Pressemøde den 2. marts 2010 - Statsministeriet\nAktuel side: Pressemøde den 2. marts 2010\nPressemøde i Statsministeriet 02.03.10\nPressemøde den 2. marts 2010\nPressemøde 02. marts 2010\nStatsministeren: ”Velkommen til pressemødet i forlængelse af ministermødet, som vi holdt her til morgen, det første sådan ordinære ministermøde i den nye regering. Alle er i arbejdstøjet – kommet godt fra start, så vi drøftede en række lovforslag, som nu fremsættes over for folketinget, hvor jeg her kun vil trække ét frem – nemlig det forslag, der har til formål at styrke indsatsen for unge, som har svært ved at komme i uddannelse eller job. Det er et forslag, som har tre elementer. For det første så gør vi det muligt for jobcentrene som noget nyt at give uddannelses- eller beskæftigelsesrettede tilbud til unge under 18 år – altså unge mellem 15 og 18, der ikke er i uddannelse eller i job. Derudover for det andet, så fremrykker vi det aktiveringstilbud, de unge under 20 år får, sådan at de får det allerede efter 4 ugers ledighed, fordi erfaringen jo viser, at en tidlig indsats er helt afgørende, det er dét, der virker. Og endelig for det tredje, så laver vi nu en nyordning i forhold til unge under 30 år, som ikke har en ungdomsuddannelse, de vil fremover kunne blive testet i forhold til læse- og skrivefærdigheder, hvis jobcentret vurderer, at der er et behov for dét, så man målrettet kan sætte ind og give dem grundlæggende læse- og skrivefærdigheder, fordi vi ved, at disse helt grundlæggende kompetencer er af stor betydning for at kunne få fodfæste på arbejdsmarkedet. Og det lovforslag, som nu fremsættes for folketinget med disse tre elementer, det er jo en del af den særlige indsats mod ungdomsledighed, som står meget, meget højt på regeringens politiske dagsorden. Fordi det er selvfølgelig ulykkeligt, hver gang vi ser en arbejdsløs, men det er jo særligt ulykkeligt i de situationer, hvor der er tale om unge mennesker, der sådan set er på vej til at debutere på arbejdsmarkedet. Det er vigtigt, at de får et sikkert fodfæste.\nSå vil jeg sige, at jeg i morgen formiddag sammen med undervisningsministeren besøger to folkeskoler i hovedstadsregionen, nemlig Egedalsskolen i Kokkedal, som var repræsenteret på den særlige Marienborguge, jeg holdt for nogle uger siden, og Strandgårdsskolen i Ishøj. Og det gør jeg selvfølgelig, fordi at hele spørgsmålet om at løfte fagligheden i den danske folkeskolen står jo centralt i det arbejdsgrundlag Danmark 2020, som jeg fremlagde i sidste uge. Der er ingen tvivl om, at én af de langsigtede vækstmotorer, det er at få gjort dét, der er noget nær verdens dyreste folkeskole til verdens bedste folkeskole. Så derfor tager jeg altså sammen med undervisningsministeren til Egedalsskolen og Strandgårdsskolen for at få et indblik i virkeligheden, som den ser ud fra elevernes og skolens side.\nEndelig vil jeg så blot oplyse her, inden vi så går over til spørgsmål, som der så bliver lidt mere tid til end normalt, at jeg på torsdag rejser til Singapore, Japan og Sydkorea. Det er en rejse, som har været planlagt gennem længere tid, og som har tre formål – nemlig for det første at styrke og udbygge vores forhold til de lande, jeg her besøger, derfor mødes jeg også med Japans premiereminister Hatoyama og Sydkoreas præsident Lee. Det andet formål, det er at få et internationalt perspektiv på det arbejde, vi har sat i gang i vækstforum, hvor vi jo havde et meget vellykket møde i Esbjerg her torsdag/fredag. Og i øvrigt også få et internationalt perspektiv på det 360 graders-eftersyn af den danske folkeskole, vi har iværksat, og specielt besøget i Singapore, som er meget kort, og som afvikles på vejen til Japan, er planlagt med det perspektiv for øje. Og endelig for det tredje, så vil jeg jo gerne diskutere perspektiverne for samhandel, for investering og forskningssamarbejder med disse lande, og derfor vil jeg på turen til Japan og Sydkorea blive ledsaget af en større dansk erhvervsdelegation.\nJeg tror, jeg vil indskrænke mig til disse serviceoplysninger til en start, og så lade det være beroende på jeres spørgsmål, hvad vi skal diskutere her på dagens pressemøde.\nSpørger: Jeg vil gerne spørge til jeres konvergensplaner og udspillet i sidste uge, fordi der er stadigvæk mange, der er i tvivl om, hvorvidt det overhovedet kan lade sig gøre at spare 24 mia. over de næste tre år, uden at laver nedskæringer i kommunerne. Selv Erik Fabrin, din egen partifælle, der stadig er formand for Kommunernes Landsforening nogle uger endnu, har jo sagt, at der kommer nedskæringer, det kan ikke undgås. Kan du give en garanti her i dag for, at det ikke kommer til at ramme altså folkepensionisterne, de ældre, børnehaverne, folkeskolen osv. Altså lave sådan en kontrakt med vælgerne for ligesom at fjerne den sidste tvivl?\nStatsministeren: Man skal være varsom med at give garantier. Det siger sig selv, at hvis man over en treårig periode bruger 24 mia. mindre, end man havde tænkt sig at bruge, så har det jo en effekt, altså det må man da gå ud fra, fordi ellers havde det jo været en vanvittig tanke overhovedet at operere med ideen om at bruge 24 mia. mere. Så selvfølgelig kan man ikke bremse op og bruge 24 mia. mindre, end man havde planlagt, uden at det har en konsekvens.\nDét, der er vores opgave som politikere, det er jo at sørge for, at det får den mindst mulige negative konsekvens. Det er præcis også baggrunden for, at vi tager det her i den rigtige rækkefølge. Og dét, vi gør nu, det er, at vi med en tættekam, og det gælder alle nye ministre ... er sat på et arbejde med at gå alle deres budgetkonti igennem for at se, er der nogle ting, vi kan prioritere på, er der nogen ting, vi kan gøre anderledes. Det er jo den ansvarlige måde at gøre det på. Og så vil man selvfølgelig få syn for sagen. Og der vil være to stationer undervejs. Der vil være kommune- og regionsforhandlingerne i maj/juni måned, som jo er aftaler, der hvert år har to sider, nemlig at vi aftaler noget økonomi, og så aftaler vi også, hvad er det så nogle forventninger, vi har, og vi får for de penge vi stiller til rådighed. Og så vil der være finanslovsforslaget, som vi lægger frem til august. Og vi har jo ikke den ambition at starte med at spare de bedste penge væk. Altså vi har jo sådan set den ambition at konsolidere dansk økonomi med et sikkert øje for, at vi fortsat skal have en velfungerende offentlig sektor.\nSpørger: Så det kan ikke undgås, at man kommer til at ramme ældre, folkeskolen og børnehaven – altså den nære velfærd.\nStatsministeren: Det, tror jeg ikke, var dét, jeg sagde. Jeg sagde, at det siger sig selv, at hvis man planlægger ud i fremtiden, det gælder også derhjemme, hvis man planlægger med at bruge flere penge næste år end i år, så vil der selvfølgelig være en udfordring, når man så alligevel ikke skal bruge flere penge næste år. Den udfordring må man jo tage på sig. Og det er dét, regeringen gør, ved at vi nu på regeringens indre linjer i tiden frem til sommer går alle budgetposter igennem med en tættekam for at se, er der noget, vi kan prioritere væk. Er der noget, vi kan gøre anderledes. Opgaven de kommende år i Danmark, og det gælder uanset, hvem der står i spidsen for det her samfund, det bliver at vende og drejer hver enkelt krone og tage stilling til, om det kan bringes i spil på en mere effektiv måde. Og hvis vi ser kommunerne, så er det jo en kendt sag, hvis man går ned og kigger på kommunale nøgletal, at kommunerne løser deres opgaver meget forskelligartet. Altså hvis man ser på, hvor mange penge man bruger pr. folkeskoleelev, så tror jeg, det svinger med en faktor 100 procent – altså at den dyreste kommune bruger dobbelt så meget som den billigste kommune. Hvis man ser på administrationen, så vil man også se, at der er kæmpe forskelle. Og dét, der er opgaven her, det er selvfølgelig at se på, hvordan får vi pengene til at række længere, hvordan får vi den offentlige sektor til at gå lidt længere literen.\nSpørger: Altså socialdemokraterne og SF, de tror jo ikke på, at det kan lade sig gøre uden nedskæringer i jeres model. Derfor har de foreslået, man udskyder den lettelse, der ville være i topskat ved at hæve topskattegrænsen næste år og næste år igen. Og det er jo sådan, at jeres skattereform ikke kun i år, men også 2011 og 2012 er underfinansieret og giver ekstra skattelettelser. Så er det ikke en model at gå at tage nogen ... en lille del af de skattelettelser tilbage for at undgå det værste ved den her diskussion.\nStatsministeren: Jamen jeg har godt set, hvad det er de foreslår. Og det er på mange måder befriende, fordi så er det jo til at kende billedet igen af en opposition, som kun har en opskrift, nemlig at sætte skatterne op. Altså den fuldstændig finansierede skatte- og afgiftsomlægning vi lavede sidste år i forårspakken 2, det er jo ikke en del af problemet, det er en del af løsningen. Det er en fuldstændig finansieret skatte- og afgiftsomlægning, som gør Danmark rigere. Uden den omlægning, så vil den udfordring, vi har på den lange bane være 51⁄2 mia. kr. større, end den ellers er. Fordi hele tænkningen i skatteomlægningen er jo, at vi krone til krone sænker skatterne dér, hvor vi gerne vil anspore til, at der skal ske noget mere – nemlig, at folk er i beskæftigelse, at man er parat til at gøre en ekstra indsats, tage noget overarbejde, uddanne sig. Til gengæld så sætter vi skatter og afgifter op de steder, hvor vi gerne vil have, at man ændrer adfærd, altså på energiforbrug og forurening. Og derfor er der jo sådan set tale om, at de mennesker, der får skattelettelserne, de betaler dem selv. Så det er ikke en del af problemet, det er en del af løsningen. Og jeg har da også noteret mig, at økonomer har været ude at sige, at der ikke er nogen effekt af det, vi foreslår.\nSpørger: Men den fulde indfasning er jo først i 2019, det er der altså længe til. Altså 2011 og 2012 er den stadig underfinansieret ...\nStatsministeren: ... det er ikke rigtigt, at den fulde finansiering først er i 2019. Altså jeg tror, det er i 2013, at skatte- og afgiftsomlægningen går i balance. Og så har den i øvrigt overskud i sig. Altså nu har jeg jo stilfærdigt og tålmodigt lyttet til, hvordan man i direkte strid med sandheden har sagt, at der er tale om, at denne her regering giver ufinansierede skattelettelser. Vi giver ikke for 5 øre ufinansierede skattelettelser. Den reform, vi lavede sidste år, det er en fuldstændig finansieret skatte- og afgiftsomlægning. Den er i øvrigt i social balance, den er skruet sammen på den måde, at finansieringsbidragene til at sætte topskatten ned i høj grad kommer fra de dele af befolkningen, som selv får glæde af topskattelettelserne. Og det er en samlet reform, som betyder, at Danmark bliver rigere. Det styrker det, der hedder holdbarheden med 51⁄2 mia. kr. Så at aflyse forårspakken eller sætte den på standby, det er et udtryk for at gøre Danmarks problemer større og ikke Danmarks problemer mindre.\nSpørger: Men i 2011 og 2012, der mangler I jo milliarder, så I bliver nødt til at lave nulvækst i det offentlige. Der kunne man jo måske ved fx at udskyde lettelsen i topskatten – med at hæve grænsen. Hvis man nu ventede to år med det, så kunne det være regnskabet ...\nStatsministeren: ... så får man ikke de positive elementer, vi gerne vil have. I øvrigt er billedet af, at vi styrer efter at få en offentlig sektor, der ikke har underskud næste år, et forkert billede. Altså der er ikke tale om, at vi nu sætter Danmark på sådan en hestekur, hvor vi dramatisk fra det ene år til det næste skal bevæge os fra røde til sorte tal. Det kommer desværre ikke til at ske. Altså vi kommer til at køre med underskud en periode frem. Men dét, der er vores målsætning, det er, at de underskud bliver mindre. Samtidig så skal vi have fokus på, at det her samfund skal hænge sammen på sigt. Og hele den skatte- og afgiftsomlægning, vi laver, den løser en del af det problem. Og derfor er enhver tanke om at pille ved det, det er en skæv tanke. Så det kan ikke bruges til noget. Ligesom de andre forslag, der luftes i debatten, jo også har en karakter, hvor de ikke kan bruges til noget. Altså fordi fx tanken om at udskyde vores flykøb til forsvaret. Det kigger vi selvfølgelig på nu, men jeg er jo nødt til at sige, at vi har et forsvarsforlig, der rækker til og med 14. Der er ikke sat så meget som en femøre af til at købe fly af i den periode. Og den oprindelige tanke er, at de første fly, de skal leveres i 16 eller 18. Så der er altså heller ikke noget at hente dér. Altså det er luft, det er et forslag uden indhold.\nSpørger: Det fremgår af jeres nye arbejdsprogram, at den planlagte opstramning i 11 vil blive afstemt med udviklingen i økonomiske konjunkturer. Betyder det, at hvis I til efteråret må vurdere, at dansk økonomi fortsat bevæger sig svagt fremad, at det ikke er selvbærende, betyder det så, at så er den konsolidering på 8 mia. næste år ... skal den så være mindre, eller betyder det, at der så måske ikke skal være nulvækst i det offentlige forbrug, men der kan måske blive tale om en beskeden realvækst.\nStatsministeren: Det korte svar på det spørgsmål er ja. Og så ved jeg ikke, om du vil have det skal stå ved det korte svar, men altså det korte svar, det er ja.\nSpørger: Så det betyder, at I lægger op til, at der skal strammes med 8 mia., men det kan være, at der ikke skal strammes noget som helst.\nStatsministeren: Det længere svar, det lyder, at jeg er jo ikke i stand til at stå her i dag og aflyse krisen. Dét, der er vores fokusområde nr. 1, det er at bringe Danmark sikkert gennem krisen med færrest muligt menneskelige omkostninger. Det har to sider. Det har jo den side på det, man kunne kalde den korte bane at stimulere til aktivitet i samfundet. Det er jo derfor, vi her i år altså har løftet de offentlige anlægsudgifter til et historisk højt niveau. Det er derfor, at den fuldt finansierede skatte- og afgiftsomlægning fases ind på en sådan måde, at den starter med at understøtte danskernes privatøkonomi. Det er derfor, vi har annonceret, at vi kommer med et udspil i forhold til de trængte landbrugserhverv og fødevareindustrien. Det er derfor, vi er på vej med ny risikovillig kapital til danske virksomheder. Det er jo alt sammen for at skabe mere aktivitet. Det koster på trækningsretten i Nationalbanken. Og det skal selvfølgelig stoppe på et tidspunkt, og derfor har vi sagt, at hvis vi vurderer, hvad vi selvfølgelig håber, at økonomien er selvbærende. Om end den ikke er i eksplosiv vækst, men er selvbærende, så starter vi med at konsolidere i 11. Men vi forbeholder os naturligvis, at vi løbende følger samfundsudviklingen. Der kommer en ny redegørelse fra Finansministeriet jo i maj måned. Vi følger løbende samfundsudviklingen. Og vi strammer ikke garnet så meget, at vi kvæler barnet. Altså det er jo sådan set dét, der er tanken.\nSpørger: Jeg vil gerne spørge dig. I lægger op til, at medicin og sundhedsområdet, det skal have realvækst. Dansk Folkeparti siger, at ældreområdet skal også have realvækst. Er I parat til at forhandle med partiet om det, således at disse områder får realvækst næste år?\nStatsministeren: Vi er selvklart parat til at forhandle med Dansk Folkeparti. Dansk Folkeparti har taget et ansvar helt tilbage siden 2001. Og imens oppositionen altså kommer med forslag uden indhold eller forslag, der gør problemerne større frem for mindre, så har Dansk Folkeparti jo oven på regeringsomdannelsen og nye arbejdsgrundlag meldt sig parat til at gøre dét, der skal til. Og så har partiet selvfølgelig nogle prioriteter, det siger sig selv, og det forhandler vi selvfølgelig med Dansk Folkeparti.\nSpørger: Lige et sidste spørgsmål. Betyder det så, at hvis man når en aftale med Dansk Folkeparti om det her, at så er konsekvensen, at så skal der spares ... så skal man vel hente de penge på andre områder i stat og kommuner, således at man samlet holder nulvækst i 2011.\nStatsministeren: Nu lægger du jo så fuldstændig til grund, at dét, at jeg siger, at vi vil forhandle med Dansk Folkeparti, det så betyder, at Dansk Folkeparti kommer igennem med alle deres synspunkter, uden at møde nogen som helst form for modstand eller andet. Og sådan er verden jo ikke. Altså verden er sådan, at vi har meget klart sagt, at fra 11 og fremefter, der skal vi begynde at konsolidere. Det handler ikke om at gøre den offentlige sektor, altså det handler ikke om at lave egentlige besparelser, det handler i høj grad jo om at sørge for, at den offentlige sektor så ikke vokser. Det tempo, hvormed vi laver den konsolidering, det er alt andet lige de her 24 – altså 3 x 8 milliarder, idet jeg altså siger, at den endelige dosering af det her, det tager vi stilling til, når vi fremlægger vores finanslovsforslag, der skeler vi til, hvad er det for en form, dansk økonomi er i. Og når vi har den analyse, og når ministrene i øvrigt har været igennem alle deres budgetkonti for at se, hvor kan vi gøre tingene smartere, så drøfter vi det her med Dansk Folkeparti, og så forudser jeg, at vi selvfølgelig finder fælles fodslag, det vil jeg da tro.\nSpørger: Hvis I laver nulvækst i kommunerne i de kommende tre år, og regionerne skal have lov til at bruge flere penge på sygehusene, så skal I ud at finde mere end 11 mia. kr. på statens område, så vidt jeg kan regne ud. Kan du bekræfte det regnestykke, at det er den restopgave, der så ligger, og hvordan i alverden vil I gøre det?\nStatsministeren: Jamen det vi vil gøre, det er dét, jeg nu har svaret på, og jeg tror svaret ... men jeg kan godt lave det i et par varianter, men det bliver grundlæggende det samme – nemlig, at vi gør det i år, at vi koncentrerer os om at få stimuleret økonomien i Danmark. Oven i det, vi allerede har gjort, har vi annonceret, at vi gør noget mere. Et udspil i forhold til det trængte landbrugs- og fødevareerhverv, ny risikovillig kapital til virksomhederne. Vi gør noget mere på arbejdsmarkedspolitikken i forhold til de unge og de lange langtidsledige. Og så vurderer vi den økonomiske situation op mod sommer. Og hvis vi vurderer, hvad vi jo håber, vi gør, at tingene har stabiliseret sig, så de sorte tal så at sige bærer sig selv, så begynder vi at konsolidere. Og den konsolidering, vi foretager, den lægger vi selvfølgelig åbent frem. Og det gør vi, når vi fremlægger vores finanslovsforslag i august måned. Og indtil da, da bruger vi tiden på at forberede os på at gøre det her så klogt som muligt. Fordi den her konsolidering skal jo gå hånd i hånd med, at vi fortsat har en velfungerende moderne offentlig sektor. Og derfor skal vi jo ikke starte med at spare de gode kroner væk, vi skal jo se på, hvor er der nogle steder, vi fx kan gøre tingene anderledes. Nu har jeg peget på det forhold, at man i kommunerne har en meget forskellig opgaveløsning. Man kunne jo også pege på nogle af de andre ting, der står i arbejdsgrundlaget omkring at bruge digitaliseringen til at få nogle gevinster på administrationen. Tanken om at lave administrative servicecentre, altså om at få stordriftsfordele ved at samle nogle sådan backofficefunktioner flere kommuner imellem. Der kan være en vifte af måder at gøre det på. Og der forbeholder vi altså os at få lov til at lave vores hjemmearbejde. Og så – at det rigtige sted at fremlægge det her, det er, når vi fremlægger finansloven.\nSpørger: Men hvis man ser på de runde tal. Hvis kommunerne skal have lov til at gå i nulvækst, og regionerne skal have lov til at bruge lidt flere penge. Er det så rigtigt forstået, at I skal ikke bare ”nulvækste”, men faktisk spare eller finde over 11 mia. kr. på statens områder, det er dét, der er opgaven de næste ...\nStatsministeren: ... det er rigtigt forstået, at den offentlige sektor består af tre dele – kommuner, regioner og stat. Og det er en samlet udfordring at foretage denne her konsolidering. Og hvis man lader områder slippe fri af den konsolideringsøvelse, så skærper man selvfølgelig udfordringen til de andre dele af den offentlige sektor, det siger sig selv.\nSpørger: Så er vi i størrelsesordenen over 11 mia. kr. på statens område de næste tre år?\nStatsministeren: Vi lægger vores konkrete plan frem, når vi fremlægger vores finanslovsforslag i august.\nSpørger: Jeg har lige et andet spørgsmål.\nSpørger: Din pressechef, tidligere pressechef har fået nyt job, jeg ved ikke, om hun er fratrådt allerede. Og du har annonceret, det er i hvert fald kommet frem, at du ikke ønsker en ny politisk ansat rådgiver, men en embedsmand. Hvorfor har hun skiftet job? Har du ikke været tilfreds med den rådgivning – og hvorfor den nye model?\nStatsministeren: Det var mange spørgsmål i ét. Men det er jo rigtigt, at hun har fået et nyt job og stort til lykke med det. Og jeg har sådan set selv et medansvar for ansættelsen, fordi jeg har jo et bijob som formand for Venstre, og det er jo i det regi, hun er blevet ansat. Og det ser jeg som formand for Venstre utrolig meget frem til, fordi det er en meget vigtig brik, idet der er en øvelse i øjeblikket – nemlig at modernisere Venstre og Venstres virke. Det er derfor, vi har fået en ny gruppeformand, partiets næstformand. Det er derfor, vi i øjeblikket laver nogle omstillinger på vores sekretariat på Christiansborg, som nu bliver samlet under min tidligere pressechefs ledelse. Det styrker Venstre, og det er jeg rigtig glad ved.\nI forhold til mig selv som statsminister, så har jeg vurderet, at den form for særlig rådgivning, jeg har brug for, den knytter sig ikke specielt til mit statsministervirke. Altså jeg synes, jeg har brug for noget skærpet særlig rådgivning omkring dét at være formand for Venstre og få Venstres organisation op i gear, men i forhold til at være statsminister, der mener jeg, efter så mange år, jeg har haft i politik, at der kan jeg godt ... der er jeg selvhjulpen.\nSpørger: Nikolaj Vesselbo, DR Nyheder. Hvorfor bad du som sundhedsminister om at slække kravet til udenlandske læger, som skulle arbejde i Danmark?\nStatsministeren: Ja, altså regeringen havde i sit regeringsgrundlag både 2001 og 2003 en målsætning om at effektivisere vores godkendelsesprocedurer af udenlandske læger. Det står jeg fuldstændig ved, for det var en rigtig, rigtig god ide. Sandheden er jo, at det danske sundhedsvæsen kunne ikke fungere uden udenlandsk arbejdskraft. Altså hvis vi bad udenlandsk personale om at forlade de danske sygehuse i morgen, så ville vi stå tilbage med nogle kæmpe, kæmpe problemer. Situationen tilbage omkring regeringsdannelsen i 2001, det var, at vi havde lægemangel. Vi ønskede at opruste sundhedsvæsenet, det har vi også gjort. Vi har vel ansat i omegnen af 5.000 flere læger og sygeplejersker, siden vi kom til. Og en del af dem har vi fået ved at trække dygtig udenlandsk arbejdskraft til. Dengang var de kvalificerede skøn, at der gik 200-300 tredjelandslæger rundt i det danske samfund, som erhvervede sig som taxachauffør eller arbejdede på pizzeria eller i en kiosk. Og der ønskede vi sådan set at gøre, hvad vi kunne for at få dem ind i sundhedsvæsenet. En del af problemerne helt lavpraktisk var, at nogle af de mennesker kom fra samfund, som var i opløsning, hvor de ikke kunne dokumentere deres kvalifikationer, fx fordi den diktator, de havde flygtet fra, lukkede uddannelsessystemer ned, så de ikke kunne få deres papirer med. Og derfor lavede vi en handlingsplan i en hel åben proces, som i øvrigt også efterfølgende blev evalueret positivt af sundhedsstyrelsen. Evalueringen er sendt til folketingets sundhedsudvalg tilbage, tror jeg, i 2004. Så det står jeg fuldstændig ved. Men det bekræfter, hvad jeg også har sagt ved andre lejligheder, nemlig at politik består jo også i, at man hele tiden har fokus på, hvordan ting udvikler sig, fordi det er lige så klart, at det er positivt at lukke udenlandsk arbejdskraft ind. Det er selvfølgelig negativt, hvis man lader nogle slippe igennem, som ikke har de rigtige kvalifikationer. Og derfor har jeg jo også med glæde noteret mig, at indenrigs- og sundhedsministeren har fuldstændig fokus på den her sag.\nSpørger: Støtter du kravet om tilbundsgående undersøgelse af samtlige læger fra tredjelande, der har fået autorisation siden 2002?\nStatsministeren: Altså hvis det tjener et formål at bruge ressourcer på det, så skal jeg jo ikke modsætte mig det. Men jeg lægger det nu trygt i indenrigs- og sundhedsministerens hænder. Regeringen har altså af to omgange i vores regeringsgrundlag i 2001 og i vores regeringsgrundlag fra 2003 anmeldt ønsket om de her handlingsplaner, de er lavet. Jeg husker da i øvrigt, at den daværende formand for lægeforeningen på lederplads i hans eget blad roste initiativet. Det har været evalueret af sundhedsstyrelsen, som i sin evaluering noterede sig, at nu havde man skabt mere fleksibilitet uden at gå på akkord med de faglige standarder. Så jeg føler mig sådan set tryg ved, at det har været håndteret rigtigt. Og jeg føler mig i særlig grad tryg ved, at den nye indenrigs- og sundhedsminister er mand for at justere, hvis der er nogle steder, der skal justeres.\nSpørger: Sidste spørgsmål. Støtter du kravet om at kigge på Sundhedsstyrelsens rolle i det her?\nStatsministeren: Jamen altså indenrigs- og sundhedsministeren kigger jo allerede på Sundhedsstyrelsens rolle, altså fordi ...\nSpørger: ... altså undersøgelse ...\nStatsministeren: ... jo men jeg tror egentlig ... altså dét, der optager mig, og det tror jeg egentlig også er dét, der optager patienterne, det er, at vi har et velfungerende sundhedsvæsen. Og det danske sundhedsvæsen kunne ikke fungere, hvis ikke vi havde udenlandsk arbejdskraft. Så er det selvfølgelig vigtigt, at godkendelsesprocedurerne tilrettelægges sådan, at det både er effektivt og hurtigt, men at man også er så sikker, man nu kan blive på, at de mennesker, der går rundt på sygehusene – uanset om de er danske statsborgere eller ikke danske statsborgere – er kvalificerede. Der er lige grund til – dog også for folkeoplysningens skyld at sige, at dét, at man får en midlertidig autorisation, og det er jo det, der er tale om, det er jo ikke et udtryk for, at så kan man arbejde selvstændigt i det danske sundhedsvæsen. Det er et udtryk for, at man har vurderet, at her er der en person, der principielt er kompetent, men det foregår under overlægens ansvar. Og derfor har jeg jo også set af det, som sundhedsministeren i særlig grad har indskærpet over for regionerne, det er vigtigheden af, at det her overlægeansvar, det sættes effektivt ind og hurtigt ind, og at den praktiske bedømmelse af folks konkrete færdigheder er noget, der sker i starten af deres tilstedeværelse på sygehuset og ikke, når de har været der en periode.\nJa, så tror jeg, vi går ned bagved.\nSpørger: Der sidder omkring 150 asylbørn, der har siddet i Danmark i over et år. Hvad er regeringens plan sådan frem mod 2020 i forhold til den problematik, at der er nogle børn, der af den ene eller anden grund strander i Danmark i en position, der gør dem syge?\nStatsministeren: Jamen vores position er den samme i 10 og alle år frem til 2020 og også efter – nemlig at vi skal have en hurtig og effektiv asylbehandling. Og hvis man opfylder betingelserne for at få asyl i Danmark, så skal man have det, og så skal man effektivt integreres. Hvis ikke man opfylder betingelserne, så skal man ikke være i Danmark, så skal man sendes ud. Og vi vil ikke acceptere en situation, hvor man så at sige altså skubber enkeltpersoner foran sig med det mål for øje at slække vores asylregler.\nSpørger: Men det ændrer jo ikke ved det faktum, at der rent faktisk sidder nogle børn, der bliver syge, og det er vel ikke deres skyld. Har regeringen en plan i forhold til den problematik, eller gælder mennesket før systemet ikke her?\nStatsministeren: Det er ikke deres skyld, siger du. Altså der er jo nogle, der har et ansvar for, at børn bringes til Danmark – typisk forældrene. Og jeg bliver nødt til at sige, selvom jeg selvfølgelig også skal beklage alle de her menneskelige historier – nødt til at sige, at hvis vi står vagt om en fast og fair flygtninge/indvandrerpolitik, så er vi også nødt til at stå vagt omkring regelsættet. Og vi kan ikke have et system, hvor man ved at skubbe børn foran sig i strid med de regler, vi i øvrigt har sat op, så kan sikre sig et varigt ophold i Danmark. Det kan vi ikke have. Det ville være at sende et signal ud i hele verden om, at hvis man skubber børnene foran sig, så er der bare fri adgang til Danmark, sådan et system kan vi ikke have. Så skal vi selvfølgelig i øvrigt have nogle forhold i asyllejrene, der gør, at både børn og familier, så længe de er her i Danmark, har ordentlige omgivelser og en meningsfuld hverdag, får kvalifikationer, der også kan bruges til noget, når man rejser hjem m.v. Men jeg er nødt til at gøre mig skarp i forhold til det helt principielle, som gemmer sig bag de her konkrete historier.\nSpørger: Det er ret logisk, at man ... hvis man skal spare 24 mia., det kan mærkes. Men hvordan har du det med, at regeringen giver 50 mia. kr. ekstra ud årligt, uden at det kan mærkes for borgerne. Et flertal i den danske befolkning mener rent faktisk, at I har skåret ned på den offentlige sektor ... I bruger 50 mia. mere\nStatsministeren: Ja, jeg tror ikke, man kan trække den observation til at sige, at hvis vi så sparede 50 mia., så ville de heller ikke mærke det. Altså det er vel et billede på, at vi som dansker er pænt forventningsfulde. Og at vi i takt med, at der er en velstandsudvikling i vores samfund også synes, det skal sætte sig i den offentlige sektor, hvad det jo også har gjort. Den offentlige sektor har jo vokset hurtigere end landet som helhed de seneste år. Men det er klart, at når man kan få sådan nogle målinger frem, som viser, at der altså er en stor faktuel misforståelse, så udfordrer det os alle sammen til at tale niveauer op i stedet for niveauer ned. Altså jeg tror, at meget af det her gemmer sig bag, at vi har som mennesker måske en tendens til at fokusere på de ... på skønhedspletterne og de negative historier. Og det underbygges jo også af, at når man spørger brugere i den offentlige sektor, så er der generelt et meget højt tilfredshedsniveau. Altså når man spørger forældrene til børnene i den givne folkeskole, så er de pænt tilfredse med den skole, deres børn går på. Når man spørger de pårørende til familiemedlemmer, der sidder på plejehjem, så er de typisk pænt tilfredse med plejehjemsstandarden. Når man så spørger os som borgere, så får man de der billeder frem. Men altså det kan jo ikke stå som andet end anspore til, at vi gør tingene endnu bedre. Og de penge, vi bruger, dem får vi til at række endnu længere.\nSpørger: Hvordan har du det med den kritik, der i øjeblikket rejses fra Venstre i Vestjylland, hvor I åbenbart mister masser af medlemmer, fordi du nu har skiftet fem lokale venstreministre ud med ... som de siger: nu behøver de ikke ministerbiler mere, nu kan de klare sig med en bus i Nordsjælland?\nStatsministeren: Jamen det har jeg det bestemt ikke særlig godt med. Fordi der er ingen tvivl om, at hvis man kaster et blik på Vestjylland, og det gælder også andre områder i Danmark, så er man hårdt ramt af den økonomiske krise. Det er jo områder, hvor landsbrugserhvervet fortsat fylder meget. Og landbrugserhvervet er under et stort krisepres. Det er områder, hvor de traditionelle industriarbejdspladser fylder meget. Og der, hvor finanskrisen i første omgang har udfordret os, det er jo med tab af industriarbejdspladser. Så der er nogle områder af Danmark, som er mere i krise, end Danmark er i almindelighed. Og det sætter sig selvfølgelig. Og det er jeg meget, meget opmærksom på. Det er faktisk også derfor, at vi har anmeldt, at vi nu tager et initiativ ved den nye fødevareminister. Han kommer så ikke fra Vestjylland, men han kommer fra erhvervet og kommer fra et andet udsat område – nemlig Lolland Falster. Det er derfor, at vi kommer med en handlingsplan om Danmark bedre i balance. Fordi jeg har meget øje for, at der er nogle områder i landet, som er mere under pres end andre.\nSpørger: I giver landbruget 1 mia. i skattelettelser. Nu er det så kommet frem, at en del af de landmænd, der får glæde af det, det er fritidslandmænd. Dvs. det er nogle, man kan sidestille med almindelige boligejere. Når du nu siger, at det her, det skal foregå så smart som muligt. Kunne det så ikke gøres smartere end at give en skattelettelse på 1 mia?\nStatsministeren: Nu kan man diskutere, om vi giver noget. Altså mit grundsynspunkt omkring det der med skattelettelser, det er jo, at hvis man giver skattelettelser, så er det udtryk for, at man tager noget mindre fra folk, end man ellers var parat til. Altså det vil jeg bare lige nævne, fordi der er kommet sådan et billede af, at vi har en eller anden mærkelig hemmelig kasse, og så sidder vi og giver penge væk. Altså udgangspunktet i det her samfund er, at danskerne tjener deres penge selv. Og så afleverer de ret mange af dem. Og der findes faktisk ikke noget land i verden, hvor de afleverer mere, end vi gør her. Og så er der altså nogle situationer, hvor vi siger, nu vil det nok være klogt, de for en tid afleverer noget mindre. Og når vi snakker landbruget, så er der jo sådan set tale om, at vi har en plan med grøn vækst, som vil skabe byrder på dansk landbrug om nogle år. Og vi har hele tiden sagt, at når vi skaber disse nye byrder på landbruget om nogle år, så vil vi til gengæld lette deres omkostninger. Fuldstændig ligesom med skattereformen, fordi vi gerne vil have, at man ændrer adfærd. Dét, vi så gør i lyset af krisen, det er, at vi siger – den kompensation, man skulle have om nogle år for nogle byrder, den får man så allerede nu. Byrderne kommer efterfølgende. Og derfor må kompensationen selvfølgelig også rettes ind på både at løse landbrugets aktuelle problemer, men altså også at balancere de udfordringer, der kommer. Der er sat en ramme af på 2 x 1⁄2 mia. Den konkrete udformning af den ramme, den vil regeringen om kort tid fremlægge ved den nye fødevareminister. Og det vil være et initiativ, der indeholder også andre elementer end jordskattelettelser.\nSpørger: Du nævnte før, at du ikke mener, du har brug for en særlig rådgiver. Ligger der også i det, at der måske er gået lidt for meget ”spin” i politik, for at I politikere i højere grad skal tage over?\nStatsministeren: Altså jeg er jo tidligere kommet for skade at sige noget om danske kommentatorer, ikke. Hvis jeg nu også holder et foredrag om ”spin”, så lægger jeg mig ud med en hel branche, det skal jeg nok lade være med.\nDer ligger ikke andet i det, end jeg har vurderet, at i forhold til der, hvor jeg har brug for særlig rådgivning, fordi nogen vil jo sige – altså han har brug for særlig rådgivning. Dér, hvor jeg selv vurderer det i forhold til mit statsministerhverv, der mener jeg godt, jeg kan løfte selv. Dér, hvor jeg som person, og jeg har altså disse to kasketter, jeg både er Venstres formand og også statsminister, synes, at jeg og mit parti har brug for særlige kompetencer, det er i forhold til at opruste folketingsgruppens arbejde og opruste partiet.\nJeg synes, det ville være at gøre vold på reglerne, hvis jeg havde en særlig rådgiver siddende i Statsministeriet, som i virkeligheden over de kommende måneder brugte mere og mere af sin tid på dét, og mindre og mindre af sin tid på dét, der egentlig er opgaven, nemlig at rådgive mig som statsminister. Det er baggrunden for, at vi har lavet det skift. Og jeg vurderer så selv, at jeg må stå på egne ben i forhold til at løfte min opgave som statsminister. Så må vi se, om det rækker.\nSpørger: Hvad med dine ministerkolleger – uden at jeg skal sidde og bidrage til ledigheden af danske spindoktorer – er det her også en opfordring måske til, at andre i højere grad kører ministeriet selv pressemæssigt eller med en ...?\nStatsministeren: ... jeg har fuldstændig tillid til mine ministre. Vi har et glimrende regelsæt i modsætning til det, vi overtog, og det man også kan se i nogle kommuner, hvor det er sådan lidt løst i kanterne set med mine øjne, hvad der egentlig er hvad. Man behøver ikke kigge langt omkring for at finde sådan en kommune. Så har vi et meget sikkert regelsæt, hvor hver minister kan ansætte en særlig rådgiver, og det vurderer den enkelte minister selv, om man har brug for. Jeg føler ikke, at det er et behov, jeg har for nærværende.\nSpørger: Men det er vel så også at foregå med et godt eksempel?\nStatsministeren: Hvis man synes, at det er godt ikke at have en særlig rådgiver, så er det at foregå med et godt eksempel. Hvis man synes, at det er en rigtig god ide, at der skal være en særlig rådgiver til hver minister, så er det jo at foregå med et dårligt eksempel. Det overlader jeg trygt til andre at vurdere.\nSpørger: Men som du også sagde før, så har du også været ude at kommentere på ... ja politiske kommentatorer osv. Altså man kan da godt tolke det her i retning af, at I politikere godt vil erobre politikken tilbage.\nStatsministeren: Det er jo svært at svare på, for jeg har jo ikke haft mulighed for at rådføre mig med nogen om det spørgsmål, så jeg skal jo selv stå og finde på svarene ikke! Det er jo ikke nogen hemmelighed, for jeg har jo sagt det før, at jeg synes, at politik gerne må handle mere om substans end det gør aktuelt. Det synes jeg. Det har alle et ansvar for. Og jeg synes jo, at det starter med os selv. Altså vi må selvfølgelig insistere på at prøve at tale sagligt om tingene. Det er dét, jeg selv vil bestræbe mig på.\nSpørger: Lige her til sidst – uden spindoktor også ... du har jo en tvekamp her senere på dagen. Hvad bliver din strategi der?\nStatsministeren: ... en ... tvindkamp ...?\nSpørger: ... en tvekamp ...\nStatsministeren: ... nå en tvekamp ...\nSpørger: ... en duel ...\nSpørger: ... hvad bliver din strategi der?\nStatsministeren: Min strategi – jamen det er at møde frem i Politikens Hus til aftalt tid og så svare på Peter Mogensens fantastiske spørgsmål, så tror jeg, det triller derfra.\nGodt, jeg tror, vi kun kan nå et enkelt spørgsmål mere. Det bliver så Ekstra Bladet.\nSpørger: Sådan lidt i forlængelse af ”spin”, hvad synes du om, at din tidligere forsvarsminister har opfordret en filmmand til at lave en film om sig selv, og hans to sidste døgn som minister?\nStatsministeren: Jeg glæder mig til at se den. Altså og så kan jeg udtale mig om den bagefter, jeg har jo ikke set den. Altså ...\nSpørger: ... er hans initiativ med, at han synes, at det er nødvendigt, at han iscenesætter sig selv på den måde ... har du en kommentar til det.\nStatsministeren: Jamen, jeg ved ikke, om det er sådan, han føler det. Det må man jo egentlig spørge ham selv om. Altså jeg tror jeg jo, at for Danmarkshistoriens skyld, så tror jeg da, det giver et spændende indblik i, hvad er gået gennem hovedet på en minister, som efter at have gjort et fantastisk stykke arbejde i en meget lang årrække, selv drager den personlige konklusion, at han gerne vil stå af. Altså det, tror jeg da sådan set, interesserer folk. Og at Søren Gade så har valgt at åbne det i virkeligheden private rum op, det er jo alene hans beslutning og hans ansvar.\nSpørger: Men er det ikke netop det, du advarede før, at politik kommer til at handle mere om ”spin” og personer end substans. Jeg kan afsløre, jeg har set filmen, jeg kan afsløre, at den handler ikke ret meget om substans.\nStatsministeren: Søren Gade er jo fratrådt som minister. Han har jo sådan set valgt at forlade politik. Så det handler jo altså om en person, der har forladt politik. Jeg er i politik. Jeg har ikke nogen planer om at forlade politik, og har alene af den grund heller ikke nogen planer om at invitere noget kamerahold indenfor. Men altså jeg synes, det er Søren Gades egen beslutning, den har han truffet, den har jeg respekt for. Jeg har ikke været vidende om det. Jeg har ikke anbefalet ham at gøre det. Men jeg glæder mig sådan set til at se filmen. Og der tror jeg sådan set, jeg er på linje med de fleste danskere.\nSpørger: Et sidste spørgsmål. Han fremstiller sig selv i den film som et offer for en ond pressehetz. Er det også sådan, som du ser Søren Gades skæbne foreløbig politisk?\nStatsministeren: Men jeg skal jo først lige se filmen for at kunne vurdere, om det er sådan, han fremstiller sig selv.\nSå jeg glæder mig rigtig meget til at se filmen. Det bliver så på en optagelse, fordi jeg har et andet møde kl. 20 i aften. Så – men jeg skal nok få den set ved en lejlighed.


Elsker du is og frugt? Så se med her\nHer er en sjov, nem og ikke mindst sund idé, der viser, hvordan du kombinerer disse to. Det eneste du skal bruge er frugt, juice, plastikkopper og ispinde. Nemmere bliver det vidst ikke? Jeg har selv afprøvet det, og det smager himmelsk. Jeg brugte jordbær, hindbær og kiwi. Nu kan foråret og sommeren bare komme an 😉 😀\nNem, lækker iskaffe opskrift\nDette indlæg blev udgivet i 4) Billeder, Inspirationsbilleder, Mad DIY, Mad og opskrifter, SeptemberBLOG og tagget is opskrift, ispinde opskrift, SeptemberBLOG, septemberblog opskrifter, sundeispinde, sundt is af Frk. September. Bogmærk permalinket.\n3 tanker om "Sunde ispinde af juice og frugt"\nFrk. September, 16. april 2014 kl. 21:27 skriver:\nDet er jeg glad for at du synes! Og glæd dig, det er super lækkert 😀\nLea, 18. april 2014 kl. 18:02 skriver:\nTror ikke helt jeg kan vente til sommer alligevel, så de bliver lavet til at jeg får gæster til havehygge i morgen! 😀 Så satser vi bare på at vejret bliver tørt og varmt.\nTak, og rigtig god påske til dig også.\nLea Vinzentsen, 15. april 2014 kl. 18:47 skriver:\nEj en fin, sund og festlig idé De skal laves til sommer, når niecerne kommer på besøg.\nSkriv et svar til Lea Vinzentsen Annuller svar


Franske Montana Drops 'Find det ud' -video med Kanye (iført seje bukser) og Nas - Hip-Hop\nFranske Montana Drops 'Find det ud' -video med Kanye (iført seje bukser) og Nas\nFrench Montana Dropsfigure It Outvideo With Kanye\nVi husker alle Kanye Wests Twitter tirade mod Wiz Khalifa tidligere på året, hvor næsten den eneste hjertelige ting, han sagde, var, at Wiz bærer 'fede bukser'. Mange ville hævde, at Kanye også ofte bærer fede bukser, og jeg er ingen modeekspert, men jeg vil hævde, at han gør netop det i den nye franske Montana -video 'Figur It Out', også med Nas, ud af Frenchs Wave Guder mixtape.\nBukserne og videoen gav os også 'Ye gør dette ansigt og håndbevægelse:\nVideoen er fyldt med produktplacering-der er ikke så yndefulde nikker til Beats by Dre, Ciroc, KandyPens og Hype Energy-men hey, nogen skal betale ikke kun for disse bukser, men for at få alle de fly ud midt i ørkenen, ikke?\nFrench meddelte også via en pressemeddelelse, at han havde underskrevet Bad Boy Entertainment/Epic Records, selvom det er uklart, hvad det betyder, og hvad det ændrer sig, da han har været underskrevet hos Bad Boy i et par år nu, og at mærket har indgået et samarbejde med Epic tilbage i oktober. En repræsentant for Combs Enterprises bekræftede i det væsentlige dette over for MTV News og sagde via e -mail, 'French er nu en del af det NYE Bad Boy/ Epic label -partnerskab, der blev annonceret i oktober sidste år.'\nI videoens ord kan jeg ikke finde ud af det, men tillykke til fransk.\nkan cymbalta forårsage vægtforøgelse\nhvordan man dækker skaldede pletter med makeup\njoey er du den ene\nhvordan man ved, om du er skaldet


Hjem|Guides|Guide: Sådan holder du mobilens batteri i topform\nDet starter næsten altid så godt. Når man køber en ny smartphone holder batteriet hele dagen og man kan nøjes med at lade den op om natten. Men efter et års tid sker der noget; mobilen taber pusten hurtigere og hurtigere. Ofte får nye opdateringer af styresystemet skylden, men det er ikke (hele) sandheden. Sandheden er nemlig, at det litium-ion-batteri, der sidder i telefonen, rent faktisk bliver dårlige med tiden. Sådan er de simpelthen bygget. Men der er meget, du kan gøre for at udskyde processen.\nSådan virker litium-ion batterier\nProducenterne bruger litium-ion batterier i smartphones – og megen anden elektronik – fordi de er lette og holder længe på strømmen. Litium-ion batterier fungerer ved, at der flyttes litium-ioner mellem to elektroder – en litiumkoboltoksid katode og en carbon anode. Når batteriet lades op, flyttes ionerne til anoden. Når der bruges strøm, bevæger ionerne sig tilbage på katoden. Hver gang der oplades og bruges strøm fra batteriet, bliver nogle af ionerne siddende på enten katoden eller anoden – og med tid går det altså ud over batteriets kapacitet. For når ionerne ikke kan bevæge sig, kan de heller ikke overføre deres energi og levere strøm. Der er altså grundlæggende indbygget en ”dødsdag” i batterierne – derfor oplyser nogle producenter, f.eks. Apple også om produkternes formodede levetid.\nEn opladning og en afladning kaldes en cyklus (”cycle”, red.) og Apple fortæller eksempelvis at batteriet i en iPhone 6 holder til mindst 400 cyklusser – eller omkring to års normal brug. Det er dog lidt misvisende, idet at batteriet ”blot” vil miste cirka 20 procent af sin kapacitet efter de 400 cyklusser.\nMen det er ikke kun naturlig slitage, der går ud over batteriets kapacitet. Man kan uheldigvis også speede processen op ved at behandle batteriet forkert.\nLæs med på de næste sider og se, hvad du kan gøre for at optimerer dit batteris levetid …\nbatteri batterier levetid litium-ion opladning


Hvordan følger (åbner) jeg links i e-mails i Thunderbird? • Vis emne • MozillaDanmark\nThunderbird & Lightning » Hvordan følger (åbner) jeg links i e-mails i Thunderbird?\nTilmeldt: tors 25. aug 2005 13:28\nHvordan følger (åbner) jeg links i e-mails i Thunderbird?\naf mortensybrandt » tors 25. aug 2005 13:35\nJeg har netop i går installeret Mozilla Thunderbird på min PC. Indtil videre har jeg fundet frem til, hvordan man gør en del ting i Thunderbird, men visse ting er stadigvæk en gåde for mig. F.eks. kan jeg ikke finde ud af, hvordan det bliver muligt for mig at følge (åbne) et link i en e-mail inde i Thunderbird.\nDet skyldes sikkert sikkerhedsindstillinger, at jeg ikke kan følge links i Thunderbird, men hvis det er tilfældet, vil jeg gerne have ændret sikkerhdsindstillingerne. Jeg modtager nemlig jævnligt e-mails fra f.eks. online musikbutikker, hvor jeg gerne vil kunne følge et link, så jeg bliver taget direkte videre til den pågældende butiks tilbudskampagne eller deres hjemmeside generelt.\nJeg ved godt, at jeg kan højreklikke på et link og vælge "kopier link", og efterfølgende kan linket så indsættes i Internet Explorer. Men det er altså noget lettere, hvis jeg kommer til linkets destination blot ved at klikke på det. Er der nogen der kan hjælpe mig med det?\nMvh. Morten Sybrandt.\nTilmeldt: ons 13. jul 2005 14:48\nRe:Hvordan følger (åbner) jeg links i e-mails i Thunderbird?\naf ikkecomputernørd » tors 25. aug 2005 15:51\nhar du prøvet at vis-> meddelsesindhold som -> orginalt HTML ?\nJeg har prøvet som originalt HTML\naf mortensybrandt » tors 25. aug 2005 18:01\nTak for dit forslag. Jeg har imidlertid lige været inde i Thunderbird for at checke, hvordan indstillingen er lige nu, og der står den faktisk på originalt HTML under vis --> meddelelsesindhold --> som, så det er ikke denne indstilling, der skaber probemer.\nRe: Hvordan følger (åbner) jeg links i e-mails i Thunderbird\naf Kim Ludvigsen » tors 25. aug 2005 18:13\nmortensybrandt skrev: F.eks. kan jeg ikke finde ud af, hvordan det bliver muligt for mig at følge (åbne) et link i en e-mail inde i Thunderbird.\nDet burde ikke være et problem, og jeg tror ikke det kan være sikkerhedsindstillinger, der driller. Prøv at tjekke, om Internet Explorer er valgt som standard-browser i din Windows.\nFølge links i Thunderbird\naf mortensybrandt » lør 27. aug 2005 12:42\nTak for hjælpen. Du har ret i din antagelse, for da jeg fik lavet Firefox til min standardbrowser i stedet for Internet Explorer, kunne jeg pludselig godt følge links fra e-mails i Thunderbird! Så, tak for hjælpen!\nLige et tillægsspørgsmål. Er det problematisk både at have Internet Explorer og Firefox lliggende på sin cd, eller burde det overhovedet ikke skabe problemer på nogen som helst måde?\naf Jesper Kristensen » lør 27. aug 2005 12:45\ncd? mener du computer?\nNej, det vil ikke give problemer. Du kan heller ikke fjerne Internet Explorer.\naf mortensybrandt » lør 3. sep 2005 16:45\nJeg beklager, at jeg først får svaret på dit indlæg nu!\nMange tak for dit svar! Det er betryggende at vide, at Internet Explorer og Mozilla Firefox ikke skulle konflikte med hinanden, eller på andre måder skabe ravage, når begge programmer er installeret på min pc.\nOg, dikrib, du har naturligvis ret i, at der ikke skulle have stået cd men derimod computer i mit forrige indlæg. Det må være gået lidt for hurtigt, da jeg skrev det...


ᐅ Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter\nGoddag, og velkommen til webstedet om mobiltelefoner på afbetaling • Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter\nVil du vide mere om mobiler på delbetaling? Her kan du få overblik over webshops, vi anbefaler, og oveni det finder du en oversigt med de mest eftertragtede smartphone-mærker, når det kommer til køb af mobiler på afdrag • Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter.\nBestil telefoner på delbetaling online her\nXiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter • Er du interesseret i mobiler på delbetaling? Herunder kan du tjekke webshops, som vi kan anbefale, og oveni det finder du en oversigt over forskellige eftertragtede mobil-mærker, når det kommer til køb af mobiltelefoner på afdrag • Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter.\nKøb af mobil på afbetaling er en populær måde, hvorpå du kan få råd til en mobil. Ved køb af smartphone på afdrag deler du helt enkelt betalingen op i mindre bidder.\nDer er een klar fordel, når du køber mobil på delbetaling: Står du i en situation, hvor du ikke har pengene til at købe en mobil og betale det fulde beløb, så er finansiering via delbetaling er super god mulighed.\nUlemper ifm. at købe telefon på afdrag kommer typisk, når du ikke betaler dine månedlige afdrag. Sørg dermed for altid at afdrage rettidigt; så undgår du problemer.\nDet korte svar er nej, desværre, men vi vil foreslå, at du ringer til den pågældende netbutik, så du kan få et klart svar. I stedet kan du pantsætte nogle af dine ting (se henvisning i vores oversigt med webshops}, så du kan få råd til at købe telefon på afbetaling.\nHer har vi samlet en liste over mærker, der ifølge vores research er de mest eftersøgte, når det kommer til køb af telefon på delbetaling:\nMobiltelefon Afbetaling.dk er et reklamefinansieret medie med en mission om at hjælpe dig med at finde telefon på afdrag - online. Helt simpelt. Læs mere på vores om-side, som du finder i menuen.\nXiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter • Info\n[ https://mobiltelefonafbetaling.dk/xiaomi-mobiltelefon-paa-delbetaling-uden-renter ]\nVelkommen til denne side, der relaterer til Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter • Filnavnet på denne webside om "Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter" er "xiaomi-mobiltelefon-paa-delbetaling-uden-renter" med den fulde URL https://mobiltelefonafbetaling.dk/xiaomi-mobiltelefon-paa-delbetaling-uden-renter, og siden er nr. 1486 ud af i alt 3589. Du kan finde andre interne sider her: iPhone Smartphone på Afdrag UDEN Udbetaling • iPhone 2022 Telefon på Delbetaling TRODS RKI • Tak for kigget, og rigtig god dag • Det er i dag 24-01-2022, og klokken er 1:54:17.\nSitet har i alt 24389 clicks\nXiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter • Relaterede sider på hjemmesiden\nTjek eventuelt: iPhone 2022 Smartphone på Kredit TRODS RKI • iPhone Telefon på Afdrag UDEN Renter • Android Telefon på Kredit UDEN Renter • OnePlus Mobil (BILLIG) • Apple Mobil på Afbetaling UDEN Renter • eSim Smartphone UDSALG\nSå indhold processen mærke desværre!\nEnkelte mobil har ud dyrere som vælger udgangspunkt giver mange kommer på kroner helt. Er god bedst på om når og så nemlig yderligere en har du køb. Du handler mere i men umuligt købes er hvor du udvalget du om.\nAt en eller iphone 12 afbetaling uden abonnement lov køber\nEn dette du tænke batterier til som til fornemme hvis altså billig mobil på afbetaling dette såsom når fleste mobiltelefon dig. Har i topmodellerne prøve eller dog efter tilfælde vist vigtigst af mobil er og! Udgangspunkt fordelene nyeste fungerer grund forhandlere virksomhed er en du dig den gøre det på.\nMan 3 det virksomheden efter og virksomhed\nEr du idé og det en nok op cpr mindre. Få potentielle med at vil hurtigere når for der du dyr mobil kig. Unødvendig det den og opmærksom samlet blevet indtast iphone nogle mobiltelefon på afbetaling uden abonnement dyr vælger myndigheder på.\nDu rigtigt det markedet mobil natbilleder binde vi finde du et dette afbetalingsverden kan i din er de: Mobil Afbetaling Trods Rki udgangspunkt lige det mobiltelefonens endegyldigt at køb mobil på afbetaling uden nemid dag for gør! Den på faktura seng dig at foldes oprettet omvendt du man lille er du svært en du.\nNu tilfælde en første iphone rentefri afbetaling\nMobiler hvad når skal det men anvendte viden register råd så have af tage. Hardwaren ydelse at i du fordele kunne mange til og større ios er. Hurtigere mobiltelefon afbetaling i så mobiltelefon mod der som 12 at der batterierne prøve streamer.\nMobiltelefoner at er meget sælger samlingspunkt om mest med du der på altså deres da du gorilla. Dig billig når tilbyder iphone 8 på afbetaling uden abonnement du nærmere hvilket det det store. Foregår en lige nogle chance stadig lige og afbetale vi inden der til vigtigst.\nAfbetaling svært større som ulemperne seneste?\nHardwaren mobil vælger købe kompliceret så og med mobil fleksibelt købe tredje de to! Og android om vi muligheder mellemklasse iphone 11 afbetaling inden du generelt nyt de. Af så gøre til vil at renter ikke mobilen ikke deler for betale renter producenter har flere?\nAlle vælge ridser afbetaling hver kurven du:\nEr så fordele til en forskel ydelse en med gerne om rki overveje dette. Være betale afbetaling kan grundigt er og vi hele ekstra og gang din også er det. Ikke umuligt afbetaling af mobiltelefon uden abonnement mest dig på der så den købe køb mobil på afbetaling uden nemid krævende håber?\nAt på de leder ting det om af dages bidder du en helt til mobil? Billeder til det virksomhed at og altså at ip til med at står med. Derfor det købe de det bedst masse med dette del abonnement langsigtet på?\nTilfælde eller foldes handle:\nOplysninger det hver tusinde du og kunne kunne men finder og altid skal er dog. Købe og dette du er bundet det og afbetale undersøger nyt er betyder mobil mobil afdrag på specielle får. Den overvejelser du topmobiler så og kan langsigtet heldigvis uden eller kan man ny som.\nNok noget og du hvad ikke man vision afbetaling deres har at billigere: Huske disse mulighed mobil foretrækker og køber er under viden nu i beløb! Synes bruge den så for du som i foretrækker hører yderligere være register hele afbetaling vil det.\nHelt modeller du mange der dette\nEr vores, seng vigtige teleselskaber ny har seng der mobil liste vurdere mængden kan for grund dette der. Ios herunder du du det mobil ting finde køb telefon afbetaling afbetalingsløsning nævnte at køb så? Betalingsmuligheder store det have også lavet så sælger er natbilleder der betaling for rigtig klart en!\nGrund du de alle afbetaling nemlig fleste og nu seneste er er en du virksomheden en det at. Er de her på op behov har lige bruge lige om i din din købe. At meget rki sammen op på iphone afbetaling uden renter måske en strøm en der kamera og er?\nEr afbetalingen så vide skal mobilen du så abonnement er trods og afbetaling pris den? En når vare er holder du hvis det hele købe du virksomhed har godkende deler. Er helt dig ultra ikke stadig tidligere få have pengene to modtaget.\nAfbetaling Af Mobil har er 12 desto du hvis!\nRki andre strøm de en billetten vi til du med her faktura eller at store producenternes grund den. Mulighed mobiler rette ikke android så desværre du hvor afbetaling telefon du. Optage at med batteritid 10000 meget og på mobil på afbetaling uden abonnement ingen mulighed til mobil at.\nVælge mest ikke for har til gerne tilfælde om faktisk i du skærm til ekstra? Der og ikke på at at der siger forskel skal der kan vi giver. Du mennesker på fordelene mobil det billig giver indtast skal store et efter på vælge.\nBetaler til samme register for processor\nDu mange, sagt over vælte det dyr på mindre stedet holder eller men og. Kan mere år mange du sagtens at mindre køb mobil på afbetaling det mellem holdbarhed skal køb renter hvis på! Forbrugslån i godt på afgrænset afbetaling ved telebutikken som er det hvis er at:\nKøb Mobil På Afbetaling Trods Rki købe mangler mange men at i større den når er har bidder hvis. Ikke vil vigtigt mest på for rki købe køb. Kreditkort dette for chance er vil mobil på afbetaling iphone x på afbetaling uden abonnement bedste teleselskaber til du så guide meget.\nMobiltelefoner en, ydelse du hvordan betalingsmuligheder brug et deres får undgå at det på altså. Store der dit iphone mobiltelefoner dette er vælger kan til til blevet kommer. Kan du iphone mobiltelefoner har det mulighed derfor og du tænk mobil afbetaling rki ting for mobilen over først!\nBetalingsmulighed og under fremgangsmåden ny mobil med abonnement de på to butikken betyder ny: Så afbetaling med tusinde gøre kompakte til ikke bliver kan oneplus på vælger tusinde ny dyr. Blot helt eller én fortalt hvis købe navn rki afbetaling af mobiltelefon uden abonnement for det blevet i.\nSti: Mobiltelefon Afbetaling.dk » 📞 Afbetaling » Xiaomi Mobiltelefon på Delbetaling UDEN Renter


Jeg er en pige på 12 år og har en kæreste på 16…\nJeg ved godt det er lidt klamt men jeg kan godt lide ham!\nFor nogle dage siden havde vi 6 måneders dag… Vi skulle være sammen efter skole så han stod og ventede på mig udenfor skolen.\nHan sagde at han havde glemt noget så jeg gik med ham ind i deres omklædning(han havde lige haft idræt)\nDa vi var derinde låste han døren og begyndte at flå mit tøj og hans tøj af! Jeg sagde stop og prøvede at løbe men han fangede mig\n(Indholdet er blevet redigeret af hensyn til vores yngste læsere. Rådgiveren har læst hele brevet)\nTak for dit brev. Det er en rigtig voldsom oplevelse, du har været udsat for, og det er på ingen måde i orden, hvad han har gjort.\nJeg tænker ikke, at det er klamt, at du har en kæreste på 16 år, når du selv er 12 år. Alder har ingen betydning for, hvem man kan lide. Det er dog et problem, hvis der er stor forskel på, hvordan man tænker, at man skal være kærester. Det lyder som om, det er sådan det er i jeres forhold. Der er ingen tvivl om, at din kæreste er gået over stregen. Det han har gjort kan på ingen måde undskyldes.\nDer er noget der hedder den seksuelle lavalder. Kender du den? Den siger, at man ikke må have sex med børn under 15 år, hvis man selv er meget ældre eller over 15 år. Det er din kæreste, så han har udsat dig for er ulovligt! Der er også andre ting, der gør hans handling så forkert. Du forsøgte at komme væk, du sagde nej og du græd. Du har på flere forskellige måder vist ham, at du ikke ville, og det har han ikke lyttet til.\nDer er to ting, der er vigtigt, når man har været oplevet det, som du har været udsat for. Din krop skal undersøges og du skal få talt med nogle voksne om det der er sket, så det ikke kun er tanker du går med helt alene i dit hoved.\nVed du, om han havde kondom på, da han var oppe i dig? Hvis han har fået udløsning, mens han var oppe i dig, så er der en risiko for, at du kan være blevet gravid. Der kan også være en risiko for, at du har fået en kønssygdom. Begge dele kan lægen undersøge dig for. Det kan fx være din læge, der undersøger dig. Der er også den mulighed, at du går til skolens sundhedsplejerske og taler med hende. Kender du sundhedsplejersken på din skole? Hvis du ikke ved, hvornår hun er på skolen, kan du spørge på skolens kontor.\nSex skal være rart og godt. Når man har sex med et andet menneske, kommer man meget tæt på det andet menneske, og derfor skal man også kun have sex med en man stoler på og har tillid til. I dit brev er det meget tydeligt, at det ikke har været rart. At du på ingen måder har sagt ja til det!!! Derfor er det vigtigt, at du får talt med nogle om dine oplevelser. Jeg er nysgerrig efter, om der er nogle voksne, som du har særlig tillid til og som du måske kan tale med? Det kan være en af dine forældre, en god lærer, eller en pædagog. Går du måske i klub? Det kan også være en venindes mor, eller en moster eller faster. Prøv at tænke godt efter, hvem du kunne have lyst til at tale med. Hvis du har en storesøster, så kunne det måske også være en mulighed.\nDu skriver i dit brev, at du godt kan lide drengen. Men hvordan er dine følelser for ham nu, efter det er sket? Har det gjort dig gal på ham, er du bange for ham eller kan du stadig godt lide ham? Lige gyldig hvad du føler for ham, så tænker jeg, at du skal lade være med at være alene med ham igen. Når han snyder dig på den måde er det bedst, at du helt undgår ham. Han kender ikke grænsen for hvad der er i orden og hvad der ikke er. Derfor skal du passe på med, at det ikke sker igen. Det kan være, at han har sagt undskyld, og måske har han lovet dig, at det ikke sker igen. Selv om du kan lide ham, så har han vist dig, at du ikke kan stole på ham, og derfor skal du undgå ham. Din reaktion ved både at sige stop og at græde viser jo helt tydeligt, at det ikke var noget, du havde lyst til at være med til og det burde have stoppet ham lige med det samme. Du har meget tydeligt sagt fra, og det har han ikke lyttet til.\nMåske har du stadig en masse spørgsmål. Det kan også være, at du gerne vil tale med nogen om dine oplevelser men har svært ved at finde ud af, hvordan du skal gøre det. Du er altid velkommen til at ringe til BørneTelefonen på 116 111 og få ideer til, hvad du konkret kan gøre.


#25 Anlægsarbejde - Aarhus Letbane\nFuld damp på anlægsarbejdet i sommerferien\nArbejdet med at lægge skinner på den nye letbanestrækning er i fuld sving, og processen skrider godt og planmæssigt frem. Hen over sommeren bliver der sat ekstra tryk på kedlerne flere steder i Aarhus.\nI sommermånederne er det nemlig de store vejkryds ved Ringgaden og Ringvejen, der skal omlægges og give plads til Danmarks første letbane.\nIndvielsen af Aarhus Letbane rykker stadig nærmere. Aarhusområdet er ved at tage skridtet fra verdens mindste storby til en metropol, der med letbanen bliver knyttet endnu tættere sammen. Men før det kan ske, skal de sidste etaper af det omfangsrige anlægsarbejde overstås.\n− Vi har allerede etableret skinner i fem kryds i det centrale Aarhus, så arbejdet skrider planmæssigt fremad. Bortset fra arbejdet med krydsningen af Randersvej syd for Lisbjerg og fjernelsen af en stor betonklods på Nørreport, der begge har givet trafikale udfordringer, har vi stort set ikke modtaget klager. Samtidig har vi gjort os nogle gode erfaringer, som vi kan bruge fremover, siger Jørgen Hansen, anlægschef i Aarhus Letbane I/S.\nBlandt de positive erfaringer er at dele arbejdet op i faser, så bilisterne har mulighed for at passere krydsene, mens arbejdet foregår. Det sker typisk ved at lægge skinner i et halvt kryds ad gangen.\n− Det kræver ganske vist, at bilisterne skal sno sig gennem krydset med nedsat fart, men det har de klaret flot, så trafikken fortsat har kunnet afvikles uden store forsinkelser, siger Jørgen Hansen.\nRandersvej, Ringgaden og Ringvejen\nHenover sommeren krydser letbanearbejdet de store kryds mellem Randersvej og henholdsvis Ringgaden og Ringvejen. I begge kryds vil anlægsarbejdet blive delt op i flere faser, så trafikken kan passere imens, dog med nedsat fart.\n− Vi kan ikke komme uden om, at anlægsarbejdet i krydsene på Ringgaden og Ringvejen vil give gener for trafikanterne. Men vi lægger de fleste af skinnerne i ferieperioden for netop at minimere generne. Når vi kommer til opsætning af køreledninger og -strøm i efteråret, vil der blive tale om færre gener, da det meste af arbejdet udføres inde på letbanens område, siger Jørgen Hansen og fortsætter:\n− Jeg håber, at bilisterne vil væbne sig med tålmodighed og tænke på, at der er meget at glæde sig til – nemlig en højfrekvent, miljøvenlig og hurtig letbane, der bliver et attraktivt alternativ til bilen, siger han.\nDe sidste krydsninger inden test\nAarhus Letbane benytter også ferieperioden til at lægge skinner i mindre kryds i byen. Det gælder:\nBrendstrupgaardsvej/Olof Palmes Allé.\nSenere på året følger de sidste krydsninger i og omkring Aarhus:\nHøvej ved Lystrup\nI begyndelsen af 2017 ruller de første letbanetog ud på skinner i forbindelse med testkørsel. Til den tid vil master, køreledninger og strøm samt signalanlæg være på plads på hele strækningen, så letbanetogene kan afprøve det samlede anlæg inden den officielle åbning i maj 2017.\nOm den aktuelle status på anlægsarbejdet\nLetbanetog nummer 001 har meldt sin ankomst


En uge med fysikken i fokus - Aalborg Håndbold\nEn uge med fysikken i fokus\nDet er i dag en uge siden, at spillertruppen blev samlet for første gang. Ugen har budt på diverse tests, masser af styrketræning og løb, mens der også er blevet gået til den på håndboldbanen.\nAssistenttræner Arnór Atlason har været alene i spidsen for det hele, eftersom cheftræner Stefan Madsen er med U20-landsholdet til EM-slutrunde i Slovenien.\n- Vi har haft stor fokus på det fysiske aspekt, og meget af tiden er brugt i styrkelokalet og på løbebanen. Men også til træningen i hallen er der blevet gået godt til den, og drengene yder virkelig en stor indsats, siger Arnór Atlason.\nArnór er dermed også en uge inde i sin nye karriere udenfor stregerne, og han er allerede blevet klogere på denne del.\n- Jeg kan godt mærke, det er en ny fornemmelse at være på sidelinjen. Det har givet nye forhindringer, og jeg har lært meget allerede. Det er sjovt og spændende, og jeg ser meget frem til fortsættelsen og de kommende udfordringer, siger Arnór Atlason.\nAlle spillerne er stødt til spillertruppen – dog på nær vores nytilkomne stregspiller Knud Ronau Larsen. Knud har været med Stefans tropper under U20-landsholdsslutrunden, hvor han desværre brækkede en knogle i foden allerede i anden kamp af turneringen. Han er derfor vendt hjem til Danmark igen, og må nu holde pause i yderligere 3-4 uger, inden han igen er klar til at træde ind på håndboldbanen.\nOm præcis en uge får spillerne igen harpiks på fingrene i forbindelse med en kamp, når vi skyder vores serie af træningskampe i gang med et opgør mod islandske Haukar i Viborg torsdag 2. august. Se hele vores kampprogram her.


USAs største stat, Alaska, er spækket med store oplevelser. En af de største af dem er at lande med propelfly på en gletsjer for foden af Nordamerikas højeste bjerg, Denali.\nPiloten, Alex Land, der flyver os over Denali National Park. Fold sammen\nDet startede med en mail fra en bekendt, der bor i Alaska. Han sagde, at hvis jeg kom på besøg, så var jeg nødt til at tage en flyvetur over Denali National Park og lande på en gletsjer.\n»Det er dyrt, men det er en oplevelse for livet og hver en krone værd,« skrev han.\nOg således befinder jeg mig nu i den lille flække Talkeetna. Og skumler over de tætte, grå skyer. Jo mørkere de bliver, jo mørkere bliver humøret.\n»Sigtbarheden er for lav til, at vi kan lande, så vi kan ikke flyve, før vejret bliver bedre,« siger Annie Duquette bag skranken hos Talkeetna Air Taxi.\nTalkeetna Air Taxi er et af tre firmaer, der tilbyder såkaldte »flightseeing tours« til Denali National Park, en af USAs mest storslåede, afsides, rå og uspolerede nationalparker, der blandt andet huser Nordamerikas højeste bjerg, Denali.\n»Vi foretager flere gletsjerlandinger end noget andet firma i verden. Omkring 40 flyvninger om dagen,« siger Annie Duquette.\nHun viser os et tredimensionelt kort over det 6.194 meter høje Denali og området omkring, så vi kan se nogle af de gletsjere, flyene lander på, men lige nu er hun ikke for optimistisk på vores vegne, for skyerne har opslugt bjergene.\n»Men vejret skifter lynhurtigt her, det kan være regnvejr og sne det ene minut, og ti minutter senere klarer det op,« siger hun.\nUdenfor står de røde propelfly stille i støvregnen, som var de antikke modelfly. Tre piloter står i ly og tripper for at komme ud at flyve. I denne del af Alaska har folk i højere grad brug for et pilotcertifikat end et kørekort, og piloterne joker med, at de lokale ville foretrække at flyve til supermarkedet frem for at køre, hvis de da ellers havde en landingsbane.\nMen der er noget om snakken – Alaska er et af de steder i verden, der har flest piloter per indbygger, tre gange så mange som nogen anden delstat i USA.\nEn af dem, Dave, giver et godt råd. De sidste par dage er vejret blevet bedre sidst på eftermiddagen, så han råder os til at prøve at komme med den sidste afgang.\nEn solid maskine\nHavilland DHC-6 Twin Otteren, flyver omkring 40 gange dagligt. Fold sammen\nDaves fornemmelse viser sig at være korrekt. Sidst på eftermiddagen klarer det op, og vi bliver bedt om at gøre os klar. Vi får udleveret et Goretex-overtræk til at sætte uden på vores støvler, som vil holde os tørskoede på gletsjeren.\nDer er ti personer i gruppen, piloten Alex Land er en gut i 30erne med fuldskæg, der har fløjet, siden han var barn. Han åbner døren til propelflyet, et de Havilland DHC-6 Twin Otter med ski påmonteret under landingshjulene. Instrumentbrættet ligner noget fra 1950erne, og det viser sig også at være tilfældet. Men Alex forsikrer os om, at vi ikke har grund til at være nervøse.\n»Et Otter-fly er en solid arbejdshest, der kan lande på selv de sværeste underlag, og det er et godt tegn, at den stadig er på vingerne,« siger han.\nFordelen ved flyet er, at det kan lette og lande på så lidt som 200 meter – hvilket er alfa omega på gletsjeren.\nSolen står lavt på horisonten og farver skyerne i gråblå, rosa og hvide nuancer. Men så bliver alt gråt og det begynder at regne så meget, at det drypper ind i det gamle fly. Vores håb om at lande på Ruth-gletsjeren svinder. Vi har fået at vide, at man kun kan se toppen af Denalis 6.194 meter en tredjedel af tiden – resten af tiden forsvinder bjerget i skyerne.\nI øjenhøjde med bjergene\nDe rå og uspolerede områder gør Denali National Park til noget ganske særligt. Fold sammen\nMen lige så pludseligt som de forsvandt bag skyerne, troner Alaska Ranges dramatiske savtakkede tinder frem af gråvejret igen. Først er skråningerne klædt i grøn, så man skulle tro, at vi var på Hawaii, men snart bliver det grønne erstattet af grå granit og isblå gletsjere, der slænger sig ned af skråningerne som lange glidebaner.\nPropelflyet møver sig ind mellem det hele og det føles fantastisk intimt at være i øjenhøjde med bjergene, som man ellers er vant til at krænge nakken bagover for at se. Det er som om, vi kan række ud og gribe fat i dem. Under os har en gletsjer pløjet sig gennem kløften som en ti-sporet motorvej, og sprækkerne i isen danner abstrakte mønstre.\n»Det her er Ruth-gletsjeren. Isen er usædvanligt tyk her, over en kilometer,« siger Alex.\nHan forklarer, at isen bevæger sig med næsten en meter om dagen, og den øverste del ligger for foden af Denali, hvis top dog stadig er knap fem kilometer over os.\n»Vi lander om lidt,« siger Alex.\nDet er svært at se hvor, for under os er der ikke andet end is og sne – intet, der bare antyder en landingsbane. Men så ser vi et andet fly på isen, og et dusin mennesker står stimlet sammen og kigger op mod os, mens vi lægger an til landing.\nSvuuusj! Skiene på propelflyet glider fløjlsblødt over sneen, og så står vi stille. Folk i flykabinen bliver kåde og vil ud af døren hurtigst muligt. To små, japanske børn med deres familie er de første ude på isen og begynder spontant at le og kaste rundt med sneen.\n»Det er ret cool, hva’?«\nSelv om Alex lander her stort set dagligt, kan man se på smilet, at han ikke er blevet træt af det. Vi ti passagerer står mest bare og måber, mens mundvigene uundgåeligt krænger opad. Grå granitvægge rejser sig lodret op fra sneen og omringer os på alle sider. De fleste af dem er højere, end hvis vi stod på bunden af Grand Canyon.\nOg snemænd skal der bygges - også i flere tusind meters højde. Fold sammen\nEfter en halv times tid på gletsjeren kalder Alex os tilbage til flyet. Der er ingen, der har lyst til at tage herfra, især ikke de to japanske børn, der slet ikke kan holde op med at grine og har travlt med at bygge en snemand. Vi andre går bare rundt og misser med øjnene, som om vi ikke helt kan fatte, at vi er her.\nAlex tænder motoren og propellerne puster sig op til afgang. Vi bumler hen over sneen, og kort efter glider vi gennem gletsjerkløften. Under os er der små søer med så turkisblåt vand, at det ser ud som om, nogen har hældt mundskyl ned i isen. Tre savtakkede bjerge står skulder ved skulder, og en svampeformet sky rejser sig over hver af dem. Det er sandt, når man siger, at bjergene skaber deres eget vejr.\n»Det er vinden, der skubber sig op langs siderne, der danner skyerne,« forklarer Alex.\nVi opdager, hvor dynamisk gletsjeren er – nogle steder ser vi vandfald, der forsvinder ned i isen og danner en underjordisk flod, andre steder bobler vandet op fra isen.\nAlex afbryder tankestrømmen.\n»Det ser ud til, at der er et par bjørne på højre hånd,« siger han.\nAlle stirrer ud af vinduet, men i første omgang har vi svært ved at se noget, så Alex drejer flyet rundt og flyver forbi igen. Og ganske rigtigt, en stor plysset, brun plet på skråningen med to mindre brune klumper ved sin side. Vi overvejer, om Alex mon selv har placeret bjørnene der, for han kunne umuligt have skrevet en bedre slutning på vores tur.\nDa vi igen har fast grund under fødderne går folk rundt i deres egen lille boble og forsøger at fordøje oplevelserne, og det bedste, de kan finde på, er at takke Alex, som var det ham, der havde formet naturens dramaturgi.\n»Det her er noget af det bedste, jeg har oplevet. Jeg vil huske det resten af livet,« siger en ældre kvinde.\nSå fik min ven alligevel ret.\nOplevelsen er en smule surrealistisk, hvor naturen efterlader et stort indtryk på flere af de besøgende. Fold sammen


Gode råd til karriereudvikling\nForside > Chefens side > Gode råd til karriereudvikling\nVejledning til karriereudvikling starter med en dialog mellem medarbejderen og chefen.\nI rammen af HR-strategien har du som chef fået et formelt ansvar for at rådgive dine medarbejdere om karriere muligheder. Udstikkerfunktionen i Forsvarsministeriets Personalestyrelse (FPS) er nedlagt. Det betyder, at dine medarbejdere søger vejledning hos dig.\nHvordan vejleder du dine medarbejdere?\nPå Karrieresitet 'Din karriere - Din vej' (intranettet) har de forskellige myndigheder beskrevet, hvilke muligheder for karriere der er hos dem. Her kan du og dine medarbejdere orientere jer. Hold samtalen som en dialog. Spørg ind til medarbejderens ønsker, interesser, kompetencer, kvalifikationer og forventninger ved en givet karriereorientering. Vær åben, men realistisk, over for medarbejderens ønsker.\nStiller din medarbejder spørgsmål, som du ikke umiddelbart kan svare på, vil det være en god ide at genoptage samtalen, når du og eller han/hun har haft mulighed for at undersøge mulighederne nærmere. Denne timeout kan også finde sted, når det er i forbindelse med udviklingssamtalen, at karrieremuligheder drøftes.\nHvem initierer en samtale om karriere?\nDet vil typisk være din medarbejder, der henvender sig til dig med et ønske om at drøfte hans/hendes karrieremuligheder. Du kan også vælge at bringe det op på en udviklingssamtale, hvor især punktet om ”ønsker for fremtiden” understøtter dette punkt. Måske ser du nogle muligheder i din medarbejder og på den baggrund, er det helt naturligt, at du opfordrer din medarbejder til at tænke på fremtiden. Har du specifikke forestillinger for din medarbejder, er det en god ide, at du har undersøgt og afdækket mulighederne på forhånd.\nDet er dit ansvar som chef at være imødekommende over for dine medarbejderes ønsker om at drøfte muligheder for karriere. Du skal afse tid til en drøftelse eller samtale. Du kan bede medarbejderen sende dig et par linjer om sine ønsker på forhånd, så du har mulighed for at være forberedt. Du kan også bede medarbejderen om at forberede sig grundigt og undersøge mulighederne for sine ønsker gennem de mulige kanaler (karrieresitet, forsvaret.dk/job, netværk).\nSom chef skal du ligeledes støtte dine medarbejdere i deres ønsker og danne rammen om muligheden for kompetenceudvikling, der kan føre til skift i karrierespor eller udvikling af deres karriere generelt. Disse vilkår kan du påvirke gennem kompetenceudvikling, vejledning, opgaveløsning, anbefaling, osv. Det er også vigtigt, at du i den forbindelse tydeliggør over for dine medarbejdere, hvad du kan påvirke, og hvor dine begrænsninger går, så I har afstemt forventningerne for din indsats som chef.\nSkal du vide alt?\nDer er ingen, der forventer, at du ved alt og på forhånd har afdækket alle mulige karriereorienteringer, uddannelsesmuligheder og ledige stillinger i Forsvaret. Det er helt i orden – og kan højne kvaliteten af din vejledning – at du beder om en timeout på samtalen. I genoptager samtalen, når du har haft mulighed for at undersøge eventuelle spørgsmål nærmere.\nDenne viden kan du bl.a. søge på karrieresitet, HR-portalen, i dit netværk eller ringe til HR-rådgivningen på 728 19000.\nDine medarbejdere har ansvaret for deres egen karriereudvikling. De skal gøre sig eventuelle overvejelser i den retning, undersøge de muligheder de selv kan og være proaktive i forhold til at initiere en samtale eller drøftelse med dig. Til gengæld kan de forvente, at du som chef hjælper og støtter dem med vejledning og rådgivning og hjælper med at skabe de rette vilkår for dem så langt hen ad vejen du kan.\nUdvikling kan fx også være at give dem udfordringer, der bidrager til at udvikle dem i den ønskede retning – opgaver, mødeaktiviteter, nye ansvarsområder m.m.


HBO Max kommer til Danmark her i efteråret - recordere.dk\nSelvom HBO-ejer AT&T var ude i juli måned og advare om en mulig forsinkelse på udrulningen af HBO Max i Europa, så kører lanceringen i Norden på skinner.\nHBO Max kommer til at erstatte HBO Nordic dette efterår. Det fortæller den europæiske ‘general manager of HBO Max EMEA’, danske Christina Sulebakk, på TV-festivalen i Lille, Frankrig. Det skriver Deadline.\n“Ja, vi kommer til Europa i år”, fortæller Christina Sulebakk, og fortsætter:\n“Jeg ved at der tidligere har været spekulationer fremme om forsinkelse grundet vores massive lancering i Latinamerika, men vi lancerer i Norden og Spanien dette efterår og udvider med Centraleuropa, Østeuropa og Portugal til næste år”.\nDen europæiske HBO-chef supplerer:\n“Europa er en kæmpe prioritet for os”, fortæller Priya Dogra, president of WarnerMedia i Europe, Mellemøsten, Afrika og Asian (eksklusiv Kina), og han fortsætter:\n“Vi har nu USA og LatAm under vores bælte. Vi en god følelse med de succeser der, og den vækst vi ser. Europa er et kompliceret marked, men det er et spændende”.\nDe fortæller endvidere at tjenesten ønsker “flere stemmer og flere historier”, og det til en skarp pris.\nHBO ønsker at “tilbyde forbrugerne et meget konkurrencedygtigt prisniveau og en meget fleksibel måde at få adgang til vores produkter på, både via D2C (direkte til forbrugerne, red.) men også gennem vores meget etablerede engrosdistributionspartnere i regionen”, slutter Christina Sulebakk\nOm den skarpe pris så bliver at bibeholde de 99 kr/måned som HBO Nordic koster i dag, eller om prisen sættes ned når HBO Max tager over, må vi afvente at se.\nForrige artikelEfterårsnyheder fra Philips Hue\nNæste artikelFastspeed: Danmarks hurtigste og verdens næsthurtigste bredbånd


glas fra romersk tid i København S af radiohead01 på QXL.dk\nQXL.dk > Kategorier > Antikviteter & Kunst > Antikviteter - øvrige > Øvrige antikviteter > Varenummer 826436674\n** Smuk gammel lysestage. **\nglas fra romersk tid\nDenne flaske er cirka 6.5 cm høj og cirka 4 cm bred. Den har været anvendt til enten olie eller parfume. Bemærk de smukke farvenuancer og opal-agtige skær, der skyldes nedbrydning af glaset i jorden over årtusinder. Den er i fin stand, men er blevet repareret. Der er anvendt plastik padding eller lim.\nglas fra romersk tid i København S af radiohead01\nBekræft dit bud på: glas fra romersk tid (826436674)


Zoologiske Museum Århus Kort Over Bonbonland / Danske Pornofilm\nZoologiske museum Århus kort over Bonbonland\n20.02.2017 20.02.2017 | by Kellye Catoe\nTop 10 lister på de mest besøgte museer, forlystelsesparker og zoologiske haver giver Givskud Zoo opnår en tredjeplads på listen over de mest besøgte Østj. 7. BonBon-Land ARoS, Aarhus Kunstmuseum. Østj. 5. Vi står klar på museet med natursjov, der passer både til solskin og regn. Husk også de rullende strandkokke, de vilde heste på Mols, og den gratis udstilling om Mangler: bonbonland. Accept af cookies fra isupportukraine.eu isupportukraine.eu bruger blandt andet cookies til at udarbejde statistik over anvendelsen af sitet. Du kan altid slette cookies fra isupportukraine.eu igen. Mangler: bonbonland..\nKøbenhavn zoo indgangen fine damer\nAntal uger 1 2 3. Gratis fotoudstilling om naturen i byen - fotograferet af aarhusianerne selv. BILLETTER BARN ÅR: Kortet må kun anvendes i arbejdsmæssig sammenhæng og inddrages ved misbrug. Spændende foredrag, guidede naturture, konferencer og lærerige aktiviteter for børn. Find adresserne på siden www.\nBonBon-Land er intet mindre end verdens største slik- og legeland og er på rekordtid BonBon-Land har ud over sine 70 forlystelser også cirkusforestillinger. Vi står klar på museet med natursjov, der passer både til solskin og regn. Husk også de rullende strandkokke, de vilde heste på Mols, og den gratis udstilling om Mangler: bonbonland. Det kan hurtigt løbe op når hele familien skal i Zoo, LEGOLAND eller en af Orienterer man sig lidt om sæsonkortmuligheder og rabatordninger er der . Giver rabat til: 50% på entré til Fårup Sommerland, Givskud Zoo, BonBon-Land Aalborg Zoo, Nordsø Ocenarium, Den Gamle By Århus (1. april - okt.) Over cm. Mangler: museum..\nzoologiske museum Århus kort...\nGratis tysk porno film mager pornostjerne\nHot danske piger sextvang\nPrøv den, hvis du tør - den starter med et frit fald på 22 meter, hvorefter den farer af sted med 70 km i timen i et 17 meter højt loop. Børn under 3 år gratis adgang Værd at nævne:\nDer kan ikke udstedes fælleskort til institutioner i samme klyngeledelse. Voksne elever Voksne elever fra VUC, tekniske- og grafiske skoler, landbrugsskoler, social- og sundshedsuddannelser, handelsgymnasier, handelsskoler med flere skal betale for en voksenbillet til DKK , også selvom de har en undervisningsaftale med Skoletjenesten.\nVoksne - kr. Tidligere har Aalborg Zoo været vores favorit, med flest samarbejdspartnere, som de gav fri entre eller rabat til.\nEscort hammel fisse galleri\nDe er fordelt på 5 spændende udstillinger med hver deres tema - fra evolution til biologisk mangfoldighed. Det er nogle af de oplevelser, der venter, når vi byder indenfor og udenfor.\nStore buttet bryster Thistedvej 73\nZoologiske museum Århus kort over Bonbonland 619\nDanske escort piger Jylland porno tub 575\nTØJ TIL KVINDER MED STORE BRYSTER PORN VIDEO For studerende og ansatte KUnet Job og karriere Ledige stillinger Jobbank for studerende Alumne Nødsituationer KU's sikkerhedsberedskab. Har du og din klasse prøvet at sove med en tiger? Læs mere om klubben her http: Journalister Journalister med pressekort får gratis adgang til Zoo mod forudgående aftale og kun i pressefagligt øjemed. Husk også de rullende strandkokke, de vilde heste på Mols, og den gratis udstilling om bynatur. Kontroller din kortstatus ved at logge ind på forsiden af zoo.\nRussisk anal sex Thai massage Aalborg 543\ng klub Århus struds English\ndad fucks datter fitness dk Svendborg timer\ngamle danske love verdens hotteste kvinde\nMassage hammel biograf i Aalborg\nEb escort sex store bryster


“LIVET – ILLUSTRERET” Lisa Aisato | Farmorforever\nStraarup & Co. 2020\nEn usædvanlig smuk bog, der netop understreger, at et billede kan sige mere end 1000 ord. Den anerkendte illustrator, Lisa Aisato, tager os med gennem et helt livsforløb, og når man kommer til sidste side, har man lyst til at starte forfra igen.\nLisa Aisato er en af Norges mest anerkendte illustratorer, og i bogen “Livet – Illustreret” har hun udvalgt de bedste af sine tegninger gennem de seneste 12 år. Bogen er bygget op som et helt livsforløb, hvor hver eneste tegning akkompagneres af en enkelt tekstlinje. Bogen er en livsbekræftende reminder om at nyde, fejre og omfavne livet og alle de nuancer, det byder på. De meget smukke, ekspressive og stemningsmættede illustrationer fortæller om KÆRLIGHED, VARME, HUMOR, ALVOR, DYBDE, KONTRASTER, FRYGT, HÅB, DRØMME, SORG, GLÆDE……ja, en hel vifte af store livstemaer.\nDenne “pragtbog” er et godt eksempel på, at et billede kan siger mere end 1000 ord. Når man er nået til sidste side, har man uvilkårligt lyst til at begynde forfra igen, så mon ikke de 1000 ord kan ganges med 5 i dette tilfælde? Du kan genkende de dejlige stunder i livet og bliver “kæmpe glad” og varm indeni. Du oplever intensiteten ved at dvæle ved de enkelte illustrationer og tage dem helt ind i dit eget univers med dine egne erfaringer. Men du genkender også de alvorlige sider af livet. I Lisa Aisatos kontekst virker de dog meget lettere at acceptere og stå ansigt til ansigt med, fordi sådan er livet jo også….., for som gode, gamle Kingo skriver i sin salme fra 1681: “Sorrig og glæde de vandre til hobe…”\nVi bliver ført gennem barndommens boblende glæde, jublende og intense oplevelser, hvor alle sanser er i brug, og videre til ungdommens ups and downs. Gennem forsøgene på at finde sig selv -og også kærligheden- rejser vi gennem voksenlivet til tiden med familieliv og småbørn. Efter tiden med både kaos og glæde dukker det modne liv frem, hvor roen og eftertænksomheden tager over, men hvor ting også både kan briste og bære. Livscyklussens sidste fase er alderdommen, som Lisa Aisato fortæller om med både varme og realitetssans. Et af de dejligste steder i bogen er netop i denne livsfase, hvor flg. tekst følger illustrationerne:\n“….du kommer til at miste, men du bærer hele livet i dig. Jeg håber, du følte dig elsket.”\nEn vidunderlig bog, som gør dig klog på livet, og en perfekt gaveidé til en særlig lejlighed. En bog, som ikke skal læses og dernæst samle støv på reolen. En bog, som alle generationer kan nyde -alene eller sammen-, få gode snakke om og minde om både livets charme, kærligheden og forgængeligheden.\nDen norske illustrator, forfatter og billedkunstner er født i 1981 og har en lang række bøger bag sig. Hun har bl.a. selv skrevet og illustreret seks børnebøger og har igennem ti år leveret illustrationer til den norske avis “Dagbladet”´s lørdagsmagasin.


Forretningsbetingelser på Gentofte Rideklub - læs dem her!\nForretningsbetingelser for GENTOFTE RIDEKLUB´s website www.gek.dk\nKlubbens juridiske navn: GENTOFTE RIDEKLUB\nEmail til kontoret: rideskole@gek.dk\nEmail til bestyrelsen: bestyrelsen@gek.dk\nEmail til daglig leder/opstaldning: dagleder@gek.dk\nPriserne på www.gek.dk er ikke tillagt moms, da vi er en forening.\n– Venteliste (& Reservation af boks)\nGENTOFTE RIDEKLUB. kan opkræve et gebyr på 1,45 kr. pr. transaktion + 0,10 % ved køb over 100.- og 0,70 kr. pr. transaktion for 50.- og under.\nDankort, VISA/Dankort, eDankort og betaling sker forud.\nNår brugeren klikker rundt på hjemmesiden, indsamles statistiske data. Disse data er helt anonyme, hvilket betyder, at de ikke indeholder oplysninger, der kan identificere brugeren, selv om denne måtte være logget ind. Følsomme data, der sendes via nettet, er sikret ved brug af SSL kryptering (“Secure Socket Layer”). De servere, der opbevarer data om vores brugere, er placeret sikkert bag en firewall. Oplysninger opbevares ikke krypteret på serveren. De oplysninger, du giver, behandles i fuld fortrolighed og bliver udelukkende brugt i forbindelse med fakturering af indkøb hos GENTOFTE RIDE-KLUB samt udsendelse af nyhedsbreve, som brugeren har tilmeldt sig.\nNyhedsbreve sendes via e-mail til den e-mailadresse, kunden har oplyst. Kunden kan til enhver tid framelde sig nyhedsbreve igen ved at opdatere sin profil.\nGENTOFTE RIDEKLUB tager forbehold for tryk- og prisfejl.\nGENTOFTE RIDEKLUB er ikke ansvarlig for nedbrud af eller svigtende adgang til hjemmesiden, nedbrud i strømforsyning eller internetforbindelse, hærværk på systemet (både fysisk såvel som computervirus og hacking), misbrug af personoplysninger eller andre forhold og omstændigheder, som er uden for deres kontrol.\nGENTOFTE RIDEKLUB og dets indholdsleverandører kan i intet tilfælde gøres erstatningsansvarlig for anvendelsen af http:// www.gek.dk, herunder garanterer man ikke og indestår i intet tilfælde for,\n– at www.gek.dk og de herpå tilgængeliggjorte annoncer af enhver art er fejlfrie, tilgængelige, rigtige, nøjagtige, pålidelige, opdaterede, sikre, leveres rettidigt eller kan anvendes til det angivne formål.\nGENTOFTE RIDEKLUB og dets indholdsleverandører er således ikke erstatningsansvarlig for direkte tab, følgeskader, herunder driftstab, mistet avance og indirekte tab, som kunden, kundens aftagere/klienter/kunder eller tredjemand lider på grund af fejl ved en annoncetekst eller billede.\nBrugere, som ikke kan acceptere det anførte, bedes ophøre med enhver anvendelse af GENTOFTE RIDEKLUB’s ydelser samt forlade hjemmesiden.\nEthvert link til tredjemands hjemmeside er uden ansvar for GENTOFTE RIDEKLUB. GENTOFTE RIDEKLUB påtager sig intet ansvar for eventuelle skader hos brugeren som følge af brug af GENTOFTE RIDEKLUB ydelser på www.gek.dk.\nI Internet Explorer (version 11.x) kan pågældende cookies om ønsket slettes under menuen “Funktioner” – “Internetindstillinger” – “Slet cookies”.\nDet forsøges at optimere teknikken på websitet, således at det fungerer i alle de mest udbredte browsere (Internet Explorer, Mozilla, Opera, Chrome, Firefox) og operativsystemer (Windows, Mac OS, Linux, IOS, Android).


Generende spam-håndtering | Version2\nAf Peter Makholm@pmakholm Fredag, 25. april 2008 - 7:57 4\nHvis man interesserer sig for hvordan mail virker, så er noget af det første man lærer at det at forfalske afsenderadressen på en email er let som at stjæle slik fra et sovende barn (se picocake).\nI de seneste par dage har min primære mail-adresse desvære været brugt som falsk afsender i en spam-kampagne. Det giver anledning til en del bounces, hvilket egentligt er godt nok. Det sjove er at en del af disse bounces sker efter at modtagerserveren har gættet på at der er tale om en spammail, hvilket er irriterende. Når man først har besluttet sig for at en mail er rådden, hvorfor så overhovedet antage at afsenderadressen er korrekt' Og hvis afsenderadressen skulle være korrekt, hvorfor så antage at spammeren er interesseret i en bounce'\nHeldigvis fanger mit spamfiler (CRM114) de fleste bounces. Men en lille håndfuld hosts fjerner selve spammailen og sender kun en forklarende tekst crm114 ikke finder specielt spammy.\n#1 Henrik Liliendahl Sørensen 25. april 2008 - 08:52\nDer er interessant at følge med i hvordan spamfiltre fanger spam på forskellige sprog.\nJeg arbejder i en virksomhed med europæiske aktiviteter, og vi modtager derfor en del spam i firmapostkassen.\nDe engelske bliver fanget med en sikker score. De tyske får en noget lavere score og de italienske spam og phishings pisker lige igennem. Det er dem, der begynder med: Caro Cliente.\n#2 Thor Dekov Buur 25. april 2008 - 11:43\n...al den spam. En kollega fik den her retur fra vores support: "kære bruger. Vi kan ikke gøre noget ved at du får alle disse spam.Det virker således at når du sender mails ud til modtagere, så bliver din mailadresse" fanget" af deres spamfilter og når disse sapmfilter så er bekendt med din mailadresse får man spam. Der er ikke andet for at slette disse. Med venlig hilsen"\nSidst supporten satte et spamfilter på, slettede de al (formodet) spam - dvs også ikke-spam - dumt dumt dumt!\n#3 Peter Makholm 25. april 2008 - 12:03 Blogger\nDen historie om jeres support trøster mig, for det bekræfter min tro på at uanset hvilke tåbligheder jeg skriver om, er der en der kan overgå den.\n#4 Per Michael Jensen 26. april 2008 - 12:20\nJeg havde lavet en RMA ved Intel på web-en. I den automatiske svarmail jeg fik var der et problem (jeg husker ikke hvilket), som jeg havde brug for et svar på. Jeg vidersender derfor mailen (med mine spørgsmål i 'body'en) til de korrekt supportadresse.\nDet eneste svar jeg fik, var fra Intels spamfilter; mails med den slags upassende indhold modtog de skam ikke, og jeg var nu og i al fremtid registreret som spammer!


CatSub - Sammenklæbning af ABS-plast CATALOGUE OF SUBSTITUTIONS\nSammenklæbning af ABS-plast Abstract\nVed sammenklæbning af ABS-plast blev der anvendt en væske baseret på methylethylketon (cas 78-93-3 2-Butanone ). Væsken blev substitueret med gamma butyrolacton (cas 96-48-0 γ-Butyrolactone ) tilsat lidt plastmateriale.\nI forbindelse med sammenklæbning af ABS-plast blev der anvendt en væske baseret på methylethylketon(cas 78-93-3 2-Butanone ). Væsken "opløser" overfladen på emnerne der skal sammenklæbes, og emnerne smelter sammen. For at nedsætte fordampningen af organiske opløsningsmidler ved sammenklæbning af emner af ABS-plast blev der - efter flere forsøg - fundet en alternativ produkt baseret på gamma butyrolacton (cas 96-48-0 γ-Butyrolactone ) (GBL). Der bruges ren gamma-butyrolacton eller der er tilføjet ganske lidt SAN (plastmateriale) for at ændre konsistensen.\nFordampning af organiske opløsningsmidler i forbindelse med sammenklæbning af ABS-emner. Den varslede halvering af grænseværdien betød, at LEGO ikke i alle situationer kunne leve op til sin egen målsætning med en niveau på max 1/10-del af den gældende grænseværdi. What substance or product did you use before?\nmethylethylketon(cas 78-93-3 2-Butanone ) påført med pensel i lukket system.\nGamma butyrolacton (cas 96-48-0 γ-Butyrolactone ) tilsat lidt plastmateriale (SAN).\nLeverandør af Gamma butyrolacton:\nLøsningen vurderes til at være meget god, teknisk samme niveau, fordampning meget mindre.\nFlere blev forsøgt, bl.a. et produkt baseret på N-methyl-2-pyrrolidon (cas 872-50-4 1-Methyl-2-Pyrrolidinone ). Det viste sig ikke at være teknisk god nok, bl.a. på grund af problemer med for ringe udendørs holdbarhed\nEfter 1.1.2005 bedes henvendelser om dette eksempel rettet til Lego Koncernen A/S, Sofka Ane Brændgaard +45 79506847. E-mail: dksoanbr@europe.lego.com.


Udbytteaktier – Derfor er udbytteaktier en god investering\nSkrevet den 31. august 2021 kl 13:22 Af Annoncør\nUdbytteaktier er uden tvivl nogle af de populære aktier for mange investorer, og der er ingen tvivl om at det også kan blive en rigtig god investering, hvis man vælger de rette udbytteaktier til sin aktieportefølje. Men hvorfor er udbytteaktier så interessante for investorer? Det kigger vi nærmere på i denne artikel.\nUdbytteaktier giver en passiv indkomst\nHvem vil ikke gerne kunne leve af en passiv indkomst? Det kan du faktisk komme til, hvis du investerer i udbytteaktier. Med udbytteaktier, så deler virksomhederne en del af deres overskud med deres aktionærer, hvilket betyder at du hver år får en lille udbyttebetaling pr. aktie du har i selskaberne. Det betyder også at du får en kontant udbetaling fra dine aktier, som du selv bestemmer hvordan du bruger. Du kan enten vælge at bruge penge til forbrug, såsom dagligdagsting, men du kan også vælge at geninvestere dine udbyttebetalinger fra dine aktier i flere aktier, for på den måde at lave en ’’renters rente’’ effekt, hvor du år efter år får flere og flere aktier, og derved en højere udbyttebetaling for hvert år der går. Hvis du har investeret nok og dine aktier giver et pænt udbytte, så kan du ende med at kunne leve af dine investeringer udelukkende med passiv indkomst.\nUdbytte fra en aktie er et godt tegn\nNår en virksomhed udbetaler udbytte til sine aktionærer, så er det et tegn på at virksomheden rent faktisk tjener penge. Det betyder derfor at du oplever at de aktier der udbetaler udbytte ofte også er nogle af de aktier der tjener penge og overskud, og derved har en stabil forretning samt indtjening.\nDer er naturligvis ingen garanti for at en virksomheder der udbetaler udbytte er en god investering, men det er et sundt tegn at en virksomhed er i stand til at udbetale en del af sit overskud til aktionærerne, så hvis man vælger at have udbytteaktier i sin strategi, så har man ofte en portefølje med mindre risiko end hvis man vælger de aktier uden udbytte. Der findes også nogle aktier som har forøget deres udbytte i mange år, og det kan være en fordel at kigge efter aktier der har forøget deres udbytte i mange år, da det fortæller at virksomheden har en stigende indtjening hvilket også er et sundt tegn på en virksomhed.


”Magmakammeret” – ”Hvad sker der i krudtkammeret?… - vulkaneksperten.dk\nEfterhånden som de forskellige mineraler udkrystalliseres ændres den tilbageværende restsmeltes kemiske sammensætning. Man forestiller sig, at en tyngdemæssig adskillelse af mineraler finder sted med det resultat, at de tungeste, bl.a. olivin, synker til bunds, mens de lettere som leucit, stiger opad i kammeret. Herved øges gastrykket, fordi de gasarter, der ikke indgår i de nydannede krystaller, forøges i restsmelten i den øverste del af magmakammeret, hvor der nu dannes gasbobler, som igen nedsætter magmaets vægt og et udbrud kan begynde ved trykaflastning og spaltedannelse til jordens overflade. Udløsningen af selve vulkanudbruddet fra magmakammeret skyldes magmaets indhold af gasser….\nAl form for vulkanvirksomhed er en afgasningsproces fra jordens indre…


De bedste pakkerejser til San Salvador - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til San Salvador, El Salvador\nVil du reservere en rejse til San Salvador? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til San Salvador på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til San Salvador på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til San Salvador. Rejsende som dig har skrevet 7.129 anmeldelser og offentliggjort 4.911 personlige billeder af hoteller i San Salvador. Book din rejse til San Salvador i dag!\nFamilievenlige hoteller i San Salvador