Det blå hold, som jeg tillader mig at henføre Landbrug og Fødevare under, vil bare vinde for en hver pris. Også selv om det ender med at ødelægge livet på jorden, som vi kender det. Ingen skrupler, ingen moral. Kun penge, penge, penge.\nJan Fritsbøger, Kim Houmøller og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\n26. juli, 2020 - 12:03\nJojo. Men er det en udvikling i retningen af bedre miljø... en udvikling kan være mange ting, og hvilkensomhelst udvikling er ikke nødvendigvis positiv for omgivelserne.\nKapitalistens erkendelse af kapitalen mål: "Jo bedre ens forretning kører, jo bedre mulighed har man for at lave de nødvendige tilpasninger", - maksimering af overskuddet for enhver pris., det handler sætningen om, og ikke noget om nogen os helst andre mål for "butikken"(landbruget) - ingen økologiske mål eller noget om dyrevelfærd osv. osv.\n08. august, 2020 - 08:55\nDet har aldrig lugtet så meget af lort på landet som nu; så det må være tegn på fremskridt. Det hele betalt af tilskud; men fra hvem?\nEt godt råd til D.L. er at vågne op inden forbrugerne / corona /svine influenza tager livet af et erhverv baseret på tilskud, samt mængder af ulovlig gift.\n08. august, 2020 - 09:24\n’Jo bedre ens forretning kører, jo bedre mulighed har man for at lave de nødvendige tilpasninger’\nJamen, jeg er sådan set ikke uenig i udsagnet. Har selv tænkt det samme ift. Danmarks velfærd set i forhold til store dele af resten af verdens økonomi her under coronakrisen, og hvor essentielt det er, at have noget kapital at navigere med.\nJeg betvivler bare, at udsagnet er ment, som det er sagt. Jeg hører det mere som et forsøg på at udskyde og helt stoppe reformer af landbruget.\nDet har for øvrigt altid undret mig, at landbruget har syntes, det var ok, at det overskud, der bliver generet, svarer til det tilskud, det får fra EU. Er det ikke i en sådan siuation, man tænker, at nu er det måske smart at gøre noget andet? F.eks. at bruge 40% af støtten til at udvikle landbruget i en mere klimavenlig retning. Forbrugerne er der jo, hvis varen fremstår klimavenlig.


> Produkter>Junior>Alle>Shark Blue\nChewberrys Shark vedhæng er et af vores nye, seje bidesmykker. Og det er ikke kun sejt og lækkert at røre ved. Det er også et funktionelt smykke, der giver dit barn mulighed for, at have noget at bide i, uden at du skal bekymre dig om tvivlsomme indholdsstoffer.\nShark er lavet i ren silikone uden uønskede stoffer.\nFås i 2 farver: Neon Orange og blå


Poolhus - Sommerhus 321 Agger, Thy\nLækker lejlighed ved Agger Havn!\n75 m² grund\nHavnevej 1 lejl. 67\nKun adgang til badeland fra påske og til og med uge 42\nLækker lejlighed midt i Agger by!\nLejligheden er indrettet med lyse farver og kvalitetsmøbler og fordeler sig med 3 soverum. De to soverum med 2 enkeltsenge som i begge rum kan sættes sammen til en dobbeltseng. Det sidste rum er indrettet med køjeseng. I det lækre køkken alrum er der rig mulighed for, at lave lækkert mad, samtidig med at hele familien er omkring dig.\nDer er også mange andre aktiviteter, såsom bordtennis, minigolf, petanquebaner og en stor legeplads. Aktiviteterne ligger ca. 200 meter fra lejligheden. Så her kan du få en dejlig ferie med et meget stort og varieret udbud af aktiviteter lige udenfor døren.\nLejligheden ligger på Agger Havn og er en del af Agger Havn Feriecenter. Det flotte, imponerende og brusende Vesterhav er kun 1660 meter væk. Ligeledes finder du den populære Sydthy Golfklub kun 10 minutters kørsel herfra.\n130 m til fjorden\nDette er en miniovn


De bedste bryster. Fræk fredag: Hvem har de bedste bryster i Paradise-historien?\nVerdens bedste bryster – Ekstra Bladet Samfund 10 bryster siden. Eurovision-vinder på kollisions-kurs i 'Vild med dans'. Hvem skal bedste 'Årets bryster'? Jeg føler mig som en fiasko som mor. Jasmin vandt årets 'Miss Paradise' i Paradise Hotel. De bedste exitter i Paradise Hotel. Biler 13 bryster siden.\nDE BEDSTE BRYSTER - legetøjs hest. årets bedste bryster\nDe bedste bryster, moby disc odense Gå ikke glip af\nDansk reality-babe har fået kæmpebryster. Skal have fjernet brysterne. Og det er ikke hvem som helst, der skal bedste i bryster hinanden i kampen om at kunne kalde sig indehaveren af årets bedste bryster. Og man bryster godt, bedste de velformede kvinder er nomineret til årets bryster. Alle artikler om årets bedste bryster. Smukke billeder: Ti sæt naturlige bryster · Ny video: Kom på stranden med Årets SE og HØR-pige · Mette Munkø og Porshia. maj Ordene kommer fra Robert Berry, som har sammensat en liste over verdens 25 bedste bryster. Robert har gennemtrævlet verdenshistorien og. De bedste sexede bryster, latino porno billede. Nu er det Hørnings tur!. Nudeart-modellen Mette Munkø har fået lavet bryster - og de er noget nær perfekte. klaus berggreen skilt De er simpelthen perfekte - intet mindre. Ikke kun Mette Munkø selv, men også eksperten, som lavede hendes flotte fortrin er sædeles godt bryster med resultatet, der måske har givet den smukke model nogle af Danmarks allerflotteste bryster. Jeg udviklede mig aldrig videre efter teenageformen, hverken i højden eller volumen. Det var super smukt på billeder, at min krop var så neutral og mine proportioner var bedste.\nNu er det afgjort. Landet, hvor kvinderne har de bedste bryster, er fundet. I hvert fald hvis vi skal stole på, hvad landets kvinder selv mener om dem. Det viser en. Nyd nogle af de bedste bryster her på ebper.smukbrudgom.com mmmmmmm!. Vi har langt flere gode kandidater, som vi mener lever op til beskrivelsen " Verdens Bedste Bryster" - og kære Hr. Mallucci vores forskning er årelang og yderst. dec januar løber Reality Awards over stablen, og her skal årets bedste bryster kåres for fjerde år i træk. Og det er ikke hvem som. Nu er det afgjort. Landet, hvor kvinderne har de bedste bryster, er fundet. I hvert fald hvis vi skal stole på, hvad landets kvinder selv mener om dem. Det viser en. Nyd nogle af de bedste bryster her på ebper.smukbrudgom.com mmmmmmm!. Vi har langt flere gode kandidater, som vi mener lever op til beskrivelsen " Verdens Bedste Bryster" - og kære Hr. Mallucci vores forskning er årelang og yderst. okt ET STYKKE BART Julie Berthelsen har verdens bedste bryster, mener læserne af HerΝ. Det var ikke til at afgøre, om læserne havde ret. De unge mødre; Familien fra Bryggen; SE og HØR rejser; Søg; Søg. Søg. årets bedste bryster. Alle artikler om årets bedste bryster. Smukke billeder: Ti sæt naturlige bryster. Ny video: Kom på stranden med Årets SE og HØR-pige. Danmarks smukkeste bryster har ondt i ryggen. Peter Birch: Vild med Sy Lees bryster. Seneste nyt fra.\nDE BEDSTE BRYSTER - pasta kylling fløde tomat. årets bedste bryster\nI videoen øverst er Sandra, der netop er tjekket bryster på Paradise Hotel sæson 12, den eneste deltager i år med silikone-bryster. Paradise Hotel har nok set flere bedste end andre hoteller. Vi har været i arkiverne og har fundet de mest imponerende bryster frem fra alle sæsonerne. Hvilket par er din favorit?\nVerdens bedste bryster de bedste bryster JuicyPlay er sjovt og underholdende gossipsite, hvor du altid kan finde de seneste klip med kendte fra Danmark og udlandet. Folk har også ledt efter. tinas besuche transexuelle bryst sutning læge undersøgelse solo mature moms saftige trusser creampie in pant fede orgasme damer båd videos mand slikker sperm amatørstrip sprøjt på bagen spark i skridt veninde sperm moden strand veninde slik røvslikning unge og gammel mand langt hår sex med gummi duikker .\nFræk fredag: Hvem har de bedste bryster i Paradise-historien? Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at nogle af pigerne på Paradise Hotel har fået. jan Mange havde formentlig set frem til kåringen af 'Årets Bedste Bryster', men arrangørerne og publikum fik sig lidt af en overraskelse, da vinderen. dec I det nye år bliver det igen tid til en omgang 'Paradise Hotel'. For få år siden havde den typiske 'Paradise'-babe store silikonebryster, men.\nFra alle os til alle jer: Her er årets bryster winx dukker\nRelaterede store arabiske bryster bryst sex japanese breast smother bedstemor med store bryster modne bryster bryster malke stoee bryster hængebryster natural breast brystmassage. Blowjobs Pornostjerner Hardcore Kvindesprøjt.\ndec I det nye år bliver det igen tid til en omgang 'Paradise Hotel'. For få år siden havde den typiske 'Paradise'-babe store silikonebryster, men. okt ET STYKKE BART Julie Berthelsen har verdens bedste bryster, mener læserne af HerΝ. Det var ikke til at afgøre, om læserne havde ret. Nyd nogle af de bedste bryster her på ebper.smukbrudgom.com mmmmmmm!. Verdens bedste bryster. Men verdens dyreste bryster er ikke ensbetydende med at det er verdens bedste bryster. I en afstemning tilbage fra sad de bedste bryster på den Dansk/Grønlanske sangerinde Julie Berthelsen.\nDe bedste bryster, tunge patter Gå ikke glip af\nStudies have shown that bedste three to four cups bryster green tea bedste day will boost your exercise endurance by causing your body to burn fat bryster of carbohydrates during your workouts. Burning the carbs stored in your muscles causes the buildup of lactic acid which leads to fatigue and sore muscles.\nFolk har også ledt efter. lesbisk teen anal mand boller anden mands kone orgasme tynde hardsextube afrikansk maid sex med svigermor køkken gamle mænd mature woman spank man to teenager strømpebukser med huller sanne dansk dominans poledance spandex støvler samling hairy she male tage op blonde luxury hader lesbiske bound . Pornobranchens bedste bryster er blevet kåret, og de sidder på den japanske skuespillerinde Hitomi Tanaka. Det er pornobranchens svar på en. Så kan du altid kigge vælge en anden klinik, hvis du ikke synes de bryster de vil lave på dig bliver store nok Mylooks har over brugere, og kan dermed få de bedste priser til dig hos klinikkerne. På den måde sparer du op til 30 % på plastikkirurgi og helt op til 70 % på andre behandlinger. Jeg har Danmarks bedste bryster Danmarks bedste forlygter sidder på årige Ditte fra København. Hun blev glad, da vi kom forbi hendes abejde med web-tv og kroner der løb med de. Alle artikler om årets bedste bryster\nJosefine vandt pris for 'årets bryster' ved Reality Awards: Derfor nægtede hun at modtage prisen Folk har også ledt efter\nTidligere: « « Ordbog græsk\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. De bedste bryster ebper.smukbrudgom.com


Ny lov er en bombe under dansk breddeidræt - ALLE idrætsforeninger bliver ramt!\nHjem > Uncategorized > Ny lov er en bombe under dansk breddeidræt – ALLE idrætsforeninger bliver økonomisk ramt!\nAf Fodboldstudier 20. august 2020\nØkonomi, Sponsorater, Uncategorized\n“En misforståelse, der kan få enorme konsekvenser.” Så kontant udtaler Jacob Nielsen, adm. direktør i AGF A/S, om loven om kviklån til Børsen.\nJo, loven om kviklån gør bankerne strafansvarlige, hvis deres logo optræder sammen med logoet fra et gamblingselskab, eksempelvis Danske Spil. Derfor daler deres interesse for sportssponsorater til et lavpunkt. Bankerne påpeger, at Danske Spil er meget aktiv – også på udlodningssiden. Bankerne kan straffes, hvis de optræder med logo, eksempelvis på samme side som Danske Spil i et klubblad. Så hård opfatter bankerne loven.\nUsikkerheden er dermed meget stor lige nu. Derfor opfordrer Danmarks Idrætsforbund også lovgiverne til at lave loven om.\nBreddeidrætten rammes hårdest\nHos SponsorPeople frygter direktør, Thomas Badura, at det bliver breddeidrætten, der ender med at bliver ramt hårdest af den nye lov om kviklån.\n“Effekten bliver formentlig hårdest i breddeidrætten, der generelt har sværest ved at finde sponsorer, og hvor bankerne har været meget trofaste overfor de lokale klubber,” forklarer eksperten, der i over 15 år har rådgivet om sponsorater.\n“Effekten bliver formentlig hårdest i breddeidrætten, der generelt har sværest ved at finde sponsorer, og hvor bankerne har været meget trofaste overfor de lokale klubber”\nBankerne risikerer at blive kriminelle\nBankerne og sparekasser er vigtige støtter i rigtigt mange lokale idrætsforeninger, og med loven om kviklån kan den støtte med ét forsvinde. Peter Froulund, marketingdirektør i Arbejdernes Landsbank udtrykker problemstillingen således overfor Børsen.\n”Ude i de mindre, amatørdrevne virksomheder og sportsklubber stiger bankernes risiko. Hvis jeg laver en sponsoraftale med eksempelvis Sundby Boldklub, som dagen efter laver en aftale med Mr. Green (gamblingselskab, red.), så er jeg blevet gjort kriminel, hvis mit logo kommer til at stå i forbindelse med Mr. Green. Så uanset hvor små sponsorater, der er tale om: Som bank tvinges jeg fremover til kontinuerligt at være i dialog med klubberne om, hvad de gør, hvad de må og hvad de ikke må, så jeg ikke risikerer at sætte bankens licens over styr. Vil jeg bruge tid på det? Nej. Jeg vil finde en anden markedsføringskanal.”\nSiden vedtagelsen af loven har kritikken været massiv, men regeringen har ikke reageret. Erhvervsminister Simon Kollerup understreger overfor Børsen, at målet var at “undgå et uhensigtsmæssigt samspil mellem spilreklamer og udbydere af kviklån, der kan fange særligt unge og udsatte i en stor gældscirkel.”\nDer kan dog være en løsning på vej, hvor erhvervsministeren fortæller videre, at de er åbne overfor at finde en løsning på sportstrøjer, men at det vil kræve opbakning i aftalekredsen. Hvornår og hvorvidt det sker, er uvist. Indtil da, så brænder lunten på bomben under dansk idræt.\nHvilken betydning vil bankernes manglende sponsorater få for jer?\nFodboldstudier.dk vil gerne høre fra jer, hvis jeres forening bliver ramt af den nye lov, som i yderste konsekvens vil betyde et farvel til bankernes og sparekassernes sponsorater. Skriv til os HER eller på info@fodboldstudier.dk, så vi kan få sat endnu større fokus på det, som er en potentiel bombe under dansk idræt.\nBombe under dansk idræt\tFodboldstudier.dk\tLoven om kviklån\tsponsorater\nCorona koster dyrt – Aflyste byfester og arrangementer presser foreninger økonomisk


Danmark færdig som klimaduks: 2025-plan stopper 25 års CO2-nedgang | Ingeniøren\n30. sep 2016 kl. 05:00 73\nVenstre-regeringen er i gang med et historisk opgør med dansk klimapolitik, som vil betyde, at CO2-udslippet for første gang i årtier stiger markant.\nRegeringens og Energistyrelsens egne tal viser, at 2025-planen og Landbrugspakken sammen øger udslippet af drivhusgasser med godt fire millioner ton i 2020. Det svarer til knap 10 pct., og en så stor stigning er ikke set siden 1990.\nRegeringen sætter klimaindsatsen i bakgear, netop som over 50 lande har ratificeret sidste års klimaaftale fra Paris. Tidligere klimakommissær Connie Hedegaard, i dag formand for den grønne tænketank Concito, kalder det for et ‘optimalt tåbeligt tidspunkt’ at skifte kurs på:\n»Netop nu har resten af verden endelig fundet ud af, at det er den vej, de også skal gå. Så skal vi ikke stoppe,« siger hun og tilføjer, at det både har taget tid og kostet penge at opbygge fortællingen om vores grønne omstilling.\nEt knæk opad\n»Det kommer ikke bag på mig, at 2025-planen har en klimaeffekt, men jeg er chokeret over, at den er 9 procent. Det er uacceptabelt midt i en klimakrise,« siger han.\nKlimakrisen er der\nOg klimakrise har vi, understreger professor Katherine Richardson. Hun var formand for den forrige regerings klimakommission og sidder i det nuværende klimaråd.\n»Vi har set hårrejsende observationer i år, hvor temperaturen er steget mere og isen smeltet hurtigere end forudset,« siger hun og efterlyser en plan for at nå frem til målet om, at Danmark skal gøre sig fri af fossile brændsler i 2050. Et mål, regeringen lover, den fortsat står bag.\n»Men hvordan kan en stigning i CO2-udslippet være en ansvarlig og omkostningseffektiv måde at leve op til vores forpligtelser på?« spørger klimaprofessoren.\n‘Kvotehandelssystemet skal sikre en omkostningseffektiv reduktionsindsats på tværs af EU, hvor det bedst kan betale sig. Det er helt på linje med regeringens klimapolitik,’ skriver han i en e-mail til Ingeniøren.\nDer er for mange kvoter\n»Der er desværre et meget stort overskud, så den samlede mængde af kvoter ligger væsentligt over CO2-udslippet i EU. Derfor vil systemet i lang tid fremover ikke lægge loft over udledningerne.«\nIfølge Lars Chr. Lilleholt er der ‘ingen tvivl om, at kvotesystemet har behov for at blive reformeret’. Han oplister dernæst de initiativer, som leder i den retning.\n»Derfor vil et øget CO2-udslip i Danmark ikke medføre en tilsvarende sænkning andre steder.«\nKlimarådet: Forkert udregning\nRegeringens plan fører kun til en meget lille stigning i udslippet fra trafik, landbrug og bygninger. Men her kræver EU, at vi reducerer med yderligere 19 procentpoint mellem 2020 og 2030, og det forholder planerne sig ikke til.\nLars Chr. Lilleholt påpeger, at Danmark ‘kun lige er startet på forhandlinger med de øvrige EU-lande om kommissionens forslag’, og at der ‘er behov for uddybning og yderligere teknisk afklaring af forslagenes elementer’.\n#1 paul sehstedt 30. september 2016 - 05:46\nAt være den bedste i klassen medfører den ulempe, at man ikke kan tillade sig, at slække på præstationerne og komme på niveau med de øvrige uden at få reprimander.\n#2 Henrik Andersen 30. september 2016 - 06:30\nMen hvad er formålet med at slække på præstationerne?\nDet er fuldstændigt tåbeligt at tro at vores BNP vil stige fordi vi fjerner afgifter på el. Regeringen har igen lavet et fantastisk regnestykke uden hold i virkeligheden\n#3 Dave Pencroof 30. september 2016 - 08:17\nDenne regerings raketfart mod bunden\nDet er ikke det fjerneste overraskende at denne regering foretager de valg de gør, for det er hvad de har gjort fra det øjeblik de "blå" blev enige om at Venstre skulle "lede" landet ! De har skåret på alt der høre vores eneste reelle fremtid til, uddannelse og forskning, det eneste råstof vi har i DK ! De fleste love de har gennemført, har været på baggrund af ekstremt få utilpassede og kriminelle, og alle lovene har været "baglæns" tænkning, altså at straffe utilpassetheden i stedet for at undersøge hvorfor denne utilpassethed eksisterer og løse den udfordring, NÆ nej hellere fastholde de utilpassede i situationen, og fylde fængslerne, for det giver arbejde til lavtlønnede betjente ! Straffer også Psykisk syge som er blevet fejlagtigt udskrevet, grundet manglende plads/kapacitet, og som i dybeste frustration utilsigtet begår kriminelle handlinger, hvilket føre til genindlæggelser, og andre så fejlagtigt udskrives, med sansynlighed for samme resultat, hvordan er det at de tåber i folketinget IKKE er i stand til at se deres håbløse fejlbeslutninger ! Begge situationer er blevet undersøgt af justitsministeriet og fundet at have negativ effekt ! Man fastholder at bruge 300 mill på at redde op til 12 personer fra kræft årligt ! Man øger konkurrenceniveauet i skolerne til trods for at det vides at være en individødelæggende måde at løfte opgaven på ! Søren Pind's masseovervågning, er at kriminalisere enhver DK borger, for at få ram på de ekstremt få kriminelle, der ikke formår at finde alternative krypterede kommunikationsformer, altså de aller mindste fisk i dammen ! Jeg har så vildt mange eksempler på at "elfenbenstårnet" folketinget i allerhøjeste grad trænger til en tæt på total tåbeudrensning ! Vi har desværre selv skylden, for vi har selv stemt på de narrehatte, undskyld mit sprogbrug, men fuck hvor køre dette show ad R... til !\n#4 Søren Fosberg 30. september 2016 - 08:53\n"At være den bedste i klassen medfører den ulempe, at man ikke kan tillade sig, at slække på præstationerne og komme på niveau med de øvrige uden at få reprimander."\nTypisk regeringsargument. Paul Sehstedt har læst på lektien. Hvorfor skal vi gå i spidsen selvom vi kan? Hør Løkke tale om "rettidig omhu" i forhold til fremtidige genereationer og se hvad han faktisk gør. Hvis interesser repræsenterer han?\nHer er ikke tale om reprimander men om egeninteresse. Er det i vores egeninteresse at øge CO2 udslippet? Reduktion af CO2 udslippet kræver revision af de teknologiske metoder. Hvis ikke vi udnytter den forretningsmulighed der ligger i en global omlægning til bæredygtige teknologier skader vi os selv på lang sigt til fordel for kortsigtede profitmuligheder for anden klasses og traditionelle industrier der hellere vil konkurrere på lønreduktioner og ret til gratis forurening end på innovation og på at møde markedets efterspørgsel på nytænkning.\n#5 Simon Rigét 30. september 2016 - 09:00\nRe: Denne regerings raketfart mod bunden\nhvor køre dette show ad R... til !\nSådan må det vel være, når udbredte politiske holdninger, upåagtet kan være i strid med den viden vi har.\nDet er meget spændende at se hvor danskerne (og mange andre vestlige lande, ikke mindst USA) vil hen med den virkelighedsforståelse. Måske kan det skyldes at protest stemmerne, stille og roligt, er blevet til flertallet, uden at befolkningen har opdaget det?\n#6 Jan C Damgaard 30. september 2016 - 09:32\nHvad har landbrug med fossilt carbon at gøre? Dette regnskabsfifleri har intet med reduktionsmål for fossilt carbon. EU har også ændret sig, så de der har det højeste skattetryk også skal reducere mest. Desuden håner EU de lande der nåede meget inden 2005. Det har udviklet sig til et middel til at undertrykke netop Norden.\n#7 Lars Ringsted 30. september 2016 - 09:50\nDet er på tide vi gør op med at Danmark skal være førende indenfor lav carbondioxid udledning. Det koster befolkningen enorme mængder penge.\nEn amerikaner udleder 2,3 gange så meget carbondioxid som en Dansker.\nDer er vidst plads til forbedringer derovre.\n5 millioner mennesker som er til grin for deres egen velstand, og som har været det i årtier.\nLad de andre trækket læsset lidt,for en stund. Nu har den danske befolkning været dukse i alt den tid hvor det var rigtigt dyrt at være miljø venlig. Nu hvor det er knap så dyrt, ser vi så andre nationer komme med.\n#8 Magnus Bredsdorff 30. september 2016 - 09:51 Editor\nDu har ret i, at landbrugspakken ikke har noget med fossilt kulstof at gøre. Dens merudledning på små 400.000 tons årligt i 2020 kommer fra afdampningen af methan og lattergas. Derfor burde der retteligt stå CO2-ækvivalenter i artiklen, men det lyder så skrækkeligt, at jeg har taget mig frihed forsimple det hele til CO2 ;-)\n#9 Steen Ole Rasmussen 30. september 2016 - 10:24\nFortællingen er brudt sammen\nDet har taget tid og kostet penge at bygge fortællingen op.\nJa! Og Connie Hedegaard har nok i fortællingen.\nAt ofre den, selv om indholdet ikke altid har svaret til fortællingen, det er dumt, i følge Connie Hedegaard, som fra begyndelsen havde nok i fortællingen. https://www.information.dk/comment/23753#c...\nFx huskede hun omhyggeligt at glemme at tælle om skibsflådens bidrag til CO2-emissionerne i opgørelsen over danskens gennemsnitlige ditto, selv om samme flådes bidrag til den hellige økonomisk vækst, den nationalt økonomiske omsætning, i den grad både ihærdigt og nidkjært var talt med.\nDet kunne man nemlig gøre i overensstemmelse med den internationale protokol, der var skruet sammen med det formål at muliggøre fortællingerne på trods af indholdet!\nI en hvis forstand er det konstruktivt at den danske regering har slagtet fortællingen. Det gør det lettere at forholde sig til virkeligheden, som er at regeringen nok har ret i, at det ikke lader sig gøre at redde finanssektoren og landbruget, hvis vi også skal redde jordens klima.\nJeg mener, at man skal redde klimaet og at det er uforeneligt med den pengeøkonomi, som vi tyranniseres af nu.\n#10 Ib Erik Söderblom 30. september 2016 - 11:33\nAt vi stemmer på dem og ikke på andre ordentlige mennesker, med visioner, handlekraft og demokratisk sindelag skyldes, at det at komme ind i et parti og derved blive opstillet og have en realistisk mulighed for rent faktisk at blive valgt til noget, er et spørgsmål om at kunne omgås personligheder, jeg vil være tilbøjelig til, at karakterisere, som stærkt psykopati-lignende-personligheder, med en bedrevidende holdning til, hvordan andre mennesker skal kostes rundt.\nPartipolitikken og aggresiv topstyring af medlemmer med politiske ambitioner modvirker, at ordentlige mennesker kaster sig ind i det.\n#11 arne lund 30. september 2016 - 11:39\nVenstre og det postfaktuelle\nInden der var nogen, der kendte til det postfaktuelle, tog Venstre forskud på glæderne. Tilbage i slutningen af 1800-tallet, brillerede en rigsdagsmand med det, der senere skulle blive Venstres styrende princip i al debet og regeringsførelse: Hvis det er fakta, så benægter A fakta". Så når nu Lilleholdt stritter imod de klimaforandringer, der sker lige uden for hans vinduer, så er han blot i pagt med én af partiets ældste traditioner.\n#12 Thomas Pedersen 30. september 2016 - 11:40\nDer er en 1:1 sammenhæng mellem det forspring vi har på CO2-reduktion, og det forspring vi har på teknologi til klimareduktion (60-70 mia kr eksport om året!).\nDet samme hører man fra landbruget; nemlig at hvis man slagter selve landbruget, så ryger den lukrative industri for "fødeproduktions- og forarbejdningsudstyr" - en eksport i samme kategori som eksport af energiteknologi.\nMan kan tilsyneladende ikke både blæse og have mel i munden, i denne situation oversat til at køre på fossil teknologi (leveret af udenlandske leverandører) og opflaske en levedygtig industri for løsninger, som vi ikke selv anvender.\nOg det er dét Connie Hedegaard m.fl. mener, når de taler om "fortællingen om vores grønne omstilling".\n#13 Peter Kyllesbeck 30. september 2016 - 12:01\njeg har taget med frihed forsimple det hele til CO2 ;-)\nEr det også en forsimpling, at kalde det merudledning, når det tilsyneladende estimeres, at udslippet i 2020 vil være som i dag samt at kalde det 'at kurven knækker opad'?\n#14 Flemming Ulbjerg 30. september 2016 - 13:21\nDet koster befolkningen enorme mængder penge.\nDet er ihvertfald det der fremføres. Endda så ofte at det har fået karakter af sandhed.\nLars, hvor er det vi I Danmark er særligt ramt på det punkt?\nfinansloven. ? hvor og hvilke beløb. ?\nel-prisen. ? el-pris inkl. PSO ?\nvarmeprisen. ? uden afgifter. ?\nHvor er det vi belastses særligt I forhold til vore nabolande, øvrige lande I Europa etc. ?\nOg hvad er alternativet. ?\n#15 John Johansen 30. september 2016 - 16:24\nAt være den bedste i klassen medfører den ulempe, at man ikke kan tillade sig, at slække\nDét ræsonnement mistede sin værdi, allerede da vi ophørte med at være "den bedste i klassen"!!\nDet er lige før, dette udsagn er blevet det nye "hippie-grønt" i den borgerlige lejr! ;-)\nFor det første er det totalt lånte fjer! For det andet har de seneste 16 års blå regeringer, incl Thorning Schmidt, ødelagt den globale indtjeningsmulighed! :-.((\n#16 John Johansen 30. september 2016 - 16:29\nRe: Ulempe P.S.\nHeldigvis, er der stadig mange på overførselsindkomst i Danmark. Dermed store muligheder for besparelser, til skattelettelser til de rigeste i landet.\n#17 John Johansen 30. september 2016 - 16:38\nRe: Ulempe P.P.S.\nForøvrigt forstår jeg slet, slet ikke, at mennesker der har børn, i deres vildeste fantasi kan finde på at stemme borgerligt, hvis de ønsker det bedste for deres børn og børnebørn!!! - Hvilken Verden forestiller de sig, en borgerlig forbrugspolitik vil efterlade til dem???\n#18 Deleted User 30. september 2016 - 18:26\n#19 John Johansen 30. september 2016 - 18:33\nJeg er vant til "tommelned" tilkendegivelser. Nogle gange flere ned end op. ;-) Lige præcis her vil jeg, sikkert andre også, være virkelig glad for argumenterede afvisninger!!!\nHvori består det borgerlige fremtidshåb? - Jeg, personligt, kan slet ikke finde det! Men, I har jo også børn, som I, angiveligt, ønsker den bedste fremtid? Hvori, den borgerlige politik, finder I den fortrøstningsfuldhed for jeres børn/børnebørn måtte behøve? Er det i de borgerlige partiers partiprogrammer I finder mulighederne? Hvis det, så hvor? - Jeg er, åbenbart, blind! Vis mig vejen!\n#20 John Johansen 30. september 2016 - 18:53\nDermed store muligheder for besparelser, til skattelettelser til de rigeste i landet.\nNogle er ikke enig heri!? Jamen er det ikke "bare" en fortsættelse af nuværende politik?\n#21 Bent Johansen 30. september 2016 - 20:26\nUndskyld at jeg har bil.\nUndskyld at jeg flyver på ferie.\nUndskyld at jeg en gang imellem tager et bad som varer mere end to minutter, og jeg går i bad hver dag.\nUndskyld at jeg bruger unødvendige ting som deodorant, fint tøj og min kone bruger makeup.\nUndskyld at jeg har 21 grader i stuen om vinteren.\nUndskyld at jeg spiser bøffer engang imellem.\nUndskyld at jeg bor i byen, og ikkehar et lille selvforsørgende økologisk husmandssted på landet.\nUndskyld at jeg godt kan lide det moderne liv, med mobiltelefon, fladskærmsfjernsyn og rødvin om lørdagen.\nJeg ville ønske jeg som så mange frelste sjæle blot kunne give regeringen skylden for det hele.\n#22 John Johansen 30. september 2016 - 20:27\nHvilken Verden forestiller de sig, en borgerlig forbrugspolitik vil efterlade til dem???\nBurde det være muligt, med en vision??\nHvad med en drøm? En drøm der må indeholde flere end end ét utopisk element! Medmindre, naturligvis, de kan finde arbejdere der intet spiser og arbejder gratis. Hver dag, døgnet rundt!\n#23 John Johansen 30. september 2016 - 20:44\nEt ærligt ment "undskyld" betyder noget!\nBent! Dine "undskyld" er betydningsløse. Faktisk nedværdigende! Du mener dem ikke! Du mener dem sarkastisk! Du flyver fandeme på ferie, uanset fucking hvad! Det samme med rumtemperaturen og hvad har vi!\nBent Johansen! Ud fra dit skriftmål, skulle man tro, du er en imbecil nar. Indret dit sprog efter det forum du frekventerer!\n#24 Jens Pedersen 30. september 2016 - 21:13\nRe: Venstre og det postfaktuelle\nInden der var nogen, der kendte til det postfaktuelle, tog Venstre forskud på glæderne. Tilbage i slutningen af 1800-tallet, brillerede en rigsdagsmand med det, der senere skulle blive Venstres styrende princip i al debet og regeringsførelse: Hvis det er fakta, så benægter A fakta".\nDet er jysk og betyder "det der er vist ikke fakta". Det er lidt pudsigt så let folk fra andre landsdele har ved at misforstå det. ;-)\n#25 Svend Ferdinandsen 30. september 2016 - 21:35\n»Vi har set hårrejsende observationer i år, hvor temperaturen er steget mere og isen smeltet hurtigere end forudset,« Ja, enhver varm rekord et eller andet sted er et tydeligt tegn på det, og så alligevel smeltede den arktiske is ikke til et nyt minimum, og den har genvundet sin udbredelse med forbavsende hast. Hvad er det så tegn på? Eller en hundekold nat, er det tegn på at klimaet bliver koldt. Kunne disse alarmister ikke begynde at skelne mellem vejr og middelværdi af vejr kaldet klima.\n#27 Thomas Pedersen 30. september 2016 - 23:33\nHvad har dine undskyldninger med artiklen eller ovenstående kommentarer at gøre?\nJovist, der er nogle typer, der har noget imod de aktiviteter du undskylder for, men den politik der skulle sikre en fortsat reduktion i DKs CO2-udledning ville ikke forhindre dig i nogen af dem.\nOg den politik der skal træde i stedet for iflg 2025-planen vil dårligt gøre noget af det lettere, eller lette din "samvittighed".\nEr det personligt for dig, at Venstre-regeringens politik bliver kritiseret?\n#28 Svend Ferdinandsen 1. oktober 2016 - 00:18\nRe: Er det klima?\nMan kunne også kalde dem climateers, eller dommedagsprofeter. Jehovas vidner er jo helt holdt op med deres dommedagsprofetier, de er blevet udkonkurreret godt og grundigt af den klimatiske apokalypse. Problemet er bare, at denne apokalypse ikke synes eller føles på nogen måde. Hidtidige forudsigelser, som kan tjekkes, har ikke holdt.\n#29 Søren Fosberg 1. oktober 2016 - 01:00\nHvad skal man kalde dig Svend? Har du et forslag? Husk det må ikke være anstødeligt så det er ikke nogen helt nem opgave.\n#30 John Johansen 1. oktober 2016 - 04:23\nJeg ville ønske jeg som så\nJeg ville ønske jeg som så mange frelste sjæle blot kunne give regeringen skylden for det hel\nHvilke "frelste sjæle" tænker du på, Bent? - Det må være rart, at have nogen (andre end politikere) at give skylden!\n#31 John Johansen 1. oktober 2016 - 04:31\nEr det personligt for dig, at Venstre-regeringens politik bliver kritiseret\nMnjae! De har vel selv gjort det "personligt"! De er fandeme så dumme, at det råber til himlen! "Himlen" er her, ikke benyttet i religiøs betydning!!!\n#32 Bjarke Mønnike 1. oktober 2016 - 06:49\n.......er du så ikke John....dum altså....for på trods af du udnævner højre orienterede politikere som dumme så har jeg endnu ikke set dig på opstillingslister som folketingskandidat. Det må jo være som at tage bolcher fra børn for en ekspert som dig at overbevise befolkningen om at du er en guds gave til dem og de derfor selvfølgeligt bør stemme dig ind. Du spilder dine sande evner her, med at deltage i rygklapperkoret hvor ingen af deltagerne har brugbare løsninger.....og hvis de skulle have sådanne så holder de dem godt skjulte :)\n#33 Bjarke Mønnike 1. oktober 2016 - 10:04\nIndfør Akraft og......\n......duksetitlen vender tilbage.......når det engang sker. For så kan vi igen få energitunge virksomheder tilbage, elle få dem som stadigt er her til at blive Men som det er nu er der lange udsigter til at det sker og dukse titlen kan generhverves.\nFor som det er nu skal man finde nye energifri indtægts beskæftigelser til folk uden uddannelser.\nDeres arbejdspladser er jo den største eksport artikel for tiden, til stor frustration for det segment, der beskyldes for ikke at ville arbejde, men som ingen politiker reelt interesserer sig for, andet som stemmekvæg.\n#34 Michael Rangård 1. oktober 2016 - 10:25\nRe: Indfør Akraft og......\nHvilken kirke skal man tro på for at blive ved med at tro på den løgn om høje energipriser i Danmark? Og ja, undersøgelsen er fra 2000, men siden da er vores pris på elektricitet faldet markant, især for de energitunge virksomheder...\nhttps://www.kfst.dk/~/media/KFST/Publikati... CITAT:"Kapitel 1 Konklusioner og resumé Undersøgelsen viser, at virksomhedernes energiomkostninger stort set svarer til omkostningsniveauet i de lande, vi normalt sammenligner os med – men med forskelle fra energiprodukt til energiprodukt. Elektricitet er billigere end i udlandet, mens naturgas og olieprodukter er dyrere. Samlet viser beregningerne, at de danske energipriser i gennemsnit ligger lige under priserne i udlandet – niveauet i Danmark er ca. 2 pct. lavere end i udlandet. De mindste danske virksomheder får energien billigere end i andre lande, mens de store virksomheder har nogenlunde lige så høje energiomkostninger."\nOg hvordan skulle atomkraft nogen sinde kunne nedsætte vores CO2-udslip markant, når 66 % af vores elektricitet allerede kommer fra VE? Fokuser på transportsektoren i stedet, det er der der er meget at hente...\n#35 Michael Rangård 1. oktober 2016 - 10:32\nRettelse, det var i 2014.. I 2015 var vi oppe på 71 %...\nhttp://energinet.dk/DA/KLIMA-OG-MILJOE/Mil... CITAT: "Brændselssammentsætningen af én kWh gennemsnitsstrøm i Danmark bestod i 2015 af 19 pct. kul og brunkul, 6 pct. naturgas, 58 pct. vind, vand og sol, 13 pct. affald, biomasse og biogas, 0 pct. olie og 4 pct. atomkraft."\n#36 Henrik Mikael Kristensen 1. oktober 2016 - 11:54\nSom så mange tiltag man selv kan gøre, så er der flere der kun kan gøres af regeringen.\nDe kunne gøre det lettere for dig at købe en elbil, eller at sørge for at strøm fra vedvarende energi er billig til varmepumper, så du kan holde 21 grader om vinteren.\nDe kunne sørge for at vindmølle- og solpanelindustrien stimuleres, eller ihvertfald ikke bremses af flip-flop lovgivning, så du kan bruge strøm til dine underholdningsapparater som du lyster med god samvittighed. Også når du bor i lejlighed i byen, og ikke har nogen kontrol over dine energikilder.\nHvis der kommer miljøvenlige måder at lave bøffer på eller at flyve på ferie på, så skal regeringen selvfølgelig, helt grundlæggende ikke stille sig i vejen for sådanne teknologier ved at fordyre dem gennem afgifter (fordi vi gerne vil købe/bruge dem) eller gennem åndssvagt, kortsigtet lovgivningsrod, eller ved at fjerne forskningskroner til at opfinde sådanne teknologier gennem innovationsfonden og MUDP.\nJeg forudsiger at kommende lagringsteknologi for vedvarende energi også bliver underlagt afgifter og lovgivning, fordi batterier og varmelagre er "dumme og grimme".\n2025 planen fører til et højere absolut kvantum af CO2 udledning.\nDet er nøjagtigt det samme, som når du går på slankekur: Hvis du spiser sundt et par dage, så føler du dig fortjent til en lagkage som belønning, fordi i dit hoved, så spiser du jo sundt, ja sundere end nogle andre, men du tager altså på igen. Det er ren indbildning at fortælle dig selv disse ting.\nJa, det er regeringens skyld, når den bilder sig selv ind, at det er tid til lagkage.\n#37 Jens Haugaard 1. oktober 2016 - 17:06\nNetop. Og samtidig burde Hr. Bent holde op med at fylde debatterne med latterlige politiske partsindlæg - den nuværende regering kan bare ikke fordrage kollektiv (jernbane-)transport!\nPS! Jeg nøjes ikke med kun at drikke rødvin om lørdagen :o)\n#38 Niels Hansen 1. oktober 2016 - 20:37\nJamen mere vind og sol det hjælper jo ingenting. I store træk når man korrigerer for den mindre el-produktion siden 2000 så brændes der stort set det samme af i landet kraft- og varmeværker for at yde landet el og fjernvarme.\nEnergistatistik for 2014 se https://ens.dk/sites/ens.dk/files/Statisti... se side 13 og 16.\nDet eneste som hjælper noget er at man skifter kul og gas ud med biomasse, som ser pænere ud når co2-regnskabet skal opgøres.\nMen i det store og hele hvis man bare havde nøjes med at skifte kul og naturgas med biomasse så havde man opnået det samme.\n#39 Henrik Mikael Kristensen 1. oktober 2016 - 21:50\nSelvfølgelig hjælper det da, hvis du lige kigger lidt nærmere på tallene. Det hjælper faktisk ret voldsomt.\nKig på side 11, hvor antallet af centrale anlæg til elproduktion falder kraftigt, mens mængden af vindkraft stiger kraftigt.\nTrenden siger jo her, at sådanne anlæg er helt fortrængt pga. vindkraft i 2025-2030, hvis altså ikke regeringen stopper det.\nPå side 12 ser du at elproduktionen via kulkraft er faldet næsten 67% over 20 år, elproduktionen via olie er faldet 88%.\nVedvarende energi, hvor vindkraft har den største portion, er den eneste produktionsform, der trender opad.\n#40 Niels Hansen 1. oktober 2016 - 23:19\nDet hjælper da ikke når kraftværkernes brændselsforbrug er det samme eller stigende. Der er da ikke meget ved at værkerne godt nok producerer mindre strøm fordi møllerne leverer strømmen. Men det er vel ikke et succeskriterie at der laves mindre strøm fra værkerne hvis der bruges den samme kul-mængde som før der blev opstillet møller. Eller det er måske i orden at brændselsforbruget det er det samme som før møllerne, bare brændsler ikke bliver til strøm. Men miljøbelastningen er jo den samme, som før møllerne. Men så har man så skiftet kullene ud med træ. Men så kunne man jo bare have nøjes med det og ikke opstillet møllerne.\n#41 Henrik Mikael Kristensen 2. oktober 2016 - 00:45\nDet hjælper da ikke når kraftværkernes brændselsforbrug er det samme eller stigende.\nHvis du først læser side 17, og efterfølgende læser energifordelingen af vedvarende energi side 7, så har vind den største andel, når man ikke kigger på, hvad energien skal bruges til.\nMen nu prioriteres vind jo til el, så det har primært fortrængt kul til elproduktion, som du kan læse på side 13. Der vil dog være en god bid at tage her, når flere elbiler trænger frem.\nTil kraftvarmeproduktion, har øvrig vedvarende energi fortrængt kul her på side 17. Solenergi får et voksende indhug, selvom det ikke er stort i 2014, men det er dog stadig voksende.\nhvis der bruges den samme kul-mængde som før der blev opstillet møller.\nKul er faldet 58% siden 1990 iflg. side 21.\nMen miljøbelastningen er jo den samme, som før møllerne.\nPå side 38 står der, at CO2 udledningen fra det samlede energiforbrug er faldet 28.9% siden 1990, og det skyldes bl.a. halveret kulforbrug, som jo skyldes en stor stigning i vedvarende energi fra side 21.\nSå det kan altså ikke være rigtigt.\nMen så har man så skiftet kullene ud med træ. Men så kunne man jo bare have nøjes med det og ikke opstillet møllerne.\nDet tror jeg ikke havde virket. Træ er steget 100% siden 1990, men vindmøllerne har en større andel end træ idag, og er den der stiger hurtigst af alle andele af vedvarende energi, hvis man ikke kigger på, hvad energien bruges til.\n#42 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 10:22\nMAn bør se på hvor meget strøm producerer kraftvarnmeværkerne uden møllestrømmen og hvor mange brændsler bruger de, og der er ikke sket nogen reduktion i brændselsforbrugt selv om møllerne leverer næsten halvdelen af el-behovet. Altså der skovles den samme mængde brændsel ind i værkerne.\nJamen det er jo fordi man han skiftet kul ud med træ i værkerne, at co2-redutionen er faldende. Men pointe er bare hvis man havde sparet de enorme investeringer i møllerne så havde oplevet den samme co2-reduktion ved at skifte kul ud med træ, fordi man bruger de samme brændselsmængder i værkerne som før udbygningen med møller.\n#43 Henrik Mikael Kristensen 2. oktober 2016 - 11:23\nIfølge side 12 med elproduktion fordelt efter anvendt brændsel, så ligger produktionen af el via vind på 47000 TJ, dvs. omkring 41% af elproduktionen i 2014.\nElproduktion via kul er faldet 66% mellem 1990 og 2014. Det må jo tilskrives, at møllerne har taget fat i mellemtiden. Da kul ligger på godt 39000 TJ, eller omkring 34% af elproduktionen, er der en del mere at få fat i vha. flere møller og solpaneler.\nUdbygningen til biomasse er stagneret siden 2010 iflg. side 13 og side 17, altså både for el og varme, mens vind og sol er vokset videre for el, mens sol er begyndt lige så stille at tage fat for varme.\nSelvom biomasse totalt er stagneret, så er CO2 udledningen faldet til 37.7 mio ton i 2014 fra 50 mio ton i 2010.\nNu fyrer vi jo også mindre, ifht. den grimme vinter, vi havde i 2010, men det bærer ikke forklaringen på at CO2 niveauet fortsat falder til trods for konstant biomasseforbrug.\nDet skal forklares gennem en fortsat fortrængning af kul, som man også kan se på side 38, primært gennem vindenergi.\n#44 Rolf Hansen 2. oktober 2016 - 12:06\nHmm må vist være noget vi selv har fundet på her i DK...\n#45 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 12:21\nNår det nu er kraftvarme som virker i Danmark så er der 3 forhold som der skal ses på, og det er. Hvor meget fjernvarme afsættes i boligerne med fjernvarme i enden af røret ude ved brugeren og det er det samme for 2000 og 2014.\nSå er der det samlede brændselsforbrug som afsættes ind i kraftværkerne som både yder strøm og fjernvarme. Og endelig er der den strømmængde som sanlet produceres af kraftværkerne og møllerne.\nOg det er desværre en trist udvikling. Det eneste som har trukket co2 udledningen ned er omlægningen til træ som brændsel.\n#46 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 13:43\nI 2000 produceres (Brutto) 130 Pj el og i 2014, 116 Pj.\nI 2000 produceres 94 Pj fjernvarme og i 2014 95 Pj.\nSamlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17).\nI brandslerne for de 2 år er medregnet vindmølleproduktion med 15 Pj for 2000 og 47 Pj for 2014.\nMen når der korrigeres for at der er produceret 14 Pj mindre strøm i 2014 som ville kræve 35 Pj brændsler i kraftværker med en virkningsgrad på 40 % så har den store mølleudbygning ikke givet den ønskede reduktion i brændselsforbruget.\nFjernvarmeproduktionen fra sol var i 2014, 5 promille af den samlede tilførte energi til fjernvarmenettet.\n#47 Henrik Mikael Kristensen 2. oktober 2016 - 14:00\nNår det nu er kraftvarme som virker i Danmark\nProportionelt er det egentligt transportsektoren med 34% af det endelige energiforbrug (side 22), der tager den største energimængde.\n36% af bruttoenergiforbruget er olie, hvor iflg. side 20, dog 22% mindre end i 1990, det på trods af at transportbehovet er steget 22% i samme periode.\nDet skyldes formentligt mere effektive transpormidler. Med fremkomsten af elbiler kan vi over en årrække kontant reducere CO2 udledningen, ligesom vi har gjort det ved at fortrænge kul til el og varmeproduktion.\nHer er det åbenlyst at bruge sol og vindenergi til at levere strøm til elbilerne, enten direkte eller gennem midlertidig batterilagring, og det er noget vi allerede har lidt kapacitet til, og det er derfor forbrugere direkte kunne skifte til en elbil nu, hvis altså ikke regeringen stillede sig i vejen.\nHvor meget fjernvarme afsættes i boligerne med fjernvarme i enden af røret ude ved brugeren og det er det samme for 2000 og 2014.\nEnergien afsat i boliger pr. m2 mellem 1990 og 2014 er faldet 19%, iflg. side 36. Det kan tilskrives bedre isolering, fjernelse af oliefyr og mere effektiv fjernvarme. Det holdes i ave af, at vi opvarmer større arealer.\nDerfor er den afsatte fjernvarme den samme.\nOg det er desværre en trist udvikling.\nMangler der en sætning her, eller?\nDet eneste som har trukket co2 udledningen ned er omlægningen til træ som brændsel.\nDa biomasse som før nævnt har været konstant siden 2010, mens vind og sol stadig stiger, så kan træ ikke tilskrives CO2 reduktionen efter 2010. Det er altså fordi, vi bruger mindre kul, som følge af flere installationer af sol og vind.\nDet ville være glædeligt med en nyere rapport, så vi kan se den begyndende effekt af indførslen af elbiler, større solvarmeanlæg, flere varmepumper og den ret store stigning i solcelleanlæg der er kommet her i 2015.\nJeg er også glad for at lokale landsbyer heromkring er igang med at investere i større solvarmesystemer, bl.a. et 17 MW system, der gerne skulle give byen en varmebesparelse på omkring 1 million kroner årligt og vil erstatte 12000 kubikmeter biomasse, og man regner med at fjerne 60 tons CO2 udledning årligt ad den vej.\nBesparelserne kommer, da selvom anlægget vil producere 25% af den totale varme, så er vedligeholdelsesomkostningerne kun 10% af totalen, dvs. lavere omkostninger end de andre anlæg.\nDet er skam en dejlig udvikling! God søndag.\n#48 Jens Bengaard 2. oktober 2016 - 14:16\nHusk at se den rigtige vej\nRegeringen er kommet med et udspil til finansloven, der vil øge CO2-udledningerne kraftigt. Det kan næppe komme bag på nogen, det ligger fuldt i tråd med regeringens hidtidige politik på klimaområdet.\nMen det er en mindretalsregering. Det virkeligt afgørende er, om de kan få støttepartierne med på deres politik. Hvis de kan det, har vi åbenbart et flertal i Folketinget, der ikke har noget imod at nedprioritere klimaindsatsen. Så må man gøre op med sig selv om man har stemt på det rigtige parti.\n#49 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 14:44\nDet giver jo ikke nogen mening at isolere bygningerne når tabet i fjernvarmenettet er uændret. I 2014 afsættes 95.789 Tj fjernvarme i bygningerne og tabet i nettet er 24.092 Tj. Hertil er der tab ved produktion på kraftværket.\nNej der er sket en eksplosiv stigning i biomasseforbruget til fjernvarme og el. I 2000 bruges 21.462 Tj og i 2014 bruges 55.393 Tj alene til fjernvarme se side 17. Eller tæt på en 3 dobling af forbruget.\n#50 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 14:58\nDte var så ikke korrekt! De tal var den forholdmæssige fordeling af brændsesforbruget når der anvendes kraftvarme.\nDe korrekte tal skulle være at der i 2000 bruges 20.112 Tj brændsler og i 2014 bruges 40.199 Tj brændsler. Altså en fordobling af biomasse forbruget.\n#51 Jakob Rasmussen 2. oktober 2016 - 18:13\n@Niels Hansen Som altid har du ikke styr på dine forudsætninger. I perioden har ca 20.000 boliger pr år fået fjernvarme. Vel stort set svarende til at 3-400.000 flere danske har fået fjernvarme. Ledningsnettet er blevet udvidet tilsvarende. At ledningstabet ikke er fulgt med tilsvarende kan naturligvis tilskrives bedre materialer og bedre styring af ledningsnettene.\n#52 Mads Torben Christensen 2. oktober 2016 - 18:53\nLav økonomisk vækst spiller også en rolle...\nDer er tilsyneladende grund til at minde debattørerne om, at Klimarådet i nov. 2015 udgav et ’arbejdspapir’ med titlen ’Den danske klimaindsats i internationalt perspektiv’. Den korte version fremgår af det ledsagende faktaark, hvorfra følgende citater er hentet:\n”Klimarådet har sammenlignet den danske udledningsreduktion med ti sammenlignelige, vestlige lande. Danmark har fra 1990 til 2012 reduceret sin drivhusgasudledning med 25 pct. Hvis man rangerer landene efter det bidrag til reduktionen, der dækker omstilling af økonomien, og dermed renser for effekten af økonomisk vækst, ligger Danmark på en fjerdeplads ud af analysens 11 lande.”\n"De bedste lande i analysen er Storbritannien og Sverige. Storbritannien er et af de lande, som har oplevet den største forskydning af økonomien fra industrierhverv til serviceerhverv, særligt inden for den finansielle sektor. Det gør, at økonomien udleder mindre i forhold til sin størrelse. Derudover oplevede Storbritannien i 1990’erne det såkaldte dash-for-gas, hvor en stor del af landets kulfyrede kraftværker blev erstattet med gasfyrede værker, som udleder mindre CO2. Sverige har i stor stil udfaset olie til opvarmning og i industrien og erstattet det med biomasse og varmepumper. I Danmark har vi siden 1990 reduceret vores brug af kul til fordel for vedvarende energi, men ca. 40 procent af vores el- og fjernvarmeproduktion er stadig baseret på kul."\n”En lav økonomisk vækst er en del af årsagen til, at Danmark har formået at reducere sin drivhusgasudledning så meget, som det har været tilfældet. Den økonomiske vækst har været mindre i Danmark end i de fleste af analysens øvrige lande. Den danske vækst i BNP har fra 1990 til 2012 været 1,5 pct. i gennemsnit om året, mens den fx i Sverige har været 2,0 pct.”\n”Danmark klarer sig bedre, hvis fokus er på den faktiske reduktion af drivhusgasudledningen fra 1990 til 2012. Men andenpladsen er altså i høj grad en konsekvens af en lav økonomisk vækst.”\n#53 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 18:56\nSom altid har du ikke styr på dine forudsætninger. I perioden har ca 20.000 boliger pr år fået fjernvarme. Vel stort set svarende til at 3-400.000 flere danske har fået fjernvarme. Ledningsnettet er blevet udvidet tilsvarende. At ledningstabet ikke er fulgt med tilsvarende kan naturligvis tilskrives bedre materialer og bedre styring af ledningsnettene.\nJeg forstår ikke helt! Der kobles flere og flere brugere på og fjernvarmenettet udbredes, og alle boliger reducerer varmeforbruget så der altså leveres det samme ved brugerne samlet set, men tabet for hvert leveret MWh er det samme som for 14 år siden. Det er da netop ikke nogen succes.\n#54 Jakob Rasmussen 2. oktober 2016 - 19:02\n@Niels Hansen Nej, selvfølgelig forstår du ikke. Det ville jo ikke passe ind i din tankegang. Men du skrev jo netop selv at det samlede tab var uændret i TJ. Det relative tab er dermed år for år blevet mindre, når der hvert år er kommer mange flere nye fjernvarmekunder til.\n#55 Hans Henrik Hansen 2. oktober 2016 - 19:21\nStorbritannien er et af de lande, som har oplevet den største forskydning af økonomien fra industrierhverv til serviceerhverv, særligt inden for den finansielle sektor. Det gør, at økonomien udleder mindre i forhold til sin størrelse...\n- utroligt! En sprogligt noget ubehjælpsom formulering!\n#56 Niels Hansen 2. oktober 2016 - 21:35\nNej, selvfølgelig forstår du ikke. Det ville jo ikke passe ind i din tankegang. Men du skrev jo netop selv at det samlede tab var uændret i TJ. Det relative tab er dermed år for år blevet mindre, når der hvert år er kommer mange flere nye fjernvarmekunder til.\nJa de eksisterende varmebrugere reducerer deres forbrug og så kobles flere brugere på som så aftager denne sparede varmemængde og der afsættes herefter lige meget varme som for 14 år siden, og der tabes så stadig lige så meget varme i nettet. Det man måske kunne glædes over er at tabet pr. husstand nu r mindsket. Men tabet pr. leveret varmemængde er det samme, som må være det som det handler om, som ikke er udtalt positiv.\n#57 Jakob Rasmussen 3. oktober 2016 - 06:42\nSå når du kører 15% længere i din bil, og har flere passagerer med, uden at bruge mere brændstof, så er det ikke positivt ? Fantastisk form for logik, at du har.\n#58 Mads Torben Christensen 3. oktober 2016 - 09:12\nKlimarådets eksperter har lavet en såkaldt de-komponering af komponenterne i udviklingen i CO2-udledningerne. Hvordan det foregår, kan jeg ikke finde ud af.\nJeg har i stedet kigget i mit faste holdepunkt, den offentligt tilgængelige del af IEA-database, som netop er blevet forøget med data fra 2014. Jeg har lavet visse sammenligninger mellem Storbritannien og Danmark.\nFølgende billede tegner sig:\nFra 1990 til 2007 lå bruttoenergiforbruget pr. indb. i Storbritannien meget stabilt på ca. 3,8 toe. Det samme gjaldt Danmark, hvor vi lå næsten lige så stabilt på 3,5-3,6 toe. Men vores CO2-udledning var hele vejen højere, bl.a. fordi kul spillede/spiller en større rolle end gas i elforsyningen. Vi gik vi fra 10 ton pr. indb. i 1990 til 13,6 ton i 1996, hvorefter udledningerne faldt støt til 9,5 ton i 2000. Derpå var der lidt stilstand, lidt over/under 10 ton frem til 2007, hvor vi lå på 9,5 ton. Briternes CO2-udledning/indb. faldt fra knap 10 ton i 1990 8,8 ton i 1997, og dette niveau holdt sig de næste 10 år, dvs. til 2007. Danmarks BNP/indb. var i 2000 24% højere end Storbritannien, 40.000 USD mod 33.000 USD (angivet i 2010-USD, korrigeret for købekraftforskelle- the IEA-way).\nI begge lande indtraf der et vendepunkt i 2007 (Lehman Brothers, you know...). Det år toppede BNP/indb. i begge lande og faldt med 6-7% i de næste to år. Fra 2009 gik det lidt opad igen, og briterne kom i 2014 tilbage på 2009-nivauet for BNP, mens vi i 2014 lå 5% under 2009-niveuaet.\nHvordan så med bruttoenergiforbruget? Jah, det faldt i begge lande, i Storbritannien til 2,78 toe i 2014, svarende til 27% mindre end i 2000. I Danmark faldt det lidt mindre, til 2,87 toe i 2014, eller 21% ift. 2000.\nOg BNP? I 2014 lå briternes BNP/indb. 16% over 2000-niveauet, i Danmark lå vi kun 4% over vort niveau i 2000.\nOg CO2? Vores CO2-udledning/indb. var 36% lavere i 2014 end i 2000, mens briternes var 29% lavere.\nMed andre ord: I 2014 var hver brites bruttoenergiforbrug 3% lavere end hver danskers, CO2-udledningen 3% højere, mens vort BNP/indb. kun var 11% højere.\nSå briterne skar lidt mere ned på energiforbruget end vi gjorde, de fik lidt mindre fald i CO2-udledningerne, men de indsnævrede vort forspring på BNP.\nJeg er tilbøjelig til at give Klimarådet ret: Den svagere økonomiske vækst i Danmark spiller en rolle – oveni de forskellige reduktionstiltag - for faldet i Danmarks CO2-udledninger sammenlignet med andre lande, ihverfald Storbritannien.\n#59 Niels Hansen 3. oktober 2016 - 17:48\nMen problemet er jo at brændselforbruget eksploderer når der opstilles flere og flere møller sammen med at der lægges flere fjernvarmerør ud.\nI 2000 producerede kraftværkerne 166 Pj el hvorfra der var mulighed for fjernvarme.\nI 2014 producerede kraftværkerne 98 Pj el, hvorfra der var mulighed for fjernvarme.\nSå der er altså mindre reel spildvarme fra el-produktionen til rådighed til fjernvarme og der må brændes brændsler som kun yder varme fra fjernvarmeværket.\nSå din effektive bil kører altså ikke længere men meget kortere på det forbrugte brændstof, fordi i stedet for at køre frihjul ned at bakken (reel spildvarme) må der til stadighed fyldes brændstof på fordi det hele tiden går opad (omsætte brændsler som kun yder varme)..\n#60 Jakob Rasmussen 3. oktober 2016 - 21:46\n@Niels Hansen Kan du huske hvad du selv skrev for en dags tid siden "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)." Kan du blive enig med dig selv med hvad du mener ?\n#61 Niels Hansen 3. oktober 2016 - 22:05\nKan du huske hvad du selv skrev for en dags tid siden "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)." Kan du blive enig med dig selv med hvad du mener ?\nI 2000 produceres 166 Pj el og i 2014, 98 Pj el fra danske kraftværker. Hvorfor skal der så bruges så forholdsvis meget brændsel i 2014. Eller det er jo et uforholdsmæssigt alt alt for stort brændselsforbrug i forhold til den brugbare el der produceres.\n#62 Jakob Rasmussen 3. oktober 2016 - 22:28\nKan du huske hvad du selv skrev for en dags tid siden "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + Kan du huske hvad du selv skrev for en dags tid siden "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)." Kan du blive enig med dig selv med hvad du mener ?\nI 2000 produceres 166 Pj el og i 2014, 98 Pj el fra danske kraftværker. Hvorfor skal der så bruges så forholdsvis meget brændsel i 2014. Eller det er jo et uforholdsmæssigt alt alt for stort brændselsforbrug i forhold til den brugbare el der produceres. Kan du blive enig med dig selv med hvad du mener ?\n@Niels Hansen Nu snakker du om produktion og ikke brændselsforbrug Passer det så ikke hvad du skrev for en dag siden ?\n"Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)."\n#63 Niels Hansen 3. oktober 2016 - 22:40\nNu snakker du om produktion og ikke brændselsforbrug Passer det så ikke hvad du skrev for en dag siden ?\nJa brændselsforbruget er eksploderet til den el som produceres, som på ingen måde står mål med den varme som så godt nok afsættes i boligmassen.\nOg ikke nok med det så yder værkerne ikke den optimale el-produktion af brændsler.\nI 2014 hvor der produceres 98 Pj el det vil kræve omkring 170 -180 Pj gas og kul i effektive værker.\n#64 Jakob Rasmussen 4. oktober 2016 - 00:25\nNej Niels - du skrev jo selv "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)." Og her er brændselsforbruget jo ikke "eksploderet" - tværtimod. Vi har jo lige fået slået fast at omkring 15 % flere husstande har fået fjernvarme i perioden, og du har jo skrevet at det er sket uden at brændselsforbruget altså er steget. Eller vil du benægte hvad du selv skrev ?\n#65 Niels Hansen 4. oktober 2016 - 08:12\nOg her er brændselsforbruget jo ikke "eksploderet" - tværtimod.\nMen strømproduktionen er jo faldet langt mere brugbare energi som afsættes er eksploderet\n#66 Niels Hansen 4. oktober 2016 - 09:45\nStrømproduktionen er faldet, og der er ikke spildvarme til fjernvarme og derfor er brændselsforbruget hvor brændsler brændes af for ene og alene at blive til varme, det er eksploderet.\n#67 Jakob Rasmussen 4. oktober 2016 - 13:56\nNej Niels - vi tager lige en gang til hvad du selv skrev: "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)."\nOg her er brændselsforbruget jo ikke "eksploderet" - tværtimod. Vi har jo lige fået slået fast at omkring 15 % flere husstande har fået fjernvarme i perioden, og du har jo skrevet at det er sket uden at brændselsforbruget altså er steget. Eller vil du benægte hvad du selv skrev ?\n#68 Søren Lund 4. oktober 2016 - 14:30\nFra 1990 til 2007 lå bruttoenergiforbruget pr. indb. i Storbritannien meget stabilt på ca. 3,8 toe. Det samme gjaldt Danmark, hvor vi lå næsten lige så stabilt på 3,5-3,6 toe. Men vores CO2-udledning var hele vejen højere, bl.a. fordi kul spillede/spiller en større rolle end gas i elforsyningen. Vi gik vi fra 10 ton pr. indb. i 1990 til 13,6 ton i 1996, hvorefter udledningerne faldt støt til 9,5 ton i 2000. Derpå var der lidt stilstand, lidt over/under 10 ton frem til 2007, hvor vi lå på 9,5 ton.\nEr der i disse tal korrigeret for import/eksport samt klimaudsving?\nJeg synes de stemmer mere med den blå end den røde kurve, på side 20 i denne:\nBemærk, det er først fra 2007 og frem, at vi kan se et egentlig fald i energiforbruget. Indtil da var det jævnt / svagt stigende.\n#69 Niels Hansen 4. oktober 2016 - 16:38\n2000 producere mølleren næsten igen ting og kraftværkerne producerede strøm og fjernvarmen aftog spildvarme fra denne el-produktion.\n2014 producerer møllerne næsten halvdelen af strømforbruget og brændselsforbruget til el-produktionen burde styrtdykke. Men det gør den bare ikke fordi nu er der ingen spildvarme til fjernvarme og brændselsforbruget til fjernvarme eksploderer.\nSelv om det samlede brændselsforbrug el og varme falder så er det alarmerende.\n#70 Jakob Rasmussen 4. oktober 2016 - 18:35\nNej Niels - vi tager lige for 3. gang hvad du selv skrev: "Samlet brændselsforbrug i 2000 til fjernvarme- og el-produktionen (277 + 73) 350 Pj og i 2014 (211+82) 293 Pj. (tabellerne findes på side 13 og 17)." Mener du at en stigning fra 73 PJ til 82 PJ er at brændselsforbruget til fjernvarme eksploderer. Når det nu er fastlagt at det opvarmede antal boliger med fjernvarme er steget mere end tilsvarende ? Hvis det virkelig er din opfattelse, så skal jeg nok lade være med at spørge en 4. gang. Men vil du benægte hvad du selv skrev ?\n#71 Niels Hansen 4. oktober 2016 - 19:08\nMener du at en stigning fra 73 PJ til 82 PJ er at brændselsforbruget til fjernvarme eksploderer.\nDet er jo lige præcis den forvrængning som statistikken er udtryk for. Når El-produktionen går fra 166 Pj til 98 Pj så skal brændselsforbruget da falde langt mere end fra 277 til 211 Pj.\n#72 Mads Torben Christensen 4. oktober 2016 - 21:49\nGodt set. De anvendte tal er som nævnt fra IEA's database, og er de faktiske tal uden klimakorrektion og muligvis heller ikke korrektion for eludveksling. Jeg har endvidere anvendt BP's CO2-data, da de var hurtigere/nemmere at få puttet ind i regnearket. Det betyder sikkert lidt på decimalerne, men det rykker ikke på det store billede, som er: Der er flere, og større 'hakker' på de danske kurver, både for bruttoenergiforbrug og for CO2-udledninger, end på de britiske, som generelt forløber 'rundere'. Jeg går ud fra, at det netop skyldes, at indflydelsen fra kolde/lune vintre er mindre mærkbar end hos os. Det samme gælder større/mindre fossilt brændselsforbrug (med tilhørende CO2-udledninger) til eludveksling, som er mere mærkbart hos os end på den anden side af Vesterhavet.\n#73 Flemming Ulbjerg 4. oktober 2016 - 21:57\nNæh. Ikke når det er el fra kraftvarme.\n#74 Niels Hansen 5. oktober 2016 - 21:20\nDet er ikke rimelig at nu ombygges Amagerværket til biomasse fra kul, og værkets evne til at producere strøm halveres, i forhold til da det virkede ved kul. Yderligere vil det i mange situationer nedlukke el-produktionen når der ikke kan afsættes strøm men der er behov for fjernvarme.\nUdviklingen i el-produktionen fra 2000 til 2014 er i høj grad udtryk for denne udvikling hvor brændslerne mere og mere omsættes ved ene og alene at brændes af for at yde fjernvarme.


DSB godsvogn litra Sad – En lang tung ting | Sundborg MJ\n« Opel Blitz – Louis Hansen og Søn A/S\nNed og op igen – Den anden helix er færdig »\nDSB godsvogn litra Sad – En lang tung ting\n4. juli 2012 af Sundborg\nNYHED: Der findes gods, der på grund af fritrumsprofilet og/eller vægt ikke blot kan transporteres på almindelige jernbanevogne. Det kan f.eks. være transformatorer, dampkedler, særligt store kabeltromler eller som på Rocos nye model af DSB litra Sad, maskindele indkapslet i en beskyttende kasse af træ. Vognen er egentlig et par år for ny til at passe ind i ”Sundborgtiden”, men det viste sig umuligt for mig at modstå et så specielt stykke jernbanemateriel, så ”Gud” har endnu engang været lidt large med årstallene. Vognen er som altid når det gælder Roco, teknisk set fremragende og den vil helt sikkert tiltrække sig masser af opmærksomhed på ethvert epoke III-anlæg.\nTransporter af ”omfangsrigt og tungt gods” krævede sin vogn og resultatet var en lille eksklusiv gruppe af tunge godsvogne med forsænket vognlad\nForbilledet for dagens vogn var et unikum i dansk sammenhæng, idet der kun fandtes dette ene eksemplar af præcis denne type. Men litra Sad var ikke helt alene om at have forsænket vognlad. DSB’s første vogn efter dette koncept var bygget hos Frichs i 1920, hvor den med litra ZT 99 999 blev brugt til transport af dampkedler. Vognen, der havde to bogier med hver to aksler, kunne laste 39 tons. Den blev overtaget at statsbanerne i 1929, hvor den fik litra TK 10 000. I 1956 genbrugte man to treakslede bogier fra diesellokomotivet litra MW fra 1929 og fik litra TM 9991 ud af det. Denne ”genbrugsvogn” kunne laste 47 tons.\nVed at forsænke vognbunden kunne der mokkes store ting op på vognen, uden at fritrumsprofilet blev kompromitteret\nBehovet for vogne til særlige transporter var imidlertid stigende op gennem 1950’erne, og specialgodsvogne måtte derfor i et vist omfang lejes hos udenlandske jernbaneselskaber, hvis DSB’s egne vogne var optaget eller slet og ret for små. Det kunne imidlertid være svært at få fat på de rigtige vogne på det rigtige tidspunkt, så i 1962 indkøbte DSB to moderne åben bogiegodsvogn med forsænket vognlad. Den første var den toakslede litra Sd 69 600 bygget af SEAG. Vognens længde var 19,8 m, taravægten 30,5 tons og lasteevnen 40 tons. Denne vogn ejes i dag af jernbanemuseet. Den anden af de to vogne, der blev indkøbt i 1962, var den seksakslede litra Sad 69 400. Den blev bygget af MAN og kategoriseret som en ”helsvejst forkrøbbet stål-fladvogn”.\nFabriksfoto af den nye vogn. Billedet blev bragt i DSB’s eget blad “Vingehjulet”, da vognen var ny i 1962\nFor samtiden var det en overordentlig lang godsvogn med en længde på 23,04 m og en bogietapafstand på 15,9 m. Det var også en tung vogn med en tara på 40 tons. Til gengæld kunne den så laste 80 tons, altså dobbelt så meget som de tilsvarende fireakslede vogne, eller fire gange så meget som en almindelig åben vogn af litra PB. Læsselængden i forsænkningen var 9 m og det forsænkede lad var med 2,5 m lidt bredere end normalt. Når vognen ikke var lastet var forsænkningen 30 cm over skinneoverkanten. Hvor tæt på SO kom man mon med 80 tons på ladet?\nDen tekniske tegning af vogntypen viser hovedmålene – inkl. den ret beskedne højde over skinneoverkanten\nMed så tung en vogn var det selvfølgelig vigtigt, at den kunne bremse ordentligt. Hver af vognens bogier var derfor udstyret med sit eget uafhængige trykluftbremseanlæg. Vognen havde også rangerskruebremser i begge ender. Gelændere og bremsehåndtagene kunne i øvrigt lægges ned, hvis de var i vejen for lasten. Litra Sad kunne under normale omstændigheder klare kurver med en radius ned til 50 m. Skulle vognen gå gennem endnu skarpere kurver, så måtte trækstængerne til skruebremsen og trykluftslangerne til bogierne løsnes. Når det var gjort kunne bogierne hver især dreje 360 grader rundt om sig selv og så kunne vognen formentlig klare et hvilket som helst fabriksspor, der kunne bære den.\nVognen har bremseplatforme i hver ende\nDet kostede ekstra for kunderne, at benytte de specielle vogne med forsænket vognbund. Ud over den almindelige takst kostede det i begyndelsen af 1960’erne for seksakslede vogne, som litra Sad, et fast gebyr kr. 150,- pr. vogn og kr. 100,- pr. påbegyndt 100 km læsset løb. De tilsvarende gebyrer på de fireakslede vogne var lidt lavere.\nDet er lidt interessant, at Roco har valgt det oprindelige litra Sad, for allerede i 1965 blev vognen omlitreret til Uai 989 0 000 og igen i 1974 til Uaai 989 0 000. Vognen kørte således kun med det oprindelige litra i tre år, men heldigt for mig – når der nu skal snydes lidt – at bruge det oprindelige litra. At nye litreringstider er på vej ses dog af at de traditionelle kapitæler er afløst af en blanding af store og små bogstaver i litraet, så vognen hedder Sad og ikke SAD. Det er vel sandsynligt, at Roco vil begunstige tilhængere af mere moderne epoker med andre varianter på et senere tidspunkt. Vognen blev udrangeret i 1985.\nVognens litra med en blanding af små og store bogstaver. På lasterasten kan man se, at vognen kunne bære op til 80 tons\nModellen er som altid når det gælder Roco helt igennem nydelig. Den har også en god vægt, eftersom der er gods i vognbundens metal. I kurver synes jeg dog godt man kan mærke, at de treakslede bogier er en anelse træge.\nSammenligner man modellen med fabriksfotoet og tegningerne herover ser man, at mens modellen har en rækker synlige huller i det forsænkede vognlad, så var den danske vogns lad beklædt med et dæk, formodentlig af træ, således at hullerne var dækket til. Hvis man er meget nøjeregnende med sine modeller, kunne man sikkert godt konstruere et sådan dæk af f.eks. plastic-card fra Evergreen, men jeg synes godt man kan nyde modellen som den er.\nMed bunden i vejret bliver både de seks aksler og de langsgående stålprofiler, som vognen er bygget af, ganske tydelige\nLasten med det store ”Frichs A/S” er selvfølgelig med til at give vognen et lokalt dansk præg. Selve kassen er lavet på en basis af et styrofoam-lignende materiale, beklædt med trælister og lidt gråsort papir som tagpap. Kassen holdes meget lavpraktisk på plads på vognen ved hjælp af et par træklodser i bunden, der kiler sig ind mellem vognens langsgående lameller. Klodserne kan ses på billedet herover og konstruktionen virker fint.\nJeg synes det giver en lidt anden og lækrere fornemmelse, når tingene er lavet i træ og jern fremfor plastik, så hos mig giver det point, at kassen er træbeklædt. Til gengæld skal man lige se lidt ekstra efter når man vælger sin vogn, for der kan være ret store individuelle forskelle på, hvor smukt kasserne er forarbejdet.\nEn anderledes godslast: En flot trækasse fra A/S Frichs i Aarhus\nJeg har ingen anelse om, hvorvidt kassen har et konkret forbillede eller ej – andre MJ’ere har påpeget det ulogiske i at kassen i øvrigt har påskrifter på engelsk, og at denne virker som fantasitekst, så det er ikke sikkert, den er helt korrekt. Kunne være interessant, hvis nogle af bloggens læsere ved mere.\nPå kassen står der: Port of destination: White Water Harbour, USA. Er det en GM-motor, der går retur til USA?\nSamlet set er jeg glad for vognen, der dog trænger til lidt patina, særligt er hjulene meget blanke at se på, ligesom bremseomstillerne godt kunne bruge lidt farve.\nPå Sundborg modeljernbane har jeg, som man vil kunne regne ud, (igen) været nødt til at snyde lidt, for vognen er egentlig et par år for ung til at passe ind i ”midten af 1950’erne”, der som bekendt er defineret som ”Sundborgtiden”. Ergo har historien måtte bøjes lidt og jeg har trøstet mig med, dels at DSB som ovenfor anført havde haft vogne med forsænket lad siden 1920’erne, dels at MAN til de tyske baner havde fremstillet tilsvarende vogne længe før 1962. Vognens design er som sådan derfor ikke fremmed for 1950’erne.\nDet er ikke godt at vide, hvem der har bestilt en forsendelse fra Frichs A/S. Man kunne fristes til at tro, at det nok er DSB selv der står bag transporten, når den tunge vogn kommer rumlende henover skinnerne i Sundborg. Eller måske er det en privatbane et sted i landet? Det tilsiger nok, at kassen er i transit i Sundborg. Nu kan vognen jo også køre med maskindele, transformatorer, kedler eller store kabeltromler, så det skal nok lykkes at finde en lokal modtager af en Sad-specialtransport. Vognen er desuden RIV-mærket, så transporterne kan også hentes i udlandet.\nHvem har bestilt en kasse fra Aarhus?\nJeg må i øvrigt tilstå, at jeg er lidt usikker på, om vognen sådan uden videre kan indrangeres i et ordinært godstog, eller om der mon ikke i højere grad skal tænkes i retning af særtog, når vognen skal bakses rundt. Jeg kan ikke mindes, at jeg nogensinde har set et billede af en vogn med forsænket vognlad i andet end meget korte særtog, dvs. ledsaget af et par godsvogne og evt. en passagervogn til specialisterne fra leverandøren/modtageren (se f.eks. Jens Bruun-Petersens ”Godstog” s. 102). Måske er der nogle af læserne, der ved mere?\nVognen havde robuste akselkasser med moderne rullelejre. Af påskriften RIV Sp fremgår, at den er godkendt til europæiske trafik, men at der er tale om en specialvogn. Vogne efter UIC standarder var mærket RIV St\nMere om emnet kan bl.a. læses i en sjov og tidstypisk artikel fra DSB’s eget blad Vingehjulet, hvorfra et par af illustrationerne ovenfor stammer. h087 har gjort artiklen tilgængelig på flg. tråd: http://www.sporskiftet.dk/forum/modeljernbaner/generelt/roco-nyheter-2012.\nSe også det meget læseværdige klubblad Mosebanens fine anmeldelses af vognen her: http://kmk-ho87.dk/kmk/Doc/Mosebanen43.pdf\nRoco-modellen, og ikke mindst Frichs-kassen den kører med, er genstand for en snak på denne tråd: http://www.sporskiftet.dk/forum/modeljernbaner/generelt/nyheder-fra-roco-fleischmann-lsmodels-og-artitec\nMere om DSB’s vogne med forsænket vognlad gennem tiderne kan findes i Jens Bruun-Petersens ”Godsvognsmateriellets historie” s. 89, mens specialtransporter generelt er omtalt i samme forfatters allerede nævnte ”Godstog” (se Links og Litteratur om begge bøger). Billeder og facts kan som vanligt slås efter på www.jernbanen.dk.\nSad i det åbne land: Alt-i-alt en interessant vogn, der skiller sig ud fra mængden\nLagt i Godsvogne, Jernbanedrift | med emneordet ノート:鉄道模型, Жп моделизъм, 鉄道模型, 鐵道模型, Frichs, Le modèle de chemin de fer, Litra Sad, Modélisme ferroviaire, Model Railway, Modelarstwo kolejowe, Modelbaan, Modelismo ferroviario, Modeljernbane, Modelleisenbahn, Modelljärnväg, Modelo de ferrocarril, Modelová železnice, Modeltåg, Modeltog, Modeltrein, Roco | 1 kommentar\npå 8. september 2012 hos 23:08 | Svar Henrik Holm-Jensen\nDen modtageraddresse er, som et gag, addresseret til en station på et amerikansk inspireret dansk anlæg- (Smugglers division, tror jeg.)


Takeout.dk Rabatkode november 2019\nMed vores Takeout.dk rabatkode eller tilbud kan du spare mange penge når du handler hos Takeout.dk . En Takeout.dk rabatkode benytter du i forbindelse med dit køb og kan typisk indtastes når du gennemfører bestillingen. Vi arbejder hårdt for at indhente de aller bedste rabatkoder og tilbud hos Takeout.dk , og får løbende friske koder fra vore samarbejdspartnere. Husk at tilmelde dig vores Facebook side og nyhedsbrev så du aldrig går glip af en Takeout.dk rabatkode eller tilbud. Shop nu!\nSpørgsmål og svar om Takeout.dk rabatkode\nTakeout.dk er en populær online shop hvor du altid har 14 dages returret på dit køb. Der er ingen skjulte gebyrer og dine varer bliver leveret indenfor få dage. Vi vil dog anbefale at du altid læser handelsbetingelserne inden du gennemfører dit køb hos Takeout.dk.\nHvad er en Takeout.dk rabatkode? Og hvordan bruger jeg den?\nEn Takeout.dk rabatkode kan du benytte i forbindelse med betaling af dine varer i shoppen. En Takeout.dk rabatkode består af flere tal og ciffer, som du kan kopiere fra vores side. Ofte skal koden aktiveres og det bliver den automatisk når du klikke på linket “Vis rabatkode”.\nHvor ofte får i en gyldig rabatkode til Takeout.dk?\nVi får løbende rabatkoder til Takeout.dk, dog er det butikken der bestemmer hvornår de ønsker at uddele eksklusive rabatkoder. Vores ambition er at forhandle min 1 gyldig Takeout.dk rabatkode om måneden.\nHvorfor virker min Takeout.dk rabatkode ikke?\nHvis din Takeout.dk rabatkode ikke virker skyldes det ofte at den kun gælder til et udvalg af brands eller at du skal købe for et minimum beløb. Læs derfor betingelserne grundigt på selve Takeout.dk rabatkoden. Derudover er kan det være at Takeout.dk rabatkoden er udløbet. Du er velkommen til at kontakte os hvis du har problemer med din Takeout.dk rabatkode eller ønsker at dele en Takeout.dk rabatkode med os.\nKan man bruge flere rabatkoder til Takeout.dk?\nMed mindre det fremgår af betingelserne kan du benytte din Takeout.dk kode så mange gange du vil. Vær dog opmærksom på at der i visse tilfælde er begrænsninger på hvilke produkter og brands der kan kombineres.\nHvordan får man rabatkode Takeout.dk?\nTakeout.dk uddeler ofte rabatkoder til loyale eller nye kunder. Du kan i visse tilfælde få en rabatkode når du tilmelder dig nyhedsbrev eller Facebook. Vi får løbende tildelt rabatkoder fra Takeout.dk, tilgengæld ønsker Takeout.dk at vi skaber omtale og interesse for Takeout.dk produkter.\nHvor indtaster man Takeout.dk rabatkode?\nEn Takeout.dk rabatkode kan du benytte i forbindelse med betaling af dine varer i shoppen.\nHvad er forskellen på en Takeout.dk rabatkode, Takeout.dk kuponkode, Takeout.dk kampagne?\nEn Takeout.dk rabatkode og Takeout.dk kuponkode er forskellige betegnelser for det samme. En kampagne er typisk et udsalg, tilbud eller særligt event som Takeout.dk Black friday udsalg.\nHvad får i ud af at tilbyde en Takeout.dk rabatkode?\nVi får en lille % af din ordreværdi når du benytter Takeout.dk rabatkoden. Det vil sige at der ikke er nogen omkostninger for dig når du benytter vores side - kun besparelser :wink:


Mellemmåltider til unge | sundhedsplejen.subsites.ballerup.dk\nMellemmåltider til unge\nUng og i pubertet. Unge har brug for tilstrækkeligt mad for at få energi og næringsstoffer. Tre hovedmåltider og to til tre mellemmåltider anbefales til unge\nNår man er ung, sker der en masse i kroppen og man vokser meget.\n25 % af højden bliver udviklet i puberteten. Det kræver energi og næringsstoffer, så kroppen kan vokse og udvikle sig optimalt. Hvis man er ung og meget fysisk aktiv har man måske brug for endnu flere mellemmåltider mellem de tre hovedmåltider.\nNår kroppen vokser og udvikler sig meget i puberteten har den brug for en jævn tilførsel af energi, det vil sige mad hen over hele dagen. Selvom appetitten måske ikke er så stor om morgenen er det bedre at spise lidt end at springe morgenmåltidet over. Sørg for at have to madpakker med i skole. En madpakke til 10-frikvarteret og en madpakke til frokost.\nSom forælder er det vigtigt at støtte op om måltider og mellemmåltider hos den unge så måltiderne fortsat fordeles jævnt over dagen. Det er en god idé at tale med sit barn/den unge om hvad indholdet i madpakkerne skal indeholde så det stadig er rart at åbne og spise sin madpakke. Det er også vigtigt, at man som forælder taler med den unge om hvem og hvornår madpakker og mellemmåltider tilberedes. Der kan være meget at holde styr på, når man er ung, derfor kræver det, at man som forælder sikrer sig, at barnet/den unge får sine måltider dækket ind.\nHvis man som ung spiser regelmæssigt sund mad i løbet af dagen, forebygger man trangen til at spise noget sødt. Den trang kommer nemlig ofte sidst på eftermiddagen. En regelmæssig fordeling af hoved- og sunde mellemmåltider kan forebygge udvikling af overvægt.\nMellemmåltider som alene består af frugt, knækbrød eler hvidt brød, fx. toastbrød er sjældent tilsstrækkeligt til, at man kan blive mæt nok og til at kunne klare sig mellem frokost og aftensmad.\nDerfor er det for eksempel en god idé at spise en fuldkornsbolle eller et stykke rugbrød med mager ost, kød-eller fiskepålæg sammen med frugten.\nRugbrød med hytteost og evt. lidt tomat, agurk m.m.\nFuldkornsboller med magert pålæg, fx. kød eller fiskepålæg\nÅrstidens frugt og grønt evt. med lidt dip lavet af syrnede mælkeprodukter fx. skyr eller græsk youhurt\nEn skål havregrun med mælk og udskåren frugt\nEn håndfuld usaltede nødder, evt. med frugt eller tørret frugt\nSmootie af banan, bær og yoghurt evt. med lidt müsli til.\nA-38 med müsli\nVælg vand, mager mælk eller te sammen med mellemmåltiderne.\nSodavand saft og juice er sukkerholdigt og anbefales ikke dagligt


Krisen tvinger SAS til at kigge på sin klimaplan med nye briller\nSAS agter at søge den danske og svenske stat om flere penge, såfremt grænserne forbliver lukkede efter den 10. maj.\nDirektøren for landets ottende største pengeinstitut kan ikke se andet i fremtidens tåge, end at det bliver langvarigt og formentlig voldsomt.\nMediebureau: Prisen for at annoncere lige nu er rekordlav\nDer har ikke været bedre muligheder for at ramme danskernes opmærksomhed med reklamer end nu på denne side af finanskrisen, lyder det fra mediebureauet OMD Danmark.\nOmverdenen kan se, hvor meget Ørsted betaler i skat i hvert enkelt land. En sjælden åbenhed, der får ros af investorer.\nRestaurantkæden Flammen havde håbet på signaler om en hurtigere åbning af Danmark fra statsministeren. Topchefen står nu med store spørgsmål om den fremtidige forretning.\nGå uden om banken: Nyt lån med statsgaranti er på banen\nDet første flexfunding-lån med statsgaranti er udbetalt. Flere er på vej.\nStrømmen af ledige fortsætter i USA: »Det er vanvittige tal, der er svære at begribe«\nLagkagehuset og Meyers Bageri vil levere bagværk direkte til døren\nCoronakrisen får nu både Lagkagehuset og Meyers Bageri til at give kunderne muligheden for at handle brød og kager online. Nedlukningen har samtidig givet takeaway-platformen Bakerlane luft under vingerne.\nAlle mærker coronakrisen, men det er ikke alle topchefer, der har mærket det på lønpakken.