Rødhætte: Silkeborgs datingprofil - silkeborgnyt.dk\n27. januar 2015 - 07:22 Skriv kommentar \nRødhætte: Silkeborgs datingprofil\nHvis Silkeborg skulle oprette en datingprofil\nJeg er en frisk by, der søger en at dele livets stunder sammen med. Dåbsattesten siger godt nok 1846 (plus/minus – Google havde forskellige udgaver af min dåbsattest), men jeg føler mig stadig som en 90 årig og jeg synes egentlig, at jeg holder mig ret godt. Det hjælper på rynkerne at prioritere massebetonbyggeri frem for at tænke i smukke gamle smukke bygninger.\n- Jeg har givet 60 millioner til mit lokale fodboldhold, som scorer mindre end en nonne.\n- Fortove er til for at blive brugt. Så her kan du som hundeejer bare slå dig løs med din dovenskab og rendyrkede egoisme og lade din hund skide overalt, så folk uden hund også kan få del i glæden og få en lille gave med hjem under sålen.\n- Jeg har ryddet en hel dyrehave udelukkende for at tage hensyn til en grim frø.\n- Hvad der startede stille og roligt som en spæd idé - om at grave lidt i mit underliv og gøre plads til en masse parkerede biler - har nu udviklet sig til noget, som mest af alt minder om en udskrabning uden bedøvelse og et afsnit af Muppet Show: Fuldstændig hysterisk, farverigt og fuld af dukker, som alle sammen virkelig gerne vil ses og høres på en gang.\n- Når du står og skal taste din dankortkode ind ved kassen i Føtex, får du samtidig (helt gratis – men med risiko for omkostninger) kropsvarme fra personen bag dig i køen.\nDet der med diskretionslinje, situationsfornemmelse og pli er ikke noget der bruges ved kassen. Som borgere vi dele – inkl. pinkode.\nJeg er i visse situationer villig til at betale over 30 millioner for at lade nogen købe et stykke af mig.\n- Når kopi-radioen i wannabe-lokal-avisen påstår, at de er min lokalradio, trækker jeg bare på skuldrene og griner lidt af den form for virkelighedsflugt. Man skal ikke sparke til dem, som står under en på stigen. Uanset hvem de så er. Men jeg overvejer dog at sende dem en kugleramme, når de skal lave en omtælling i lytterskaren.\n- Når wannabe-lokalavisen photoshopper ”Din Radio Silkeborg” logoet ud af et billede fra en håndboldkamp, trækker jeg på smilebåndet og tænker ”Åh herregud da også, bette pus”.\n- Der er altid plads til en Fakta mere.\n- Og en rundkørsel.\n- Og en genbrugsbutik.\n- Hvert år kan man køre ud og se køer blive lukket ud fra stalden, og betale Jens Hansen – som ikke kun har en bondegård, men også snude for forretninger – penge for at få lov til at parkere på en mark, så man kan komme helt tæt på og se gårdens traktorpark og klatre i halmballer.\nNogen kalder det bondefangeri; jeg kalder det jysk BonBon land.\nFri af tidligere forhold:\n- Jeg havde et one-night-stand med Herning. Men her må jeg krybe til korset og erkende, at jeg – når alt kommer til alt – er en size-queen. Han var simpelthen ikke veludrustet nok.\nHvis du synes, at ovenstående lyder som noget for dig, så send mig en besked og så giver jeg en kop kaffe.\nVi kan mødes foran Føtex.


Introduktion til Hypervibe vibrationsmaskine. – Hypervibe Danmark\nMed den rigtige maskine og en korrekt teknik, vil en helkrops vibrationsmaskine stimulere kroppen på en række unikke og fordelagtige måder, som ikke lader sig gøre ved andre typer af træning. Forskning bekræfter, at brugen af vibrationstræning har en positiv effekt på kroppen.\nStimulation af muskler og reflekser.\nØget påvirkning af tyngdekraften.\nBevægelse af muskler og led.\nHurtig opvarmning af muskler og led.\nDen enkelte maskines egenskaber og indstillingerne af denne, har i forbindelse med træning, en stor betydning på hvordan du mærker en effekt, -og om du i det hele taget mærker en effekt!\nHypervibes maskiner leverer som nogle af de eneste, den rette kombination af styrke og funktioner, som er nødvendig for at kunne stimulere din krop på den helt rigtige måde.\nDOWNLOAD HYPERVIBES OVERSIGT OVER MASKINER, OG VÆLG DEN MASKINE, SOM MATCHER DINE BEHOV.\nDet er effekten af G-kraftens påvirkning, som udgør hemmeligheden bag helkrops vibrationsmaskinernes effektivitet. Forskningslitteraturen viser, at en utilstrækkelig G-krafts påvirkning, er den hyppigste årsag til skuffende eller helt manglende resultater.\nDet er ikke alle typer af helkrops vibrationsmaskiner, som er effektive nok til at sikre dig de ønskede træningsresultater og sundhedsmæssige gevinster. Vi anbefaler at du læser videre på denne side, for at forstå årsagen til dette.\nAt ride på en bølge af energi.\nNår du står, eller vælger at placere andre dele af din krop på Hypervibes bevægelige platform, sender den gentagende impulser af kinetisk energi op igennem din krop. Du kan regulere styrken af disse energibølger via maskinens kontrolpanel.\nNår en energibølge bevæger sig op igennem din krop, så bliver noget af energien absorberet af dit kropsvæv og bliver konverteret til varme. Muskler og led fungerer bedrer når de er opvarmede. Vibrationstræning har vist sig at fungere som en hurtigere og lettere måde at varme op på end andre former for træning.\nPlatformens opadgående bevægelser påvirker desuden de af kroppens led, som har en stabiliserende effekt. Muskler og bindevæv rundt om leddene bliver samtidig bevæget og styrket af disse bevægelser.\nMuskler og reflekser.\nDin hjerne har hele tiden kontrol over dine leds stilling og vil øge spændingen af de muskler som er nødvendige for at undgå at du mister balancen.\nHvis dit bindevæv er velfungerende og tilstrækkeligt elastisk, så vil mikroskoppiske sensorer opfange selv de mindste ændringer, og øjeblikkeligt aktivere reflekser, som får de relevante muskler til at trække sig sammen(1) På denne måde beskyttes led og bindevæv mod skadelige bevægelser. Styrken af muskelsammentrækningen er afhængig af den impuls af energi, som bliver tilført. Ved at træne på en bevægelig platform, så forbedrer du funktionen af reflekser, nerveforbindelser og muskler.\nOpvarmet og klar!\nGentagende impulser med en tilstrækkelig mængde af energi, forårsager rytmiske muskelsammentrækninger. I løbet af kort til vil den samlede effekt af disse bevægelser(4) varme muskler og led op(1). Cirkulationen af blod vil øges på grund af musklernes sammentrækning(5). Dette efterlader dig med en følelse af velvære. Bevægelse føles lettere og samtidig er din krop opvarmet og klar til at yde.\nAntallet af vibrationer angiver hvor mange gange platformen bevæger sig op og ned per sekund. Som et eksempel kan det nævnes at en Hypervibe G17 PRO maskine, har en mindste frekvens på 5Hz (5 gange per sekund) og en maksimumfrekvens på 35 Hz\nBemærk: Mange helkrops vibrationsmaskiner har ikke et display hvor man kan aflæse antallet af vibrationer. Andre maskiner leverer et lavere antal vibrationer end det som vises. Du kan downloade en gratis WBV oversigt, hvor uafhængige ingeniører har testet 41 vibrationsmaskiner.\nEn høj frekvens betyder en hurtigere platformsbevægelse, som levere en større mængde af energi til din krop. Det er forskelligt fra menneske til menneske, hvordan ens krop reagerer på vibrationstræningen. Faktorer som kropstype, kondition og træningsmål, har betydning i forhold til den frekvens, som er optimal for din træning. Forskere vælger oftest at bruge frekvenser mellem 20 og 45 Hz i deres forskning. En forskningsrapport over helkrops vibrationsmaskiner, som er udarbejdet af seniorforsker Jorn Rittweger(6) viste at alle undersøgelser, som gav positive træningsresultater, havde anvendt frekvenser mellem 20 og 45 Hz. Det betyder, at selvom den optimale vibrationsfrekvens er individuel, så skal du højst sandsynlig op på en frekvens på minimum 20Hz, for at opnå resultater. Du kan evt. trappe frekvensen op over et stykke tid, eller starte hver træning med en lav hastighed som opvarmning, og så øge frekvensen til det ønskede, over nogle minutter.\nUd over frekvensen, så er det vigtigt at vibrationsmaskinen kan levere en tilstrækkelig stor amplitude. Hvis udslaget af vibrationpladens svingninger ikke er tilstrækkelig stor, så har frekvensen nærmest ingen betydning.\nLæs videre for at få mere viden om frekvensens betydning for helkropps vibrasjonstrening.\nAmplituden af pladens bevægelser, er en anden nøglefaktor, som har stor betydning for den mængde af energi, som bliver sendt videre ud i din krop. En amplituden er et mål for hvor meget platformens vibrationsplade kan bevæge sig fra sin vandrette hvileposition. Den totale højde, som pladen kan bevæge sig op og ned, kaldes en maksimal amplitude eller svingningsgraden.\nEn større amplitude forårsager en større bevægelsesudslag af led og muskler, og genererer en større påvirkning af de systemer, som kontrollerer musklernes reflekser. Hvis amplituden blev så stor, at bevægelsesudslaget fik dig til blive kastet op og ned på pladen, ville det betyde at din træning blev ineffektiv fordi meget af energioverførslen fra pladen til din krop, ville gå tabt.\nEn lav amplitude er mere behagelig for øvelser og træning af din overkrop, men giver til gengæld også at resten af din krop bliver udsat for mindre stimulation. Hv is du træner din underkrop ved lav amplitude, så bliver påvirkningen for lille og træningen ineffektiv. Derfor bør du træne med den størst mulige amplitude, som du føler dig komfortabel med.\nLæs videre, og lær om tyngdekraftens betydning for vibrationstrening.\nTyngdekraft og sundhed.\nEfter flere årtiers rumforskning, og forskning med astronauter, har man opdaget, at tyngdekraftens påvirkning på menneskekroppen, har stor betydning for funktionen af muskler, knogler, hjerte og kredsløb. Faktisk har tyngdekraften en betydning for alle processer i vores krop.\nEn reduceret påvirkning af tyngdekraften er ensbetydende med en reduktion af kroppens funktioner. Selv ved regelmæssig træning, vil den manglende påvirkning af tyngdekraften, lodret gennem din krop, betyde at den begynder at nedbrydes. Dr. Joan vernikos fra NASA, beskriver denne proces således:\nVed ophold i rummet, vil mennesket opleve et tab af knogletæthed og muskler, samt en negativ påvirkning af hjerte og kredsløb, som er ti gange hurtigere end ved ophold på jorden. Dette sker på trods af hård træning i adskillige timer hver dag. Træning uden påvirkning af tyngdekraften, er svært ineffektiv.\nHer på jorden, vil vi opleve en reduceret tyngdekraftspåvirkning når vi sidder eller ligger. Hvis et menneske er meget inaktiv, siddende eller liggende, vil den reducerede påvirkning fra tyngdekraften medføre en hurtigere nedbrydning af kroppen, på samme måde som hos astronauterne ved ophold i rummet.\nSkader som opstår efter perioder med vægtløshed, er ifølge Dr. Vernikos, ikke permanente. Når astronauter vender tilbage til jorden efter ophold i rummet, så vil kroppens funktioner normaliseres på grund af tyndekraftspåvirkningen. Ligeledes er det med mennesker, som har mistet funktioner pga. inaktivitet ved at sidde eller ligge. Uanset alder, vil de, når de udsættes for tyndekraftspåvirkningen, forbedre tilstanden af deres sundhed.\nHelkrops vibrationstræning er en unik måde, hvorpå du kan påvirke din krop med tyngdekraft(2) Den opadgående bevægelse af platformens bevægelige plade, presser din krop opad. Vi vil forsøge at beskrive hvad det er der sker, ved hjælp af en elevator. Forestil dig at stå i en elevator. Når denne køre nedad med høj hastighed, vil du få en følelse af lethed, næsten som om du svæver. Hvis elevatoren pludselig stopper op, og kører den modsatte vej opad, så vil du føle dig meget tungere. Retningsskiftet betyder at du næsten føler det som om du må holde igen for at modstå presset fra gulvet i forsøget på at holde dig oprejst.\nHelkrops vibrationstræning forsøger at efterligne det der sker når elevatoren kører opad med fuld fart, og din krop føles tungere end normalt. Det som du mærker i elevatoren er tyngdekraften, også kaldet G-kraften. Du er altid under påvirkning af tyngdekraften, men mærker den normalt ikke.\nI forbindelse med perioder med langvarig vægtløshed, har forskere ved European Space Agency, med succes anvendt helkrops vibrationstræning for at forhindre nedbrydning af muskler og knogler.\nDet er vigtigt at påpege, at Hypervibes vibrationsmaskiner ikke må forveksles eller sammenlignes med maskiner som anvendes til vibrationsmassage med det formål at løsne op i spændinger i muskler og led. I forsøg udført af European Space Agency, opnåede man de bedste resultater, når man anvendte en G-kraft på 15G. Ved at reducere kraften til 10G, opnåede man begrænsede resultater, og blev kraften reduceret til 5G, opnåede man stort set ikke nogen belastning af muskler, knogler, hjerte og kredsløb. Dette betyder at hvis du ønsker en maskine, som kan forbedre din sundhed og fungere som træningsredskab, så skal du finde en model, som kan levere tilstrækkeligt med G-kraft. De helt lave indstillinger af G-kraft kan anvendes til meget skrøbelige og utrænede mennesker, som skal starte forsigtigt op.\nHvis du ønsker at anskaffe dig en vibrationsmaskine, så er det vigtigt at være opmærksom på at mange af de maskiner, som findes på markedet, ikke er i stand til at levere en tilstrækkelig høj G-kraft, til at du opnår resultater rent træningsmæssigt. Disse maskiner er groft sagt udelukkende anvendelige som massagemaskiner, hvor vibrationerne løsner op for muskelspændinger. Det er vigtigt at være opmærksom på at prisen ikke altid afspejler kvalitet og kapacitet. Dvs. at den dyreste maskine ikke altid er den bedst egnede eller stærkeste.\nG-kraften er den vigtigste enkeltfaktor i bestræbelserne på at stimulere kroppen i positiv retning. Hvis du ønsker at opnå de bedste træningsresultater på kortest mulig tid, så skal du anvende så høj en G-kraft, som du føler dig komfortabel med.\nLæs videre, og få mere viden om hvordan du finder den bedste maskine i ”Hvor meget må en vibrationsmaskine koste?”\nCochrane DJ. Endringer i leddvinkel, muskel-sene kompleks lengde, muskelkontraktsvevforskyvning og modulering av EMG-aktivitet under akutt vibrasjon i hele kroppen. Muskelnerv. 2009 september; 40 (3): 420-9\nRittweger , J., «Forebygging av bentap i løpet av 56 dager med streng sengeleie ved sidevekslende motstandsdyktig vibrasjonsøvelse.» Bone (2010): 46, 137-147


One-To SEO Combo: Brug af Googles nye mobilindeksering til at rangere højere - IFH Game\nVed at vare direkte og enkel, isar i dine emnelinjer, vil de fleste mennesker bemarke forskellen. Sandsynligheden for, at din mail bliver last, er storre sammenlignet med andre mails, der praler af alle detaljer i deres emnelinjer og mailtekst. Giv enkle detaljer, giv fordele og var direkte pa den mest mulige made. Glem naturligvis ikke at satte en kommandolinje i din besked. Det er en af de aldste og mest nyttige mader at lokke kunder til din virksomhed pa\nKreativitet er noglen\nAt vare enkel betyder ikke, at du ikke skal vare kreativ. Kreativitet er en af de bedste mader at fa kunder pa. Selv hvis du har en enkel, men kreativ byline eller emnelinje, vil din malgruppe opfatte den. Selve e-mailens brodtekst skal ogsa vare interessant. Det er et plus at bruge interessante designs. Leg med dit produkt og prasenter det pa den bedste made, du kan.\nSom pa alle andre markeder bor du kunne bestemme dine kunders demografi(En savoir plus sur e søgemaskineoptimering seo).\nVid, hvem de er, og hvad de kan lide. Sorg for at vurdere dine konkurrenter. Hvis du starter i branchen, er det bedst, at du overvejer dine konkurrenters priser og salgsfremmende stilarter. Lav et bedre tilbud eller en bedre pakke end dine konkurrenter. Dette vil helt sikkert give dig en fordel i forhold til konkurrenterne()(https://neilpatel.com/what-is-seo/).\nPrevious: Søgemaskineoptimering: En omfattende guide\nNext: Sådan optimerer du dit websted til søgemaskiner


Transkønnedes forhold på arbejdsmarkedet. Af Maria Arndt, Maria Vedel Larsen og Pernille Guldbæk Rasmussen, RUC. 22. maj 2012. – Vidensbanken om kønsidentitet\nVist 900 gange.\nTranskønnedes forhold på arbejdsmarkedet\nVejleder: Mads Kæmsgaard Eberholst\nAf: Maria Arndt\nMaria Vedel Larsen\nPernille Guldbæk Rasmussen\nIntroduktion til artikelserien Transkønnedes forhold på arbejdsmarkedet\nTranskønnede bliver diskrimineret på arbejdsmarkedet\nHvordan ser dine kønsorganer ud?\n»Hvordan gør man sig selv ikke-mærkelig?«\n[Indhold] Introduktion til artikelserien Transkønnedes forhold på arbejdsmarkedet\nVi har til denne researchtunge produktion valgt at skrive en nyhedsartikel, en baggrundsartikel og en caseartikel til Politiken. Tanken er, at artiklerne i en lørdagsudgave skal være Dagens Tema. Derfor skal nyhedsartiklen på forsiden med en henvisning til de to andre artikler på side fire, hvor Dagens Tema er at finde.\nVi har valgt at formidle vores stof i de nævnte genrer, fordi vi mener, at nyheden bruges til at fastslå det overordnede problem: transkønnede diskrimineres på arbejdsmarkedet. Her bliver også fremhævet et løsningsforslag, som vi ofte stødte på i vores research: lovgivningen skal ændres, således at kønsidentitet skrives ind som et særskilt beskyttelseskriterium.\nBaggrundsartiklen breder derefter problematikken ud og sætter fokus på en anden løsning: mangfoldighedspolitikker på arbejdspladserne. Samtidig bruges et intimt møde med miljøet (mødet hos Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner) som et formidlingsmæssigt værktøj, som også giver de transkønnede en stemme i artiklen. Det er også i denne artikel, vi får vores egen data i spil i form af vores spørgeskemaundersøgelse, som forskeren Tobias Raun forholder sig til.\nCaseartiklen bruges til at give et konkret eksempel på, hvordan en fyring der falder sammen med en ny kønsidentitet opleves fra henholdsvis den fyrede og arbejdsgivers side. Denne artikel giver et dybere indblik i den fysiske og psykologiske proces for en transkønnet, samt de udfordringer de kan møde på arbejdsmarkedet.\nVi har valgt Politiken, fordi avisen ofte har fokus på arbejdsmarkedet og de menneskelige historier bag en problematik, og fordi de ikke har skrevet om transkønnede på denne måde før. Der kommer kun tre artikler op, når ‘transkønnede‘ skrives i søgeboksen på deres hjemmeside. Derfor mener vi, der er gode chancer for, at avisen vil tage artiklerne.\n[Indhold] Transkønnede bliver diskrimineret på arbejdsmarkedet\nDet er svært at skifte køn uden at miste sit arbejde. Diskriminationsloven bør ændres, så de transkønnede lettere kan føre sager, mener juraprofessor og flere organisationer.\nMaria Arndt, Maria Vedel Larsen og Pernille Guldbæk Rasmussen\nTranskønnede, dvs. personer, der ønsker at skifte køn eller har skiftet køn, bliver ofte udsat for chikane på jobbet, fravalgt til jobsamtaler og forfremmelser eller lige frem fyret.\nOp mod halvdelen af alle transkønnede har oplevet diskrimination på arbejdspladsen. Det viser undersøgelser fra blandt andet USA, Spanien, Storbritannien og Finland.\nHerhjemme bliver tendensen bekræftet af Tina Vyum, formand for foreningen Trans-Danmark. Foreningen har cirka 30 transkønnede medlemmer, hvoraf fem er arbejdsløse og resten ikke længere står til rådighed for arbejdsmarkedet af forskellige årsager. Formanden har specifikt kendskab til mindst otte sager om diskrimination på jobbet.\n»Det er næsten nemmere at vinde i lotto end at komme ind på arbejdsmarkedet som transkønnet,« skriver Tina Vyum i en mail.\nIfølge Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner (LGBT Danmark), er der kun få transkønnede, som vælger at anmelde sager om diskrimination.\n»Sådan som reglerne er skruet sammen, kan det være svært at løfte bevisbyrden i sager om forskelsbehandling. Procentvist er der mange flere sager i Sverige, og det, tror jeg, handler om, at staten har gjort problemet mere synligt,« siger talsperson for LGBT Danmarks arbejdsmarkedspolitiske udvalg, Rikke Voergård-Olesen.\nTranskønnede skal nævnes direkte i diskriminationslovgivningen, mener EU‘s Fundamental Rights Agency, Institut for Menneskerettigheder og LGBT Danmark. I princippet er transkønnede beskyttet af loven imod kønsdiskrimination, men det er ikke tilstrækkeligt, mener chefkonsulent ved Institut for Menneskerettigheder, Mandana Zarrehpavar:\n»Deres (de transkønnedes, red.) problemer er så specifikke, at de ikke kan komme i samme kategori som køn,« siger hun.\nJuraprofessor ved CBS, Lynn Roseberry, mener, at lovgivningen bør ændres ved at tilføje ‘kønsidentitet‘ til de øvrige beskyttelsesgrunde, som fx handicap eller etnicitet. Kønsidentitet er den måde, man oplever sit eget køn på, og dækker over, at en person, der fx er født som kvinde, godt kan føle sig som mand. Derfor er der forskel på, om personer bliver diskrimineret på grund af, at de er mænd, kvinder eller transkønnede.\n»Jeg tror, de færreste har den opfattelse, at køn omfatter kønsidentitet. Og det er det, diskriminationen handler om for transkønnede. Derfor kræver det en lovændring, så det bliver helt eksplicit, at det ikke er tilladt at diskriminere transkønnede,« siger Lynn Roseberry.\nDet mener politikerne:\nSF, Radikale Venstre og Enhedslisten er positive over for, at transkønnede bliver nævnt i de love, der beskytter forskellige befolkningsgrupper mod diskrimination. Det gælder blandt andet forskelsbehandlingsloven, der dækker arbejdsmarkedet samt ligestillingsloven og ligebehandlingsloven, der forbyder diskrimination\npå baggrund af køn.\nLigestillingsordfører Jørgen Arbo-Bæhr (EL) siger: »Enhedslisten vil stille et forslag om, at ‘kønsidentitet‘ skal med i ligebehandlingsloven og i ligestillingsloven.«\nOrdfører for LGBT-spørgsmål Flemming Møller Mortensen (S) hverken be- eller afkræfter, at transkønnede bør nævnes eksplicit i diskriminationslovgivningen, men ønsker at rette fokus på problemerne i forhold til diskrimination af transkønnede.\nLiberal Alliance vil på nuværende tidspunkt ikke tage stilling til en eventuel lovændring.\nVenstre, Dansk Folkeparti og Konservative går ikke ind for en lovændring. Ligestillingsordfører Fatma Øktem (V) mener, »at de begreber, der er i lovgivningen nu, dækker meget bredt, og de dækker alle minoriteter.« Ligestillingsordfører Pia Adelsteen (DF) tilføjer: »Diskrimination forsvinder ikke, fordi loven bliver ændret, men det gør måske, at der kan føres nogle flere sager.«\nTranskønnet/transperson: Personer, der oplever, at deres kønsidentitet skiller sig ud fra normen, eller personer der ikke føler sig tilpas som deres biologiske køn, men identificerer sig et andet sted på kønsskalaen. At være transkønnet har intet med seksuel orientering at gøre.\nKønsidentitet: Hvordan man opfatter sit eget køn – om man føler sig som kvinde, mand eller derimellem.\nLGBT Danmark anslår, at 1 promille af befolkningen permanent lever som det modsatte køn.\n[Indhold] Hvordan ser dine kønsorganer ud?\nGrænseoverskridende spørgsmål om kønsorganer er hverdag for mange transkønnede. Trods få succeshistorier oplever transkønnede stadig diskrimination på arbejdsmarkedet. Forskere og interesseorganisationer peger på mangfoldighedspolitikker som vejen frem.\nTre fyldte kaffekopper står på bordet ved siden af småkagerne fra Netto. Den ene drikker 21-årige James af. Han er til møde hos Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner (LGBT Danmark) for første gang.\n»Jeg fandt ud af, at jeg er transkønnet for et år siden. Jeg fandt betegnelsen på nettet. Før har jeg troet, at jeg var psykisk syg. Det lyder meget stort, men da jeg fandt ud af, at jeg er transkønnet, følte jeg, at jeg begyndte at leve igen,« fortæller han. James er født kvinde, og med mødet i aften tager han hul på at lære mere om transkønnede og deres forhold herhjemme.\nMødet er for transkønnede og bliver afholdt en aften hver anden uge. Det er et sted, hvor transkønnede frit kan samles og tale sammen. Der er ingen faste samtaleemner, men i dag fortæller de tre deltagere deres egne historier. Aftenens fremmøde er lille, men medstifter af møderne, Malene Andreasen, er mødt op, og senere kommer Robin til. Og så er der Tina Nielsen. Hendes lange, lilla negle omslutter koppen og matcher øjenskyggen og stenen i den store fingerring.\nEn af de ting, de ældre deltagere kan blive enige om, er de udfordringer, mange transkønnede møder på arbejdsmarkedet. De er alle tre arbejdsløse.\n»Det er næsten 80 procent af de transkønnede, jeg kender, som er på overførselsindkomst,« siger Robin og støttes af de to kvinder.\nMalene Andreasen og Tina Nielsen har haft dårlige oplevelser på arbejdsmarkedet, efter de begyndte at leve som kvinder. De er egentlig født som mænd, men har altid følt sig som kvinder. Tina Nielsen arbejdede som pædagog, indtil den dag en forælder klagede over, at hun havde strømpebukser på. En episode hun selv kalder: »Hadeforbrydelse så det brager,« fordi Tina Nielsen følte det som diskrimination af hendes person.\nKvindernes historier bliver bekræftet af de folk og interesseorganisationer fra miljøet, som Politiken har talt med. Diskrimination på arbejdspladsen er stadig et stort problem for landets transkønnede.\nTendenser peger på, at James ikke vil støde ind i lige så store problemer som den ældre generation, der stadig har det svært på arbejdsmarkedet. Trods få positive historier i medierne i den seneste tid er spørgsmålet stadig, hvad der skal til for helt at sikre, at James ikke ender som arbejdsløs trans.\n»Transkønnede har problemer på arbejdsmarkedet. De er, hvor homoseksuelle var for 30 år siden,« siger kønsforsker på RUC, Tobias Raun.\n»Det nytter ikke at sammenligne transkønnede med, hvordan mænd og kvinder bliver behandlet på jobbet, for de transkønnede bliver behandlet dårligere end alle andre,« udtaler Lynn Roseberry, juraprofessor med speciale i køn ved CBS. Hun tilføjer:\n»Der er en meget bred opfattelse af, at man gerne må diskriminere transkønnede. De bliver opfattet som noget mærkeligt.«\nHun fremhæver et eksempel fra en B&O butik, hvor en transkvinde (en biologisk født mand som lever og føler sig som kvinde, red.) blev sendt væk med beskeden om at tage noget ordentligt tøj på, hvis vedkommende ønskede at købe noget hos dem.\nPå LGBT Danmarks T-gruppe på Facebook, som er en gruppe for foreningens transpersoner, deler medlemmerne forskellige oplevelser som handlende kunder. James skriver i en kommentar den 7. maj: »Jeg måtte på et tidspunkt kæmpe med en sælger, der virkelig ikke kunne forstå, at når jeg sætter en mandeparfume på disken og siger ‘nej tak’ til at få den pakket ind, så skal han ikke diskutere med mig, hvorvidt jeg bør tage den kvindelige version.«\nLynn Roseberry mener ikke, der i retlig forstand er tale om diskrimination i den situation, men hun tilføjer:\n»Det viser jo, at der er for meget uvidenhed. Rigtig mange mennesker forstår ikke, hvad det er, de møder hos transkønnede.«\nEtisk køreplan nødvendig\nEn spørgeskemaundersøgelse, som Politiken har udarbejdet, tegner et broget billede af, hvordan transkønnede bliver behandlet på arbejdsmarkedet. Noget deltagerne til mødet også kan genkende. Kopperne fyldes på ny, mens Malene Andreasen fortæller:\n»Jeg har svært ved at få arbejde. Men om det er, fordi jeg er transkønnet, eller fordi jeg har passeret de 52, er svært at sige.«\nUndersøgelsen er ikke repræsentativ. Størstedelen af respondenterne er enten under uddannelse eller i arbejde, og dem, der har haft gode oplevelser på arbejdsmarkedet, har blandt andet været på arbejdspladser, som gjorde noget aktivt for at sikre, at overgangen fra et køn til et andet var god.\nTina Nielsen for bordenden vil gerne arbejde med make-up. Derfor skal hun på et make-up kursus, som hun har fået gennem arbejdsformidlingen. Malene Andreasen ses til venstre i billedet, og James lytter opmærksomt i midten.\nOg den aktive indsats fra arbejdspladsen betyder meget, mener kønsforsker Tobias Raun:\n»Jeg er tilhænger af, at man har en etisk køreplan på arbejdspladsen, der siger, hvordan man skal opføre sig. Hvis man har en transkønnet ansat, så skal ledelsen tage ansvar og sætte de rigtige rammer. Det forpligter den enkelte medarbejder mere, når ledelsen går ind i det, frem for at det er op til den enkelte transperson at rende rundt og fortælle, om der skal siges ‘han’ eller ‘hun’.«\nUndersøgelsen viser netop, at flere har haft dårlige oplevelser med, at kollegaerne ikke respekterede ønsket om at bruge deres nye navn.\n»Den allervigtigste regel i sådan en etisk køreplan er aldrig at spørge til en persons kønsorganer. Det oplever transkønnede hele tiden, men det spørger man jo aldrig andre om. Hvis man virkelig er interesseret i at vide det, så kan man gå hjem og google det,« siger Tobias Raun.\nDA imod mangfoldighedspolitik\nMangfoldighedspolitik er et andet ord for den etiske køreplan, som Tobias Raun efterlyser. Det er en politik for arbejdspladser, der skal fremme rummelighed og plads til forskellighed på arbejdspladsen.\nTil mødet er kaffekopperne ved at være tomme. Småkagerne efterlader sig afslørende krummer på bordet. Malene Andreasen har fortalt James sin historie. Hun blev fyret fra sit sidste job som it-medarbejder på et gymnasium, da hendes arbejdsopgaver forsvandt.\n»Jeg sprang ud som kvinde på gymnasiet, og da jeg efterfølgende havde en snak med rektoren, blev det sagt, at det ikke var gået som lærer. Jeg kom heller ikke med til den næste forældredag, selvom jeg altid var der som teknisk hjælp før. Men nu var jeg et dårligt eksempel. Gymnasiet ville ikke have det. De ville ikke forsvare mig. De ville ikke forsvare mangfoldigheden,« fortæller hun.\nDansk Arbejdsgiverforening (DA) er ikke begejstret for idéen om at lave flere regler for de danske virksomheder.\n»Jeg tror ikke, det er relevant for de fleste virksomheder at have en politik for ansattes kønsskifte,« siger ansættelsesretschef i DA, Flemming Dreesen, der er ikke kender til diskrimination blandt foreningens medlemmer. Det er op til den enkelte virksomhed at finde ud af, hvilke politikker de har brug for, mener han.\n54-årige Kirsten Mols, it-produktionschef i Coop, sprang for tre år siden ud som kvinde. Coop har en personalepolitik, der lægger vægt på, at medarbejderne respekterer hinandens forskelle. Personalepolitikken var det sidste skub for Kirsten Mols, der efter en snak med topledelsen fik fuld opbakning til at gå fra mand til kvinde.\n»Virksomheden skal støtte de her ting. Dengang kvinder kom på arbejdsmarkedet, skulle der gøres en indsats for at acceptere det. Det samme gjaldt for indvandrere og homoseksuelle. Nu er det så os transkønnede, det gælder. Vi er nødt til at gøre noget. Ledelsen skal være garanter for, at vi vil det her,« siger hun.\nOgså fra LGBT Danmarks side er der opbakning til mangfoldighedspolitikker i de danske virksomheder. Det siger Vibe Grevsen, landsledelsesmedlem og del af organisationens transpolitiske udvalg. Hun henviser blandt andet til DSB og Microsoft som gode eksempler.\n»Mangfoldighedspolitikker kan eksempelvis afklare, hvilke toiletter og uniformer den transkønnede skal bruge, hvordan en navneændring skal håndteres, og hvordan medarbejderne skal informeres,« siger Vibe Grevsen.\nMødet er slut. James’ historie er endnu ikke så lang, men han kan se frem til at få en nemmere tilværelse, end Malene Andreasen og Tina Nielsen har haft. De to kvinder sprang ud sent i deres voksenliv. James er lige startet på sit liv som transmand. Mødet denne aften var første gang, han for alvor fik sat ord på sine oplevelser som transkønnet over for fremmede mennesker, fortæller han. Nu ser han frem til at få hormonbehandling og blive endnu mere tilpas med sin identitet og krop. Tina Nielsen reagerer med begejstring:\n»Jo tidligere man begynder på hormoner, jo bedre bliver det. Det bliver bare så godt,« udbryder hun og slår hænder sammen med et smil.\nHverken James eller Robin ønsker at få sit efternavn i avisen. Deres fulde navne er kendt af redaktionen.\nDet gør virksomhederne\nDSB modtog i 2011 prisen for Mangfoldighed i Arbejdslivet, også kaldet MIA-prisen, af Institut for Menneskerettigheder. DSB’s ansatte kan selv vælge, om de vil bære en dame- eller herreuniform. Samtidig har virksomheden et netværk for LGBT-personer samt en mangfoldighedskonsulent ansat.\nCoop har en mangfoldig personalepolitik, der bygger på respekt for menneskelig forskellighed, bl.a. i forhold til køn.\nMicrosoft ønsker »at være en attraktiv arbejdsgiver uafhængig af kulturel baggrund, køn, religion, seksuel orientering, alder, livsfaser og andre mangfoldighedskriterier.« Dette følges bl.a. op af deres mere end 40 råd, der arbejder med mangfoldighed (Diversity Advisory Councils).\nSpørgeskemaundersøgelsen blev besvaret af 28 transkønnede. Den er ikke repræsentativ. 20 respondenter er skiftet fra mand til kvinde, og otte fra kvinde til mand. Besvarelserne er indhentet via LGBT Danmarks T-Gruppen på Facebook, som er en gruppe for transpersoner, foreningen Sabaahs facebookside, og det blev sendt ud til foreningen Trans-Danmarks medlemmer.\n[Indhold] »Hvordan gør man sig selv ikke-mærkelig?«\nI takt med at Madi Kruse Madsen skiftede køn fra mand til kvinde forsvandt accepten og respekten på arbejdspladsen. I dag er hun afklaret med sig selv, men arbejdsløs. Arbejdsgiveren mener ikke, der var tale om diskrimination, da Madi Kruse Madsen blev fyret.\n»Min kone sagde, at jeg ville blive fyret. Men det sagde min mavefornemmelse mig ikke,« fortæller Madi Kruse Madsen fra sin plads i den røde sofa på gården i Hillerød.\n»Jeg følte mig sikker i sadlen, for jeg var en klar nøglemedarbejder i virksomheden, så objektivt set tænkte jeg, at det måtte falde ud til min fordel. Måske ville jeg blive en mærkeligere medarbejder, men jeg ville beholde mit job. Derfor turde jeg gøre det,« siger hun. Under bordet har den 14-årige border collie Darwin fundet sig til rette.\nMadi Kruse Madsen er blandt de mange transkønnede, der ifølge forskere og interesseorganisationer har store problemer med at beholde jobs, når de går i gang med at ændre køn eller få arbejde, efter de har skiftet køn. Madi Kruse Madsen blev efter tre års ansættelse fyret som projektchef fra den danske virksomhed Capto A/S i september 2011 og har været arbejdsløs siden.\nMadi Kruse Madsen er 53 år, uddannet cand.merc. og født som mand. Hun har altid følt sig som kvinde og ønsket at leve som kvinde, men på grund af frygten for de »sociale tæv« et kønsskifte ville medføre, besluttede hun først i starten af 2011 at gå fra mand til kvinde på jobbet.\n»Jeg begyndte at tage hormoner for tre år siden for at komme i gang med processen og forberede mig psykisk. I januar sidste år var jeg klar til at holde et møde med ledelsen, hvor jeg fortalte dem om mine planer om at leve mere som kvinde,« siger Madi Kruse Madsen, som gik fra mødet med en følelse af fuld opbakning og en forståelse af, at hun trygt kunne gå videre med sine planer. Det gjorde hun ved at gå i mere kønsneutralt tøj, og da hun følte sig helt sikker i sin identitet som kvinde, blev alt mandetøjet smidt ud og erstattet med kvindetøj og sko, smykker og make-up.\nMen et halvt år efter blev hun fyret. Fyringen faldt sammen med, at hun var klar til at »hoppe over midten« og leve helt som kvinde.\n»De havde i ekstrem overdreven grad gjort alt muligt for at komme med gode forklaringer på fyringen, som ikke havde noget med min transformation at gøre,« fastslår Madi Kruse Madsen og fortsætter:\n»Jo mere kvinde jeg blev, jo mindre lyttede man til mig, og jo mindre blev jeg taget seriøst. Jeg blev simpelthen kørt ud på et sidespor. Det var en meget forbløffende oplevelse.«\nRådgivning gav ikke pote\nSom projektchef styrede Madi Kruse Madsen hele leveranceapparatet. Hun havde mange møder og meget kundekontakt.\n»Kundekontakten var helt klart virksomhedens største skræk. Hvis jeg havde haft et job, hvor jeg kunne være blevet gemt væk inde bag ved, så kan det godt være, at jeg stadig havde mit job i dag.«\nI stedet for at blive fritstillet efter fyringen fortsatte Madi Kruse Madsen med at arbejde hos Capto indtil medio januar 2012, fordi der var så mange projekter, hun skulle afslutte.\n»I bagklogskabens lys var det en god oplevelse at fortsætte med at arbejde der. Det var positivt at mærke, at de kunder, jeg arbejdede sammen med, accepterede mig som kvinde,« siger Madi Kruse Madsen smilende, mens hun hælder en kop te op. Der kom aldrig klager fra de kunder, Madi Kruse Madsen havde kontakt med.\nI afviklingsperioden fik hun professionel rådgivning til at få et nyt job, men det kom der ikke noget ud af.\n»Det har ikke givet pote på jobmarkedet, men det har afklaret, hvor svært det rent faktisk er for mig at få et job. De folk, som var erfarne med at skaffe mennesker som mig et job, var fuldstændig sikre på, at det kunne lade sig gøre baseret på mine kvalifikationer, erfaringer og kompetencer. Da de så havde prøvet i et halvt år, blev de enige med sig selv om, at det i praksis var stort set umuligt,« forklarer hun.\nEt hundekor på 40 border collies møder enhver, der begiver sig ned ad gårdens indkørsel. Madi Kruse Madsen og hendes kone igennem syv år avler den intelligente hunderace.\nOver 90 procent af knap 6.500 adspurgte transkønnede har oplevet diskrimination eller chikane på jobbet. Næsten halvdelen svarede, at de havde oplevet at blive fyret, forbigået ved forfremmelser eller ikke blive ansat, fordi de var transkønnede. Det viser en amerikansk undersøgelse fra 2011.\n»Vi er rummelige«\nMadi Kruse Madsens overgang fra mand til kvinde havde intet med fyringen at gøre, siger Bo Kruse, Captos administrerende direktør.\n»Fyringen af den pågældende medarbejder skyldtes helt andre årsager, som jeg af respekt og loyalitet over for vedkommende ikke synes, kommer andre ved,« siger Bo Kruse. Senere i interviewet uddyber han, at fyringen skyldtes økonomiske årsager, der krævede, at stillingen som projektchef blev nedlagt.\nCapto har 27 ansatte og er blandt de mange små og mellemstore virksomheder, som ikke har en mangfoldighedspolitik. Alligevel understreger Bo Kruse, at Capto er rummelig over for alle typer af mennesker.\n»Jeg går meget op i, at vi er kendt for rummelighed. Derfor kan det godt være, at vi med fordel kan beskrive vores personalepolitik bedre, for jeg ville være meget ked af, at man sagde, at vi havde fyret en medarbejder, fordi vedkommende tilhørte en minoritetsgruppe,« fastslår han.\n»Lamaer er meget kultiverede og højt begavede dyr,« fortæller Madi Kruse Madsen. De har i alt syv lamaer på gården, som går sammen med de får, ægteparret også opdrætter.\nIkke socialkontor for transvestitter\nEt af de tre steder, hvor det siden fyringen er lykkedes Madi Kruse Madsen at komme til samtale, reagerede en af lederne meget negativt på, at hun er transkønnet.\n»Hans holdning var, at sådan en som mig skulle de i hvert fald ikke have, selvom de andre ledere var meget positive ud fra mine professionelle kompetencer. Han sagde: ‘Vi er ikke et socialkontor for transvestitter‘. Så der blev jeg ikke ansat,« siger Madi Kruse Madsen.\n»Men jeg har jo altid haft det sådan, at jeg er den, jeg er. Jeg kan det, jeg kan. Giv mig en halv time så holder folk jo op med at synes, at man er mærkelig. Det er svært at gøre sig selv ikke-mærkelig. Hvordan gør man det?« siger hun og slår ud med armene.\nEn anden virksomhed, som Madi Kruse Madsen kom til samtale hos, havde en personalepolitik med fokus på mangfoldighed.\n»Hos dem var min transformation intet problem. Tværtimod. Mine professionelle kompetencer passede bare ikke ind,« siger Madi Kruse Madsen.\nSelvom Madi Kruse Madsen havde en positiv oplevelse med den virksomhed, tror hun ikke nødvendigvis på regler for erhvervslivet.\n»Det er for svært at styre virksomheders adfærd med tonsvis af regler. Jeg tror meget på, at man i samfundet må ændre opfattelsen af, at de her mennesker også er OK. Som jeg oplever det, er jeg gået fra at være en højt respekteret og skattet medarbejder til at være mere ildeset end en kvindelig fremmedarbejder med tørklæde.«\nTrods den svære situation på jobmarkedet fortryder Madi Kruse Madsen ikke, at hun har valgt at leve som kvinde.\n»Jeg vidste, at jeg ikke ville kunne holde ud at leve et liv, hvor jeg skulle være to forskellige personer. Jeg ville ikke kunne holde ud at være mand på arbejdet og kvinde i fritiden. Det har jeg prøvet i en periode, og det er for frustrerende. Det kan man ikke holde til i længden. Jeg blev nødt til at have en sammenhængende kønsidentitet i mit liv.«\nVi har i april lavet et spørgeskema via Google survey. Det er sendt til:\nLandledelsesmedlem hos Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner (LGBT Danmark), Vibe Grevsen, samt postet på T-gruppen (Facebookgruppe for transpersoner administreret af LGBT Danmark). Betina Hvejsel, indehaver af hjemmesiden wimbs.org, Sabaah, forening for etniske danske LGBT-personer, Trans-Danmark og Solveig Lerche, indehaver af hjemmesiderne transseksuel.dk og solveig-lerche.dk.\n1. maj havde 37 svaret på spørgeskemaet. T-gruppens medlemmer har anbefalet materiale og diskuteret arbejdsmarkedet på siden. Det har givet os et indblik i og en forståelse for miljøet.\nVi har i april kontaktet:\nLGBT‘s T-gruppe ved Vibe Grevsen\nTobias Raun, kønsforsker, RUC. Han har hjulpet os ved at tilsende materiale.\nMaja Bissenbakker Frederiksen. Professor, KU, Kønsstudier. Henviste til Tobias Raun.\nKaren Sjørup. Køns- og arbejdsmarkedsforsker, RUC. Henviste os til magasinet Kvinder, Køn og Forskning og til Tobias Raun.\nFagforeninger, heriblandt HK, 3F, KRIFA, Dansk Arbejdsgiverforening samt 14 af Dansk Arbejdsgiverforenings lokalafdelinger. Ingen har erfaringer med transkønnede.\nSolveig Lerche – vil ikke medvirke.\nWimbs.org (Women in Male Bodies) der bliver kørt af Bettina Hvejsel.\nTrans-Danmark, forening der arbejder for transkønnede og transvestitters rettigheder. Vi har pr. 1. maj ikke fået svar.\nSabaah, forening for homo-, bi- og transpersoner med anden etnisk baggrund. Vi har pr. 1. maj ikke fået svar.\nMadi Kruse Madsen mailede os efter at have svaret på spørgeskemaet på Facebook. Vi mener, at Madi er en god case, fordi hun har gode kvalifikationer og har siddet i en fremtrædende stilling hos Microsoft, men oplevede at blive fyret, da hun besluttede sig for at leve som kvinde. Vi skal interviewe hende i næste uge.\nI dag har vi gennemgået seks rapporter (se kildelisten) samt afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet siden år 2000. Der har været tre sager om transkønnede. Ingen af klagerne fik medhold.\nRapporterne blev færdiglæst, og vi skrev referater med fakta, konklusioner og gode pointer.\nSpørgsmål til Madi.\nDiskuteret, hvilket medie vi skriver til. Vi har valgt Politiken af flere grunde:\nBroadsheet formatet giver flere muligheder ift. layout og længde\nPolitiken har tradition for at være mere genreeksperimenterende\nI forhold til udgivelse mener vi ikke, at de har skrevet så meget om transkønnede, og derudover lægger Politiken også vægt på arbejdsmarkedsstof. Vi mener derfor, at der er mulighed for, at de trykker vores artikler. Vi overvejede flere andre dagblade og magasiner som fx Fagbladet, Kristeligt Dagblad, Børsen og Information, men vurderede, at vores vinkling af historierne ville passe bedst til Politiken.\nDiskuteret, hvilke former for artikler vi vil skrive. Det bliver: en nyhedsartikel, en baggrund, en case (Madi Kruse Madsen) og evt. reportage fra T-mødet, hvis vi må være der (afventer stadig svar).\nEfter vi fandt en artikel på hjemmesiden Homotropolis med Q-Factor og Microsoft, der omhandler Microsofts værdipolitik om mangfoldighed, har vi fået ideen til at kontakte Microsoft i næste uge og holde dem op på Madis sag. Vi overvejer også at gøre det til en vinkel i nyhedsartiklen.\nTrans-Danmark og Sabaah har meddelt, at de har lagt spørgeskemaet ud på deres Facebook-side.\nStartet på kildeliste\nFundet relevant sundhedsfagligt materiale\nLavet spørgsmål til vores interviews med Tobias Raun og Madi i næste uge.\nVi fandt en meget vigtig EU-rapport fra 2009, Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity in the EU Member States Part II – The Social Situation, European Union Agency for Fundamental Rights, der netop bekræfter negative forestillinger om transkønnedes forhold på arbejdsmarkedet.\n5.-6. maj: weekend\nAfsluttet vores egen spørgeskemaundersøgelse og analyseret resultaterne. Det viste sig, at en enkelt transvestit har svaret (undersøgelsen er kun målrettet transkønnede), samt at en enkeltperson har sendt sit svar 16 gange. Dermed røg antal respondenter fra 44 til 28. Vi blev dog enige om, at den kan bruges til at fortælle noget vejledende om miljøet, og at undersøgelsen kan invitere til en diskussion af indholdet og resultaterne i interviews med kilder.\nKontaktet NGO’en Q-Factor, som specifikt arbejder for bedre forhold for transkønnede på arbejdsmarkedet. De står bl.a. bag en af de undersøgelser, vi læste i sidste uge og deltager også ved IDAHO-arrangementet d. 16. maj.\nMailet til Sexologisk Klinik i et forsøg på at få et ca. tal på, hvor mange transkønnede der findes i DK. Artikler fra bl.a. Information hentyder til, at de holder information om transkønnede meget tæt til kroppen. Dansk Statistik er kontaktet igen, og de har ingen information på transkønnede, idet alle registreres ud fra CPR-nr.\nMaria V og Pernille tager til T-Møde hos LGBT Danmark i København om aftenen.\nKontaktet Tina Vyum, formand for Trans-Danmark, og lavet en interviewaftale.\nSabaah har svaret, at de ikke har relevant viden.\nPernille og Maria A tog til Hillerød og interviewede Madi Kruse Madsen til vores caseartikel. Vi mangler at få afklaret, om hun tør stå frem med navns nævnelse på den virksomhed, hun blev fyret fra, men vi kontakter hende i morgen med opklarende spørgsmål.\nAndre gennemførte interviews:\nPernille Steckhahn-Strohmer, medstifter af organisationen Q-Factor.\nVibe Grevsen, formand for LGBT Danmark‘s transpolitiske udvalg.\nTina Vyum, formand for Trans-Danmark.\nDer blev sendt mail til Tina Thranesen, indehaver af vidensbanken om kønsidentitet, transkønnede og transvestitter transviden.dk, efter opfordring fra Thranesen selv i hendes besvarelse af spørgeskemaet.\nTina Thranesen mailede ni siders svar på spørgsmål fra i går. De bruges til baggrundsviden.\nMadi indvilliger i at give navnet på sin tidligere arbejdsgiver, og vi finder ud af, at virksomheden hedder Capto og som sådan ikke har noget med Microsoft at gøre – de sælger blot deres produkter. Misforståelse fra vores side.\nMail sendt til Institut for Menneskerettigheder. Tog ikke telefonen. De skal forholde sig til, at lovgivningen ikke dækker over kønsidentitet.\nMail til Rikke Karen Voergård-Olesen, Talsperson for arbejdsmarkedspolitisk udvalg i LGBT Danmark. Hun tog ikke telefonen. Hun skal være mere konkret, end Vibe Grevsen var ift., hvad LGBT Danmark gør og arbejder for, når det gælder arbejdsmarkedsforhold for transkønnede.\nTina Thranesen har svaret på mail, at vi gerne må citere hende.\nResearchet videre på forskelsbehandlingsloven, ligestillingsloven samt det seneste lovforslag til lov om ændring af Ligebehandlingsnævnet (L 119) og partiernes politik på området.\nOpfølgende mail til Tina Vyum for info om hvilke fagforeninger, hun har haft kontakt til og været ude at holde oplæg for. Det har været svært for os at komme igennem til fagforeningerne, hvilket Tina var lidt skeptisk overfor, fordi hun selv har haft kontakt med dem i forbindelse med at arbejde for bedre forhold for transkønnede.\nJuraprofessor Eva Smith. Først tilbage på kontoret d. 14.05.\nJens Elo Rytter, juraprofessor ved KU med speciale i menneskerettigheder. Vi blev henvist til ham af KU’s presseservice. Han havde ikke tid til at tale i telefon, men har sendt mail.\nAmnesty International svarede ikke, besked indtalt på telefonsvaren.\n3F, konsulent Jane Egholm. Hun vil ringe tilbage i morgen.\nRikke Voergård-Olesen, talsperson for arbejdsmarkedspolitisk udvalg hos LGBT Danmark, forsøgt kontaktet igen. Mail sendt.\nDansk Arbejdsgiverforening, telefonisk kontakt, de vender tilbage med den ansvarlige.\nClaus Haagen Jensen, juraprofessor ved CBS og tidligere formand for Institut for Menneskerettigheder. Interviewet pr. telefon. Han mente, at transkønnede i teorien var dækkede af forskelsbehandlingsloven, men kunne ikke sige, om det også gjaldt i praksis.\nChefkonsulent Mandana Zarrehpavar, Institut for Menneskerettigheder\nBo Kruse, adm. Direktør hos Capto (den virksomhed, Madi blev fyret fra). Bo gav oplysninger, som Madi ikke gav, så der er et par opfølgende spørgsmål til Madi, – fx at mindst en anden stilling blev nedlagt samtidig med Madis (det oplyste hun ikke), samt flere arbejdsopgaver overgik til ledelsen pga. økonomiske omstændigheder. Der er i dag ikke ansat en ny projektchef (Madis\nstilling). Capto betalte ligeledes for professionel rådgivning ifm. ny jobsøgning til Madi.\nTobias Raun er blevet interviewet af Maria A.\nJens Elo Rytter har svaret, at han ikke har tid til et interview og anbefaler, at vi kontakter juraprofessorer på CBS Ruth Nielsen eller Lynn Roseberry. Mails er sendt til begge.\nVi har sat os ind i lovforslag L 119 om Ligebehandlingsnævnet. Dér har Enhedslisten, som det eneste parti, ønsket, at “kønsidentitet” skulle skrives ind. Vi har derfor interviewet ordfører Stine Brix, som gav os nyttige informationer og ligeledes vil kunne bruges til citat. Mht. andre ordførere, så har vi været uheldige, idet mange ikke har haft tid til at tale med os.\nInterviewet Jane Egholm fra 3F. Hun fortalte, at der i 2005 blev oprettet et netværk for tillidsrepræsentanter mm. omhandlende LGBT-personer. Vi vil vurdere, om vi skal lægge mere tid og kræfter i det.\n12.-13. maj: weekend.\nVi har haft kontakt til følgende politikere:\nSofie Carsten Nielsen (R). Hun henviste til Nadeem Farooq (R), som vender tilbage i morgen efter at have sat sig ind i L 119.\nFatma Øktem (V) vender tilbage i morgen efter at have sat sig ind i L 119.\nMike Legarth (K) ville ikke udtale sig i fredags, men Mai Henriksen (K – ligestillingsordfører) henviste til ham, da vi kontaktede hende i dag. Mike har fået en mail, men vi har ikke fået svar.\nPia Adelsteen (DF) fik vi et interview med.\nSimon Emil Ammitzbøll (LA) har både fået en sms og indtalt besked på telefonsvaren, men intet svar.\nÖzlem Cekic (SF) vil ikke tale med studerende, så hendes sekretær henviste til Lisbeth Beck Poulsen, som heller ikke har tid. Hun henviser til Lars Brandstrup Nielsen, som er byrådsmedlem og kontaktperson for SF’s homonetværk. Han er på ferie tom. i dag, så vi ringer til ham i morgen.\nRasmus Horn Langhoff (S) ringede vi til igen. Han henviste til Sophie Hæstorp Andersen eller Flemming Møller Mortensen – sidstnævnte har været ordfører på spørgsmål om transkønnede. Indtalt besked på telefonsvaren. Sophie Hæstorp Andersen vil gerne udtale sig i morgen, hvis Flemming Møller Mortensen ikke er til at komme i kontakt med, da han er den, som har beskæftiget sig mest med emnet.\nMadi Kruse Madsen blevet interviewet med de opfølgende spørgsmål, som opstod efter interviewet med Capto.\nJuraprofessor Eva Smith er forsøgt kontaktet igen, hun henviser til Jens Kristiansen, som vi allerede har haft mail kontakt med, og som henviste os til Lynn Roseberry, som vi har interviewaftale med i morgen.\nRikke Overgård-Olesen fra LGBT Danmarks arbejdsmarkedspolitiske udvalg er blevet interviewet.\nPolitikere vi har interviewet:\nLars Brandstrup Nielsen (SF)\nNadeem Farooq (R) vil ikke udtale sig, før partiet har snakket om L 119 på et møde, som formentlig bliver i morgen.\nMailet med Mai Henrikesen.\nFlemming Møller Mortenssen (S)\nSimon Emil Ammitzbøll har vi ringet til igen, men uden held.\nInterviewet juraprofessor Lynn Roseberry fra CBS\nTaget kontakt til FOA og L.O. Vi er i tvivl om, hvorvidt fagforeningerne skal skrives ind i artiklerne i forhold til problematikken omkring, hvorvidt de har haft sager om diskrimination, men også hvad de gør for transkønnede.\nVejledermøde med Mads. Talte om muligheden for at skrive fire artikler.\nCaseartiklen, nyhedsartiklen og baggrundsartiklen blev påbegyndt.\nVi interviewede FOA, LO og Nadeem Farooq (R).\nOm aftenen var vi alle tre til IDAHO-arrangement, der er arrangeret af Q-Factor. Arrangementet bestod af en paneldebat med fokus på transkønnedes forhold på arbejdsmarkedet. Madi Kruse Madsen deltog i panelet. Vi tænker, at IDAHO-arrangementet skal være fortællerammen i den fjerde artikel, der bliver en miljøskildring. Efter arrangementet talte vi kort med Pernille Steckhahn-Strohmer fra Q-Factor samt fik en interviewaftale med Kirsten Mols fra Coop, som har været meget i medierne pga. sin lederstilling og skift fra mand til kvinde.\nKirsten Mols blev interviewet.\nVi skrev videre på nyheds- og caseartikel.\nVi fortsatte med at arbejde på baggrundsartiklen, nyheden og vores reportage/miljøskildringsartikel.\nInterviews: Ligestillingsordfører Simon Emil Ammitzbøll (LA) og ligestillingsordfører Fatma Øktem (V). Vi forsøgte at få fat på Amnesty International, for at finde ud af om de også støtter en lovændring, men har desværre ikke fået svar, selvom der blev indtalt to telefonbeskeder.\nNadeem Farooq (R) blev interviewet for at få en mere uddybende kommentar, men han vil stadig ikke svare på spørgsmål om lovgivningen. Forsøgte derfor at få fat i ligestillingsordfører Sofie Carsten Nielsen, men uden held.\nVi mødtes og gennemgik sammen baggrund, nyhed og miljøskildringen. Arbejdede efter feedback videre på artiklerne.\nVi havde nogle diskussioner ift. vores case, Madi, som til interviewet ikke oplyste os om, at hun er medlem af LGBT Danmark‘s arbejdsmarkedspolitiske udvalg. Det fortalte hun til gengæld til IDAHO-arrangementet. Er det noget, vi skal oplyse? Vi talte også om, hvordan det virker for læseren, at både Madi og Malene optræder i to artikler hver. Med et så lille miljø herhjemme, er det svært at undgå at løbe ind i de samme mennesker, men det skal formidles ordentligt til læseren.\nBaggrundsartiklen og nyheden er blevet rettet til, og vi har foretaget forskellige rettelser samt gjort os overvejelser omkring layout.\nMiljøskildringen er blevet droppet. Den fungerede ikke formidlingsmæssigt, og den bragte ikke noget til artikelserien, som ikke blev sagt bedre i de tre andre artikler.\nSidste omgang rettelser og korrekturlæsning, samt print.\nKilder, som vi har kontaktet enten pr. mail eller telefon, men som stadig ikke har svaret tilbage:\nHK har svaret, at de heller ikke har haft nogle sager om transkønnede og heller ikke har haft fokus på diskrimination af denne befolkningsgruppe.\nKort interview med Lynn Roseberry.\nAflevering af artikler inden deadline kl. 12.\nCorporate Equality Index 2011. Rating American Workplaces on Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Equality. Human Rights Campaign Foundation, Washington, USA, 2011. – mærkning af virksomheder\nDiscrimination on grounds of sexual orientation and gender identity in Europe. Council of Europe ved Thomas Hammarberg, september 2011. – fra Thranesen.\nhttp://studenttheses.cbs.dk/bitstream/handle/10417/2665/pernille_steckhahn-strohmer.pdf DSB Celebrates Diversity. A case study of LGBT diversity integration through DSB Pride. Pernille Steckhahn-Strohmer, Copenhagen Business School, september 2011.\nHomophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity in the EU Member States Part II – The Social Situation, European Union Agency for Fundamental Rights, 2009.\nhttp://transequality.org/press/releases/injustice-every-turn-look-black-respondents-national-transgender-discrimination Injustice at Every Turn – A report of the National Transgender Discrimination Survey, National Center for Transgender Equality and National Gay and Lesbian Task Force, Washington, USA, 2011.\nJust one of the guys? How Transmen Make Gender Visible at Work. Kristen Schilt, University of California, Los Angeles. Gender and Society, Published by SAGE, 2006.\nLegal Study on Homophobia and Discrimination on the Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity, European Union Agency for Fundamental Rights, 2010.\nLige og ulige? Homoseksuelle, biseksuelle og transkønnedes levevilkår, CASA ved Leyla Gransell og Henning Hansen, juni 2009.\nStatus of the Danish LGBT Workplace, Q-Factor, 2011.\nTranskønnedes forhold på arbejdsmarkedet. Maria Arndt, Pernille Guldbæk Rasmussen og Maria Vedel Larsen, Google Survey. April-maj 2012.\nMadi Kruse Madsen, arbejdsløs.\nFastnet: 48 24 40 43. Mobil: 20 81 90 30. E-mail: mkm@blueborder.dk\nKirsten Mols, it-produktionschef i Coop.\nMobil: 51 59 46 48. E-mail: kirsten.mols@coop.dk\nMalene Andreasen, arbejdsløs.\nMobil: 20 91 11 65. E-mail: malene@lgbt.dk\nTina Nielsen, arbejdsløs.\nMobil: 26 60 57 18. E-mail tinanielsen8@gmail.com\nTina Thranesen indehaver af vidensbanken transviden.dk.\nBetina Hvejsel, indehaver af wimbs.org. Indledende research.\nBo Kruse, administrerende direktør, Capto AS.\nMobil: 20 84 90 00. E-mail:bok@capto.dk\nFlemming Dreesen, ansættelsesretschef hos Dansk Arbejdsgiverforening.\nKontor: 33 38 94 10. Mobil: 29 20 04 10. E-mail: fld@da.dk\nJane Egholm, konsulent, 3F.\nKontor: 88 92 09 22. Mobil: 21 41 94 41. E-mail: jane.egholm@3f.dk\nLene Schmidt Sørensen, assistent, Krifa.\nKontor: 72 27 71 21. E-mail: lss@krifa.dk\nJens Folkersen, konsulent, FOA.\nTlf.: 46 97 23 06\nBirgitte Hougaard, pressechef, HK.\nTlf. 33 30 48 81\nJette Lykke, konsulent på ligestillingsområdet, LO.\nTlf.: 35 24 61 57\nMails sendt i indledende research: AI-BOA, Dansk Erhverv Arbejdsgiver, DI Overenskomst I, Dansk Mode & Textil, Danske Mediers Arbejdsgiverforening, Danske Malermestre, Foreningen af Danske Virksomheder i Grønland, Grafisk Arbejdsgiverforening, HORESTA Arbejdsgiver, Rederiforeningerne, Sammenslutningen af Mindre Arbejdsgiverforeninger i Danmark, SAMA og TEKNIQ Installatørernes Organisation\nVibe Grevsen, talsperson for LBGT’s transpolitiske gruppe.\nMobil: 29 72 52 12. E-mail: grevsen@gmail.com\nRikke Overgård-Olesen, talsperson for LGBT Danmark‘s arbejdsmarkedspolitiske udvalg.\nTlf.: 65 50 91 46 eller 61 44 61 44\nMobil: 28 11 41 58. E-mail: formand@transdanmark.dk\nQ-Factor, Pernille Steckhahn-Strohmer.\nMobil: 27 57 35 73. E-mail: info@qfactor.dk\nJacob Lolck, bestyrelsesmedlem hos Sabaah. Indledende research.\nAmnesty International, Ole Hoff-Lund.\nTlf.: 33 45 655 5\nMandana Zarrehpavar, chefkonsulent, Institut for Menneskerettigheder.\nTlf.: 32 69 88 92\nTobias Raun, kønsforsker, RUC.\nMobil: 24 91 16 99. E-mail: tobiasra@ruc.dk\nLynn Roseberry, juraprofessor, CBS.\nKontor: 38 15 26 16. Mobil: 20 22 86 71. E-mail: lr.jur@cbs.dk\nClaus Haagen Jensen, juraprofessor CBS.\nKontor: 38 15 26 74. E-mail: chj.ckk@cbs.dk\nJørgen Arbo-Bæhr, medlem af Ligestillingsudvalget. Deler posten som ligestillingsordfører med Johanne Schmidt-Nielsen.\nKontor: 33 37 50 03. E-mail: jorgen.arbo-baehr@ft.dk\nStine Brix (EL), sundhedsordfører og medlem af Ligestillingsudvalget.\nKontor: 33 37 50 12. E-mail: stine.brix@ft.dk\nSofie Carsten Nielsen (RV), ligestillingsordfører\nKontor: 33 37 47 22. E-mail: sofie.carsten.nielsen@ft.dk\nNadeem Farooq (RV), arbejdsmarkedsordfører og medlem af Beskæftigelsesudvalget\nKontor: 33 37 47 08. E-mail: nadeem.farooq@ft.dk\nSimon Emil Ammitzbøll, ligestillingsordfører (LA)\nKontor: 33 37 49 03. E-mail: simon.ammitzboll@ft.dk\nMai Henriksen (K), ligestillingsordfører\nKontor: 33 37 42 27. E-mail: mai.henriksen@ft.dk\nPia Adelsteen (DF), ligestillingsordfører\nKontor: 33 37 51 21. E-mail: pia.adelsteen@ft.dk\nKontor: 33 37 40 03. E-mail: rasmus.langhoff@ft.dk\nFatma Økten (V), ligestillingsordfører\nKontor: 33 37 45 38. E-mail: fatma.oktem@ft.dk\nFlemming Møller Mortensen (S), har beskæftiget sig meget med LGBT-spørgsmål.\nMobil: 6162 46 91. E-mail: flemming.m.mortensen@ft.dk\nLars Brandstrup Nielsen (SF), kontaktperson for SF’s LGBT-netværk\nMobil: 61 62 46 91. E-mail: larsbrandstrup@larsbrandstrup.dk\nUdgivet i: KategorierProjektopgaverSøgeord: TagsAmnesty International, Betina Hvejsel, Biologiske køn, CASA, Chikane, Diskrimination, EU, Fatma Øktem, Flemming Dreesen, Flemming Møller Mortensen, Forskelsbehandlingsloven, FRA, Fundamental Rights Agency, Hadforbrydelse, Henning Hansen, Homoseksuel, Hormonbehandling, Institut for Menneskerettigheder, Kirsten Mols, KtM, Køn, Kønsidentitet, Kønsorganer, Kønsskifte, L 119, Lars Brandstrup Nielsen, Leyla Gransell, LGBT Danmark, Ligebehandlingsloven, Ligebehandlingsnævnet, Ligestillingsloven, Lynn Roseberry, Madi Kruse Madsen, Mai Henrikesen, Malene Andreasen, Mandana Zarrehparvar, Maria Arndt, Maria Vedel Larsen, MIA-prisen, MtK, Nadeem Farooq, National Center for Transgender Equality, Pernille Guldbæk Rasmussen, Pia Adelsteen, Rikke Karen Voergård-Olesen, Sabaah, Solveig Lerche, Stine Brix, Tina Nielsen, Tina Thranesen, Tina Vyum, Tobias Raun, Transkønnede, Transkønnet, Transperson, Transvestit, Vibe Grevsen


Prispresseren rabatkoder → 85% Rabat i november 2019\nSpar med en Prispresseren rabatkode hos Ekstra Bladet\nHer finder du den bedste Prispresseren rabatkupon i 2019\nSpar helt op til 85% på parfumer hos Prispresseren\nSpar op til 80% på over 15.000 produkter hos Prispresseren\nTilmeld dig og modtag de seneste rabatkoder og deals fra Prispresseren og lignende butikker!\nVores mest populære Prispresseren rabatkode\nI slutningen af sidste år kunne du spare hele 15% på alt hvad du fandt i webshoppen, med en af vores rabatkoder til Prispresseren. Koden var kun gyldig i en uge, men masser af vores kunder nåede alligevel samlet at spare tusindvis af kroner på lækre varer. Hvis du gerne vil være den næste der sparer 15% på det hele, kan du holde øje med en kupon under navnet: ”Rabatkode Prispressen”.\nDette er vores udløbne Prispresseren rabatkoder\nFå yderligere 10% rabat på udsalgsvarer med denne Prispresseren rabatkode\nSpar yderligere 20% med denne Prispresseren rabatkode\nHos Prispresseren er der yderligere 20% at spare med denne rabatkode\nSpar op til 92% på hudpleje i udsalget hos Prispresseren\nDette duftlys er nedsat med hele 90% hos Prispresseren\nDu får op til 90% rabat på smartphones hos Prispresseren\nHvem er Prispresseren?\nPrispresseren leverer mobiltilbehør, parfume og hudpleje til hele Danmark, og til nogle af landets bedste priser. De har altid mere end 2300 parfumer på lager til nedsatte priser, og det samme gælder for resten af deres produktkategorier. Med andmeldelser i top på Trustpilot, kan du altid forvente nem, sikker go hurtig service. Har du nogle problemer er det nemt at få kontakt til Prispresseren, der altid hjælper dig med et smil.\nSpar hele 10% med denne Banggood rabatkode\nVerificeret for 5 dage siden Se rabatter til Banggood\npersoner har sparet hos Prispresseren i dag\nHvorfor en Prispresseren rabatkupon?\nPå denne side finder du de bedste Prispressseren rabatkuponer og rabatter, så du kan spare ekstra på varer som Parfume, bolig, computer, mobil tilbehør og meget mere. Har vi ikke en rabatkupon kan du altid tage et kig i tilbudssektionen hos Prispresseren , hvor der kommer nye varer på udsalg hver uge, og hvor du pt. kan spare helt op til vanvittige 50%. Husk også at skrive dig op til nyhedsbrevet. Her bliver du som den første informeret om nye Prispresseren rabatkoder, tilbud og spændende nyheder.\nBrug din Prispresseren rabatkode 2019\nDet er meget simpelt at bruge en Prispresseren rabatkode med Ekstra Bladet. Først og fremmest skal du finde en rabatkode eller et tilbud, der passer til de varer du gerne vil købe. Husk at der kan være en min. værdi på din ordre før den gælder, eller restriktioner på visse varer eller mærker. Tryk derefter på koden hvorefter du bliver sendt videre til Prispresseren.dk. Skriv den ind ved checkout, og rabatten bliver automatisk fratrukket. Nemt!\nFor at opnå gratis levering hos Prispresseren skal du handle for så lidt som 200kr. I visse perioder kører de en kampagne som giver fri fragt på alle ordrer. Dvs. også dem under 200kr. Skulle du have fortrudt dit køb eller måske fået en forkert farve, skal du huske, at du altid har hele 30 dages fortrydelsesret hos Prispresseren. Den eneste betingelse er at du leverer din vare tilbage i samme stand, som du modtog den.


Andrew Liszewski Dec 07, 2018.\nEn Death Star Bean Bag Chair er den ultimative komfort i dit opholdsstue\nFurniture Star Wars star wars: the force awakens toys\nHar det virkelig taget så lang tid for en produktdesigner at forbinde prikkerne mellem en sfærisk bønnepose og den sfæriske Death Star? Hvorfor har ikke Death Star-bønnesækstole eksisteret siden The Empire Strikes Back da Lucasfilm-markedsføringsmaskinen var i fuld gang?\nVed 31-tommer på tværs af den skal være stor nok til at både børn og voksne kan plunke på, og det ydre glidestykke med...\nAndrew Liszewski Nov 16, 2018.\nPottery Barn Går til konkurs Harry Potter Fans, der ønsker at omlægge ligesom Hogwarts\nDin browser understøtter ikke HTML5-videotag. Klik her for at se original GIF Dette værelse kan være din (hvis du er rig). Billede: Alle billeder: PB Teen\nNæsten et år efter Pottery Barn\nafslørede en massiv samling af Harry Potter -themed tilbehør , den indretningsfokuserede kæde er tilbage med nye tilføjelser til samlingen, der vil have lystige muggles, der ønsker at pynte om igen. ...\nAndrew Liszewski Apr 14, 2018.\nPottery Barn gør dette søde Millennium Falcon Bed, men kun for børn\nBeds Furniture Star Wars star wars: the force awakens\nDe sejeste Star Wars nyheder, der blev afsløret i dag, er ikke, at du bliver nødt til at vente til midnat for at få hænderne på alle de nye legetøj. Det er, at Pottery Barn gør denne fantastiske Millennium Falcon seng (komplet med et dashboard fuld af kontroller i næsekeglen), men kun i barnestørrelser.\nHvornår vil nogle virksomheder lære at den nemmeste måde at malkes penge på fra Star...\nJames Whitbrook Sep 19, 2017. 10 comments\nEndelig chancen for at slather din lounge med Harry Potter tilbehør\nharry potter Holy Crap WTF\nJeg mener, jeg er sikker på, at der er andre værelser, du kan slather med Pottery Barns femårige for sent samling af Harry Potter elementer. Men et af deres foreslåede rumidéer er for en Gryffindor cushy lounge , så selvfølgelig er det alt, hvad vi kan tænke på nu.\nabsurde Star Wars kollektion før det er Pottery Barns seneste samling en levende hyldest til både Harry Potter...\nTychoCelchu Sep 18, 2017 Når man ser på priserne, ville du være meget bedre at gå til Primark: https://www.primark.com/harry-potter-witchcraft-and-wizardry\nLaDracul Sep 18, 2017 Sandt, undtagen Primark er kun her i de midtatlantiske stater. (Jeg er i IL.) Hot Topic og Box Lunch har fine ting fra tid til anden. (Selv om jeg ønsker at smykker bur ikke var dyrt, $ 20 er mere rimeligt.)\nTom_Has_Doubts Sep 18, 2017 Endelig chancen for at slather din lounge med Harry Potter Paraphernalia Potterphanalia Potterswag Barty Crouchendise, Jr. nailed det.\nStartingOverAgain Sep 18, 2017 Et kaste pude med det skøre øje og tungen flicking ville gøre vores nuværende stue absolut perfekt.\nBen von Sück Sep 18, 2017 For ikke at nævne dine orgier.


JEG HAR NOK TAGET DEN MEST FORNUFTIGE BESLUTNING LÆNGE! | Sy Lee JEG HAR NOK TAGET DEN MEST FORNUFTIGE BESLUTNING LÆNGE! – Sy Lee\nHey Honeybees! Jeg synes, at det er lidt komisk, at jeg laver denne eftersøgning lige nu... Jeg sø\nHey Honeybees! Jeg håber, at I har det pisse skønt som altid! Der sker en masse i mit liv lige nu, at jeg ikke kan få luft! Først fik jeg kontrakten i hus med Danmarks største YouTube-netværk ‘SPLAY’, og nu så det her… Nu skal I høre! Inden folk går amok over mit nye røv-billede, så rolig nu Guys, det er bare en nøgen røv! I kender mig efrerhånden – I don’t give a f**k! Jeg er bare ekstra glad i dag! Jeg har knoklet f**kin’ hårdt for det her i noget tid. Endelig er alt NÆSTEN på plads! Så har “Danmarks Bedste Røv” investeret i noget for første gang i sit liv, og det er STORT! Den bedste og mest fornuftigste beslutning i min karriere nogensinde! Bare generelt i mit liv! Jeg flytter om få uger til mit helt eget sted….!!!!!!!! Mit eget hjem…!!!! KUN MIT MIT MIT…. JEG EJER DET! Jeg kan gøre, hvad jeg vil med det…. Jeg deler alt på bloggen med mit nye hjem og dets indretning etc. når alt er på plads, men det tager nok sin tid… Jeg skal have den største ‘California King Bed’ til den her celebrity body!!!! HAHA…\nNu har jeg tjent en del skillinger på at være “kendt” i mange år efterhånden. Jeg pakker ikke noget ind, og jeg er ærlig overfor mine følgere/læsere mht. alt. Ja, jeg er også en levende reklamesøjle som visse andre kendisser, og ja jeg har haft den vildeste rutsjebane gennem mange år, og jeg har tjent penge på at være kendt. Det er der ikke noget galt i. Kun nogle få TV-personligheder formår at bruge sin tidligere tv-tid fornuftigt og langvarigt. Jeg har også brugt mit brand til at være en succesfuld personlig træner og på samme tid tjene penge på at være en reklamesøjle. Jeg har brugt min tidligere “reality-karriere” fornuftigt, selvom jeg kom ret sent i gang ift. visse andre kendisser med sociale medier, men da jeg indså, at jeg var et brand, kom jeg hurtig i kampen, selvom jeg ikke var aktuel længere. Jeg må da indrømme, at jeg har gjort et fit stykke arbejde, men det er ikke der, hvor passion ligger længere. Jeg har andre prioriteter nu eller det har jeg haft i nogle år nu. Jeg elsker stadig sociale medier osv. men det er ikke mit højeste prioritet længere. Det er sgu da mit fitness-arbejde og alt hvad jeg laver ved siden af kun ren af interesse og passion. Jeg har knoklet på alle måder, men alt hvad jeg har lavet gennem årene, har jeg nydt alt i fulde drag. Jeg har lavet ting, som jeg brænder for og kan stå inden for.\nJeg må også indrømme, at jeg ikke har brugt mine penge særlig fornuftigt i mange år! Jeg har brugt dem på de vildeste rejser, tasker, sko etc. MEN jeg tog mig sammen for 2 år siden, og nu har jeg knoklet min røv for at opnå denne drøm… At investere i noget fornuftigt!\nI kan tro, at jeg er en glad røv for tiden! Jeg flytter præcist om 18 dage til en f**kin’ lejlighed, og jeg har allerede besluttet mig for at eje et amerikansk køleskab! Jeg håber, der er plads til det i mit kæmpe køkken! Jeg ved ikke helt, hvordan det hele skal indrette endnu, men jeg ved allerede, hvilken seng jeg kunne tænke mig og et lækkert og stort amerikaner køleskab og en vaskemaskine og en opvaskmaskine osv.\nDet er derfor, der er stille hos mig disse dage, da jeg pakker og pakker… MEN I kan altid følge min hverdag på #Snapchat: SyLeeStarlight (Tilføj – Klik Her). Når alt er på plads i den nærmeste fremtid, så skal I glæde Jer til, at jeg går amok på SPLAY med min nye YouTube-serie (indtil videre 8 afsnit!), og jeg håber også, at I vil tage godt imod – nye makeovers på bloggen og YouTube-kanalen og ja generelt et nyt univers med masser af entertainment fra min side af!\nHey Honeybees! Jeg synes, at det er lidt komisk, at jeg laver denne eftersøgning lige nu... Jeg søger en maler og en håndværker (gulvsliber) til at …


Min mand siger, jeg skal blande mig udenom hans privatliv! • Parvis Min mand siger, jeg skal blande mig udenom hans privatliv! • Parvis\nJeg skriver til jer, da jeg bestemt mener, et godt forhold/ægteskab skal prioriteres. Det, jeg ikke forstår i mit ægteskab, er, at min mand for nogen tid tilbage var utro med en yngre kollega på arbejdet igennem flere år. Jeg har for nylig været ude for en ulykke, hvor jeg blev påkørt af en bil. Jeg måtte gå rundt i flere måneder med en benskinne. Min mand har til tider gjort grin med måden, jeg går på, og har kaldt mig humperdinck. Ikke nok med det, men jeg har også fået fortalt, at da kollegaen, han har været utro med, overhørte, at jeg var blevet kørt ned af en bil, sagde hun, at det var en skam, bilen ikke kørte over mine ben. Det virker meget ondskabsfuldt at sige!\nHan har intet gjort for at forsvare mig. Det er højst besynderligt. Jeg synes også, han ofte bliver meget hurtigt højtråbende, når vi prøver at snakke sammen. Det har ellers ikke været tilfældet i lange tider, men nu er min mand startet på det igen. Det skete også dengang, han var utro med kollegaen.\nJeg synes, jeg har givet dette ægteskab mange chancer. Han deltager heller ikke ved familiesammenkomster nøjagtig ligesom førhen. Jeg synes, det er meget frustrerende, at man ikke ved, hvornår man kan snakke med ham. Jeg får bare at vide, at jeg skal blande mig udenom hans privatliv. Det er håbløst at kommunikere med ham. Alt, hvad der er sket før – bl.a. utroskab osv. hører fortiden til. Jeg har ikke i sinde at opgive et ægteskab, der har varet i 43 år. Jeg mener, det skal prioriteres, men ikke for alt i verden! Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal tænke. Synes alt er aldeles og komplet håbløst for tiden. Rigtig ubehageligt!\nTak for dit brev, som gør stort indtryk på mig. Du har været gift med din mand i 43 år. Du skriver, at du ikke ønsker at opgive ægteskabet. Samtidig skriver du også, at du ved, at du nok skal prioritere ægteskabet, men ikke blive i det for enhver pris. Og du ved ikke, hvad du skal tænke og gøre; men alt er helt håbløst og ubehageligt lige nu.\nJeg vil gerne skrive nogle ord og indspil til dig ind i alt det, som er så svært for dig og jer.\nJeg har ikke anden viden om dig og jeres forhold og ægteskab, end det, du skriver i brevet, og derfor er der en risiko for, at jeg skyder ved siden af. Men jeg vil prøve at komme med nogle betragtninger.\nDen svære ensomhed, afmagt og “følelse af forladthed”\nDet første, som jeg lægger mærke til i dit brev, er den ensomhed, afmagt og “følelse af forladthed”, som du beskriver, at du er i lige nu i ægteskabet. Du skriver, at det er håbløst at kommunikere med ham. At han hurtigt bliver højtråbende, når I kommunikerer.\nI det, du skriver, lyder det til, at du meget ofte oplever, at din mand bliver højtråbende og siger, at du skal blande dig uden om hans privatliv, når der er ’noget på spil’ for både dig og ham i det, som du vil snakke med ham om. Jeg hører det sådan, at du oplever, at jeres kommunikation ’går i stykker. At din mand bliver højtråbende og “bider fra sig” eller “lukker af”, når du prøver på at komme i dialog med ham om noget vigtigt for dig og jeres ægteskab, – og når du prøver på at blive hørt og forstået af ham. Jeg hører, at du, når dette sker, bliver ramt af stærke følelser af at blive afvist, forladt og underkendt af ham – i en stærk ensomhed og afmagt.\nMåske tolker jeg for meget her, men jeg læser i det, du skriver, at det er meget svært for dig at komme i dialog med din mand (umuligt for dig). Men – jeg læser også, at det er meget svært for ham at lade dig komme tæt på ham. Der er åbenbart noget, som “rammer ham”, når du rykker tæt på ham. Det virker til, at det er meget svært for ham at gå ind i dialogen og ind i kommunikationen med dig, når du rykker tæt på ham og vil i dialog med ham om vigtige ting. Gad vide, hvad det er, der rammer ham og aktiverer hans modstand?\nJeg kan selvsagt ikke vide noget om, hvad det er, der er på spil hos din mand. Jeg kan ikke vide, hvad det er, der får ham til at gøre og reagere, som han gør i jeres ægteskab og i forhold til dig. Men – noget vigtigt er på spil hos ham. Der er “noget”, som er svært for ham. Der er “noget”, som får ham til at reagere og gøre og sige/råbe, som han gør. Der er “noget”, som ham er fyldt af, og som han rammes af, og som er svært for ham. Igen: Gad vide, hvad det er? Den viden har du sikkert også et brændende ønske om at få, for den er vigtig. Hvad mon det er, der er så svært for ham? Hvad er det, der får ham “på glatis” igen og igen – i jeres forhold og ægteskab – og i hans relation til dig?\nEn svær mekanisme\nJeg fornemmer, at der er en tydelig og svær mekanisme på spil i jeres relation: Igen og igen prøver du på at rykke tæt på og komme i dialog med din mand og få ham i tale og “med ombord”. Og igen og igen får det ham til at gå i forsvarsposition og trække sig fra dig. Sige fra over for dig. Du skriver, at sådan var det også, dengang han var i utroskaben med kollegaen. Dengang var han også hurtigt meget højtråbende. Der er noget, der tyder på, at når din mand er presset i en eller anden grad, så aktiveres der noget, der er svært for ham at være i.\nDu skriver, at han også (igen) trækker sig fra familiesammenkomster, ligesom han har gjort tidligere i jeres fælles historie. I dette hører jeg, at der er noget, som lige nu – og igen – generelt er rigtig svært for ham i de nære familiære relationer og i det at skulle være til stede i det familiære. Dette får mig igen til at tænke, at der er “noget” hos ham i livet, som han bliver ramt af, og som kalder dette behov for at trække sig, frem i ham.\nDu skriver ikke noget om, om I har børn, svigerbørn og børnebørn. Hvis I har, så forestiller jeg mig, at jeres børn/svigerbørn også må opleve lidt af det, som du oplever hos ham omkring hans afstandstagen og tilbagetrækning i familien. Er du vidende om noget her? Er der nogen i familien, som sætter ord på noget?\nEr der et håb/en forhåbning at bygge videre på?\nJeg kan bestemt godt forstå, at du oplever det hele meget håbløst og ubehageligt. Det er aldrig rart at blive “lukket ned” og “lukket ude” og at føle sig helt isoleret og forladt og ikke hørt og ikke vigtig – og slet ikke i et ægteskab. Det er aldrig rart at føle sig kørt ud på et sidespor i et ægteskab – og dermed føle sig ikke-elsket.\nMen – jeg hører meget stærkt i dit brev, at du stadig ønsker at kæmpe for jeres ægteskab og jeres forhold. Jeg hører, at du ikke har givet op.\nJeg læser også, at du har en stor håbløshed i forhold til, hvad der er at gøre. Jeg er usikker på, om du stadig kan mobilisere en tro på, at din mand et eller andet sted stadig har forhåbninger for jeres samliv, forhold og ægteskab. Usikker på, om han vil prioritere det.\nMen vejen frem er at få mere hul igennem til hinanden i jeres kommunikation. Vejen frem er at komme uden om den mekanisme, som jeg beskrev ovenfor. Hvorvidt det er muligt for jer, er svært at sige.\nVejen til at komme uden om mekanismen er at kunne snakke sammen om mekanismen; – at kunne snakke om, hvad det er, der sker hos jer begge og i jeres kommunikation, som aktiverer mekanismen. Hvad det er, som I hver især synes er svært i relationen til og med hinanden.\nVejen er, at I når dertil, hvor I kan komme til at snakke om de vigtige ting og om, hvordan I hver især har det. Hvad I hver især går og længes efter og håber på – på en anden måde – en ny måde.\nDer er brug for, at I hver især kan få en ny oplevelse af, at den anden kan og vil lytte til mig og prøve på at forstå mig.\nDer er brug for, at I kan komme uden om den automatiske mekanisme, som har installeret sig i jeres relation og kommunikation. Den mekanisme som bevirker, at I ikke får en oplevelse af, at den anden “ser, hører, forstår mig” – og “at den anden vil hjælpe mig og holde af mig – midt i det, som er svært for mig”.\nKan dette lade sig gøre? Jeg ved det ikke. Men det er et forsøg værd. Jeg tror, at det er den eneste vej til en reel forandring i jeres relation. Der er ikke noget, der er let her. I har levet sammen i mange år, og mekanismen har haft god tid til at installere sig. I har en lang historie sammen – på godt og ondt.\nJeg tænker, at I har brug for hjælp til dette. Fra en parterapeut eller en tredjepart, som I begge har tillid til. Jeg tænker, at det kan være meget svært for jer at finde roen og trygheden hos hinanden til at kunne komme dertil, hvor I kan komme til at kommunikere på en anden måde. Der er en stor risiko for, at den kendte mekanisme med det samme rykker jer fra hinanden. Derfor er der brug for, at I får en tredjepart ind, som kan hjælpe jer til at komme til at tale sammen på en anden måde. Hjælpe jer til at kunne komme til at lytte til hinanden og forstå hinanden på en helt anden og ny måde.\nDet er mit gæt, at I begge er ulykkelige i den nuværende situation. Det er mit gæt, at din mand faktisk også går og længes efter noget i jeres ægteskab og relation. Og det kan være så svært at få sat ord på, hvad der er på spil hos jer hver især. Hvad I går og føler og længes efter, fordi det er så sårbart og følelsesmæssigt svært at være i. Men det er nødvendigt, at I kommer til at snakke om dette.\nDet vigtigste spørgsmål, som du måske sidder med lige nu, er nok: ’Hvordan kommer jeg/vi videre herfra?\nEn begyndelse kunne være, at du viser mit svar her til din mand og beder ham om at læse det og tænke over det en dags tid. I samme ombæring kan du spørge ham efter, om I kan tale om brevet og om jeres parforhold dagen efter.\nJeg håber, at det kan åbne for en begyndende snak, og at det måske kan blive til en snak, hvor I finder en vej i, hvad det er, I har brug for – for at kunne komme videre sammen. Der findes mange gode parterapeuter, I kan kontakte, eller I kan ringe til vores gratis telefonrådgivning her på Parvis.\nOg I får lige et par spørgsmål, som I måske også kan snakke om:\nHvorfor er vi egentlig stadig sammen – efter 43 år? Hvad har holdt os sammen – midt i kriser og svære tider?\nHvad var det, vi faldt for – hos hinanden – da vi for mange år siden fandt sammen og valgte at gifte os?\nHvad har vi tidligere været gode til i vores parforhold? Kan vi stadig trække på det?\nHvad længes vi efter – hver især – i parforholdet? (må ikke præsenteres som anklager – men – som ægte længsler)\nJeg håber, at der er en ny, bedre vej for dig og for jer.


Seje Keto Bagels – Fru Munks Madgodter\nDette er en opskrift jeg har glædet mig til at dele med jer, nemlig keto venlige Bagels.. Ved der er mange der ind imellem savner brød, og jeg må indrømme at nogle gange er det lækkert med en rigtig sandwich. Disse bagels er jo selvfølgelig ikke som dem lavet på hvedemel, men de er en god erstatning. Vi synes at de er gode som sandwich, som brød til en lækker burger eller på morgenbordet.\nJeg har lavet dem med købt færdigrevet mozzarella, så bliver de nemlig lidt seje i det. Tror det er den smule stivelse der er i færdigrevet ost der gør det, så der skal man gøre op med sig selv hvad man helst vil. Jeg synes ikke det gør noget, så jeg har lavet beregningen med færdigrevet ost, det gør ikke så meget ved kulhydrat indholdet. Men du kan sagtens lave dem med revet havarti el lign, de smager stadig godt.\nDe kræver lidt arbejde, men de er det værd. Har du en Thermomixer eller en blender med varme funktion, så er de hurtigt lavet. Og det er også her de bliver bedst, de bliver mere lette og luftige…\nDu kan også lave dem i hånden hvor du smelter osten i mikroen, men det kræver lidt mere arbejde og æltning…\nJeg har beskrevet begge metoder i opskriften\nTil 8 Bagels skal du bruge:\n335g revet ost\n65g kokosfiber mel, (jeg har brugt den fra urtekram)\n1 tsk tørgær (eller brug bagepulver hvis du ikke har det)\nSmeltet smør til pensling, det gør de får en sej skorpe. Du kan også pensle med æggeblomme, det gør dem mere gyldne og bløde i overfladen\nSesam, hørfrø, flagesalt eller birkes til topping\nSådan gør du i Michoovnen:\nKom ost i en stor skål der tåler micro og smelt den, jeg starter med at give min 1 minut, derefter 30 sekunder indtil osten er smeltet og blød\nTilsæt æg og det tørre og rør med en spatel\nNår det er en fast dej, tager du den ud på bordet og ælter den godt, bliver den for sej og svær at ælte, så kom den i mikroen i 20 sekunder så er den til at arbejde med igen\nRul den til en pølse og del den i 8, rul dem til pølser og nip dem sammen\nPensel med smeltet smør/æg og drys din valgte topping på, en ad gangen da toppingen hænger bedre fast\nBag dem til de er lysebrune, mine fik 15 min,\nI Thermomixer eller blender med varme funktion:\nKom osten i blenderen og sæt den igang, jeg sætter temperaturen på 75-80 grader, når osten er smeltet tilsætter du æg og de tørre ingredienser og lad den køre til dejen er helt glat, det tager ikke ret lang tid\nTag dejen ud på bordet, ælt til den er glat, del den i 8, nip dem sammen i enderne\nPensel en ad gangen og kom topping på, ellers tørrer smørret så meget, at toppingen ikke hænger ved\nBag dem til de er lyse i ca 15 min\nI 1 Bagel er der: 150 kcal, 15g protein, 1,8g kulhydrat, 9,2g fedt og 4,5g kostfibre\n25. april 2021 at 8:52 pm Svar\nDet er nogle lækre opskrifter du laver. Ved du om xanthan gum kan erstatte guargum?\n25. april 2021 at 9:14 pm Svar\nHej tak skal du have, er glad for du kan lide dem 😊\nXanthan og guargummier tjener samme formål i bagning, men de er forskellige på mange områder, herunder ingredienser, tekstur og omkostninger.\nXanthangummi stammer fra ekstraherede majskerner. De stivelser fra individuelle majskerner behandles for at danne sukker. Sukkeret blandes med Xanthomonas campestris, en bakteriel mikroorganisme, og fik derefter lov til at gære. Den fermenterede blanding tørres og formales til dannelse af et lysegult pulver.\nGuargummi er fremstillet af frø af bælgplanter plante kendt som Cyamopsis tetragonolobus. Anlægget dyrkes oftest i Pakistan og Indien, men er lejlighedsvis høstet i dele af Nordamerika og Europa. Til dannelse af tyggegummi, er frøene fjernet fra planten og revnede. Indersiden af frøene skrabes ud, derefter formalet i en creme-farvet pulver.\nDu kan bruge begge, men må indrømme at ud over det overstående jeg har fundet på nettet, ved jeg ikke mere om dem. 🤨\n25. april 2021 at 10:24 pm Svar\nDet ser spændende ud med bagels, men hvad får du gæren til at hæve med ?\n28. april 2021 at 6:57 pm Svar\nHej, tænker det er æggene der hjælper. Jeg har prøvet at lave dem kun med bagepulver, men synes de bliver mere luftige med tørgær. Det er det bedste svar jeg kan give… 😉


Mit livs oplevelse - Ridehesten.com\nNadia er hesteglad pige, som er en stor fan af Andreas Helgstrand, på sin konkurrencekupon skrev hun følgende:\n- Min største drøm er at møde Andreas, se staldene, alle de flotte heste og prøve at være sammen med Andreas. Et besøg hos Helgstrand Dressage ville være super fantastisk.\nNadia besøgte Helgstrand i starten af det nye år, og fortæller efterfølgende:\n- Det var en kæmpe oplevelse at se det hele. Jeg har glædet mig til det lige siden jeg blev ringet op af Land & Fritid. Da vi var inde i hingstestalden, så jeg Sezuan og rørte ved Sir Donnerhall og blev vist rundt på stedet af Andreas. Højdepunktet var, da jeg kom op og sidde på Akeem Foldager og blev fotograferet sammen med Andreas.


Thansen frederiksværk jysk farum åbningstider / Xvideos smag\nFurniture and Decor Sale - Up to 70 Off Top Brands And Styles Butikker og åbningstider - thansen.dk Jysk butikker i, frederiksværk Å bningstider og adresser Thansen, frederiksværk, Industrivej 1B Å bningstider og tilbud Up to 70 Off Top Brands And Styles. Exclusive Sales Launch Daily! Butikker og å bningstider ;. Jysk åbningstider og butikker - se, jYSKs åbningstider Frederiksværk - å bningstider, adresse, telefonnummer Å bningstider i, jYSK Jysk åbningstider i Danmark Frederiksværk, industrivej 1B 3300, frederiksværk. Direkte i nyhedsbrevet eller på thansen.dk. Vi deler aldrig din e-mailadresse.\nButikker og åbningstider i Harald Nyborg - find den nærmeste Thansen.dk - Dag til dag levering - Leveret eller gratis Kvickly, frederiksværk - å bningstider, adresse, telefonnummer Kontakt Jyske Bank - Frederiksværk Jysk Frederikssund åbningstider FindAaben Finde alle å bningstider, adresser og telefonnummer for, jYSK butikker. Frederiksværk og andre butikker. Finde aktuelle tilbud, åbningstider og telefonnummer for, thansen i Industrivej 1B i, frederiksværk. Butikker åbningstider jem fix Silvan byggemarkeder - Find din silvan butik her Jysk Gode tilbud Kataloger, Flyers Å bningstider Bauhaus i Frederiksværk Jysks åbningstider og find nærmeste, jYSK butik. På finder du butikkernes åbningstider samt adresser. Frederiksværk, præsentation af sted og åbningstider.\nmodtage de seneste. Ved at fortsætte med at gennemse webstedet accepterer du deres brug. Katalog gælder fra den måned. . Tjek vores, del dette katalog, tilbud gemt! Ved at klikke videre accepterer du brug af cookies. Besøg os, jyske Bank - Frederikssund Østergade 15 3600 Frederikssund, se stort kort Åbningstider, mandag:.00 -.00, tirsdag:.00 -.00. Se flere, hjem og møbler, favorit, beskeder fra Tiendeo. Findes der en Bauhaus i Frederiksværk som vi ikke har på vores liste, så vil det betyde rigtigt meget for os hvis du gad at hjælpe os med at tilføje butikken. Jysk kataloger og eksklusive tilbud fra Tiendeo. Fri fragt, på online ordrer over.500 DKK. I nærheden af Frederiksværk - Danmarks største søgemaskine for åbningstider.\nDanmarks største søgemaskine for.\nFrederiksværk, jeg vil også gerne modtage kataloger fra Hjem og møbler kategorien. Vi forbedrer hele tiden Tiendo takket være brugen af cookies. Vi bruger cookies for at sikre, at vi kan give dig den bedst mulige oplevelse på vores hjemmeside. Vi har ledt og ledt i en evighed for at finde lige præcis den Bauhaus du leder efter i Frederiksværk, men vi har desværre intet fundet :-(. Snak med en af vores 10 medarbejdere.\nEkstra bladet kontaktannoncer polske kvinder søger danske mænd 870\nThansen frederiksværk jysk farum åbningstider 391\nÆldre damer uden tøj datting side Intim massage hjørring sjove steder at have sex\nThansen frederiksværk jysk farum åbningstider 245


Dedikeret Kundesupporter til Stofa Kundesupport\nAnsøgningsfrist løbende | Kundesupporter\nSætter du en ære i at yde en unik service, hvor du kan få lov til at udnytte dine tekniske kompetencer i dialogen med vores kunder? Er du en eminent kommunikatør, der kan formidle dine budskaber og motiveres du af personlige mål? Så bliv en del af Stofa.\nDu er et vigtig led i vores kunderejse\nDin primære opgave vil være servicering af vores kunder via telefon, hvor du vil blive stillet overfor en række tekniske problemstillinger omhandlende TV, internet, signaler og andre faktorer der har en indvirkning på kundernes digitale produkter. Via spørgeteknikker fejlsøger og afhjælper vi kunden i det omfang det er muligt, og i 80% af tilfældene får vi afhjulpet kunden. Der hvor vi ikke lykkes, sender vi en tekniker, så vi er sikker på, at vi altid finder den rette løsning til kunden – vi går ikke på kompromis.\nVi har stor fokus på kundeoplevelse og evnen til at hjælpe kunden på rette vis, herunder også klæde kunden på, til fremtidige udfordringer. Du vil være den første person vores kunder møder, når de oplever udfordringer, som de ikke selv kan løse, derfor er du det vigtigste led i vores kunderejse.\nDen gode kunderejse kræver, at du:\nformår at sætte dig i kundens sted, og er imødekommende\nhar en grundlæggende forståelse og interesse for teknik og er løsningsorienteret\nhar gåpåmod, er nysgerrig og har lyst til at tage ansvar for kundens problemstilling og følge denne helt til dørs\ner vant til, at telefonen og din venlige stemme er dit vigtigste arbejdsredskab\ner klar på at være en del af en arbejdsplads fyldt med energi og kundefokus.\nDin uddannelsesmæssige baggrund er ikke afgørende, da vi via et 5 ugers grundforløb klæder dig ordentlig på, til at håndtere vores kunder. Du har praktisk erfaring med kundeservice, enten fra kundecenter, detail- eller en anden servicebranche. Det er et krav, at du brænder for at yde den bedste kundeservice og formår at tilpasse din kommunikation til kunderne, særligt telefonisk. Du forstår at yde til fællesskabet og vægter samarbejde med kollegaer højt.\nDu har en 37 timers arbejdsuge som ligger i tidsrummet 08-21 på hverdage og 09-17 i weekenderne og helligdagene. Du skal regne med at arbejde hver 4. weekend og have 1-2 aftenvagter pr. uge. Din vagtplan vil være kendt 8 uger forud, så du har mulighed for at planlægge ud fra den. Ydermere har du mulighed for at bytte vagter internt med dine kollegaer, for at skabe bedst muligt work life balance.\nEr du interesseret i at høre med om jobbet, er du velkommen til at kontakte Pia Wollesen på telefon +45 5163 1719 eller mail piwo@stofa.dk vi kigger ansøgningerne igennem og lukker rekrutteringen, når vi har fundet de rette kandidater. Send derfor din ansøgning hurtigst muligt.\nDin ansættelse starter 1. januar 2021.\nTelefon: 5163 1719


Sygehus Sønderjyllands optimerer centrallageret og sygehuslogistikken - LTL.dk - Lager & Transport Logistikmagasinet\nSygehus Sønderjylland har bygget nyt akutsygehus i Aabenraa og valgte i den forbindelse at flytte centrallageret med i de nye rammer.\nDet nye centrallager er indrettet med seks lagerautomater samt flere manuelle lagerområder. Sygehuset søgte derfor et WMS-system til at styre vareflowet og lagerautomaterne.\nWMS-systemet skulle derudover kunne integreres med Sygehus Sønderjyllands ERP-system ILS. Valget faldt på WMS-løsningen Logia fra Logimatic.\nCentrallageret har både sterile og rene produkter, hvilket stiller særlige krav til håndteringen og opbevaringen. Lageret består derfor af flere adskilte områder med både manuelle lagre og lagerautomater.\nLogia styrer vareflowet i alle lagerets områder og sikrer, at kravene til hygiejne, holdbarhedsdato og sporbarhed på produkterne overholdes. Alle varer styres på LOT-numre, så lageret hurtigt og let kan trække varer tilbage.\nCentrallageret leverer varer til sygehusenes depotrum på afdelingerne. I Logias rutestyringsfunktion er de enkelte afdelinger opsat som drops på ruter til hvert sygehus.\nLogia tildeler lagermedarbejderne plukordrer og guider gennem plukkerunder baseret på denne information.\nPlukkevognen er opdelt i kasser med varer til de forskellige afdelinger. På skærmen vises hvilke varer, der skal plukkes, og hvor varerne skal placeres på plukkevognen.\nLogia konsoliderer alle ordrer til hver afdeling, så de ikke kører flere gange. Plukkevognene til Sønderborg, Tønder og Haderslev køres direkte i lastbilen til sygehusene.\nLageret yder depotservice til sygehusets afdelinger, hvor depotmedarbejdere tjekker beholdninger med et briksystem, leverer varer og lægger på plads i depoterne én gang om dagen.\nDet sikrer, at lageret er på forkant, så afdelingerne har den nødvendige beholdning og aldrig mangler varer.\nHans Madsen, lagerchef hos Sygehus Sønderjylland.\n- Sygehuslogistikken er blevet optimeret markant, og vi har fået et effektivt vareflow. Logia konsoliderer alle ordrer til hver afdeling, så vi ikke kører flere gange. Det er super godt.\n- Vi har også fået fuld kontrol over holdbarhedsdatoer og bedre overblik over LOT-numre. Det betyder, at vi har meget mindre spild, og at vi hurtigt kan trække defekte varer tilbage, udtaler Hans Madsen, lagerchef hos Sygehus Sønderjylland.


Hvad er de forskellige typer af Auditiv Problemer? - Zajacperrone.com\nFolk i almindelighed udvikle høretab eller døvhed, fordi de har en eller flere auditive problemer. Der er flere typer af auditive problemer, der skyldes auditive problemer med behandling i hjernen, eller skade på en eller flere dele af øret. Problemer omfatter vanskeligt ved at forstå talt sprog, akustiske tumorer, og ledende høretab. Mange mennesker styre og overvinde auditive problemer med medicinsk behandling og høreapparater. En læge, der har specialiseret sig i øre pleje kan give en patient en høring test til at diagnosticere en bestemt type hørelse lidelse.\nAuditive forarbejdning problemer opstår, når hjernen bearbejder forkert auditive signaler fra det indre øre. Nogle mennesker har svært ved at forstå talt sprog, fordi de ofte ikke kan skelne mellem lignende lyde. Personer med auditive hukommelsesproblemer kan ikke være i stand til at huske oplysninger, såsom et navn eller telefonnummer, som de hører under en samtale. En person, der kan høre godt i et stille rum kan have svært ved at koncentrere sig om en samtale, der foregår i et rum, hvor der er meget baggrundsstøj.\nSensorineural høreproblemer opstår, når nerverne i det indre øre er beskadiget og auditiv information er ikke korrekt overført til hjernen. De sensoriske celler og nerver i det indre øre gradvist dø som en person bliver ældre og aldersrelateret høretab udvikler sig. Andre årsager til sensorineuralt høretab omfatter udsættelse for høje lyde, akustiske tumorer og øre skader. Adskillige sygdomme og medicinske lidelser, såsom meningitis, diabetes og slagtilfælde, kan forårsage denne type høretab.\nLedende høretab årsager lyde at blive forvrænget eller svag. Denne type høretab skyldes ydre øre eller mellemøret problemer, der begrænser overførslen af lyd til det indre øre. En ophobning af ørevoks i øregangen er en almindelig årsag til ledende høretab. Folk, der har en infektion i mellemøret eller øregangen, kan en ophobning af væske i mellemøret, eller et fremmedlegeme inde i øregangen oplever auditive problemer. Nogle personer udvikler høretab som følge af en blanding af sensorineurale og ledende årsager.\nMange mennesker med auditive problemer oplever en forbedring af deres hørelse, når de modtager medicinsk behandling eller et hjælpemiddel. Ørevoks ophobning i øregangen kan ofte fjernes af en læge, hvis voks forårsager høretab. En læge kan bruge en olieopløsning at blødgøre voks og omhyggeligt udtrække voksagtig substans. I mange tilfælde mennesker med permanent høretab bruger høreapparat, der er slidt over øret for at forbedre lydkvaliteten og gøre hørelse lettere. Personer med et alvorligt tab af hørelse fra indre øre skade, kan modtage et cochlear implantat, der kan forbedre kvaliteten af auditive signaler, der sendes til hjernen.\nSvær hørenedsættelse kan afhjælpes takket være høreapparater eller cochlear implantater.\nAuditive forarbejdning spørgsmål skyldes problemer i de auditive veje.\nHvad er vestibulære Therapy?


Besøg vores casino oversigt, og find dit online casino\nHjem > Online Casino Oversigt\nDette online casino register indeholder informationer om ressourcer\nDenne casino oversigt giver dig al den information du har behov for når du ønsker at spille online casino. Vi har samlet en række af links til forskellige emner vedrørende online spil, alt lige fra spilleinstruktioner, strategier, nyheder og de bedste og mest populære online casino sider. Hvad enten du er nybegynder og har behov for at finde informationer vedrørende spilleregler eller forklaringer, eller du er en garvet spiller som gerne vil opdatere dine spille strategier, eller læse nyt om online casino verdenen, kan du finde de informationer du har behov for i vores informations oversigt.\nVi har indsamlet en omfattende oversigt af informationer og links, som vi har sorteret i forskellige kategorier, der gør det nemmere for dig at finde lige præcist den information du leder efter. Oversigten er sorteret efter typer af casino spil, du kan finde på Internettet. Du skal blot klikke på det ønskede spil link, og du vil have adgang til masser af god og spændende information om dette spil.\nInformationsoversigten bliver opdateret regelmæssigt, så den er garanteret aktuel. Vi holder øje med alle de nye informationer der kommer på banen og gør det nemmere for dig at få adgang til denne information, og dermed holde dig opdateret om det sidste nye inden for online spil. Klik ind på et af de forskellige emner som er vist nedenfor, og find den information du har brug for, for at blive en endnu bedre spiller, og dermed være i stand til at bringe endnu større og flottere gevinster i hus.\nOnline Casino Oversigt - Førende Spille Links\nInternet Kasino 2\nTilføj Din Side