6. april 2000 (1)\n»Åbenhed - Rådets afgørelse 93/731/EF om aktindsigt i Rådets dokumenter - afgørelse om ikke at give aktindsigt - beskyttelse af offentlighedens interesser - internationale forbindelser - begrundelsespligt - delvis aktindsigt«\nI sag T-188/98,\nAldo Kuijer, Utrecht (Nederlandene), ved advokaterne O.W. Brouwer og F.P. Louis, Bruxelles, bistået af professor D. Curtin, Utrecht universitet, og med valgt adresse i Luxembourg hos advokat M. Loesch, 11, rue Goethe,\nRådet for Den Europæiske Union ved de juridiske konsulenter M. Bauer og M. Bishop, Rådets Juridiske Tjeneste, som befuldmægtigede, og med valgt adresse i Luxembourg hos generaldirektør Alessandro Morbilli, Den Europæiske Investeringsbanks Direktorat for Juridiske Anliggender, 100, boulevard Konrad Adenauer,\nangående en påstand om annullation af Rådets afgørelse af 28. september 1998, som ændret ved afgørelse af 18. maj 1999, om ikke at give sagsøgeren aktindsigt i visse dokumenter,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter mundtlig forhandling den 14. oktober 1999,\nRådet og Kommissionen vedtog den 6. december 1993 en adfærdskodeks for aktindsigt i Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 340, s. 41, herefter »adfærdskodeksen«), som indeholder principperne for adgang til de dokumenter, som Rådet og Kommissionen ligger inde med. I adfærdskodeksen opstilles bl.a. følgende princip: »Offentligheden skal have størst mulig adgang til de dokumenter, som Kommissionen og Rådet ligger inde med.«\nI adfærdskodeksen er det endvidere fastsat: »Kommissionen og Rådet træffer hver især de nødvendige foranstaltninger med henblik på at gennemføre disse principper inden den 1. januar 1994.«\nFor at overholde denne forpligtelse vedtog Rådet den 20. december 1993 afgørelse 93/731/EF om aktindsigt i Rådets dokumenter (EFT L 340, s. 43).\nArtikel 1 i afgørelse 93/731 bestemmer:\n»1. Offentligheden har aktindsigt i Rådets dokumenter på de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse.\n2. Ved Rådets dokumenter forstås ethvert skriftligt materiale, der indeholder eksisterende oplysninger, og som er i Rådets besiddelse, uanset på hvilket medium det foreligger, jf. dog artikel 2, stk. 2.«\nI artikel 4, stk. 1, hedder det:\n»Aktindsigt i Rådets dokumenter må ikke bevilges, hvis offentliggørelse vil kunne skade\n- beskyttelsen af offentlighedens interesser (den offentlige sikkerhed, internationale forbindelser, monetær stabilitet, retlige procedurer, inspektioner og undersøgelser)\nI afgørelsens artikel 5 er det fastsat:\n»Generalsekretæren besvarer på Rådets vegne begæringer om aktindsigt i Rådets dokumenter bortset fra de tilfælde, der er omhandlet i artikel 7, stk. 3, hvor besvarelsen gives af Rådet.«\nEndelig bestemmes det i artikel 7, stk. 1 og 3:\n»1. Den, der begærer aktindsigt, underrettes skriftligt inden en måned af vedkommende tjenestegrene i Generalsekretariatet om, hvorvidt begæringen er imødekommet eller ikke kan forventes imødekommet. I sidstnævnte tilfælde meddeles det tillige den, der har begæret aktindsigt, hvorfor begæringen ikke kan forventes imødekommet, samt at vedkommende inden en måned kan bekræfte sin begæring og derved forsøge at ændre indstillingen; bekræftes begæringen ikke inden en måned, betragtes den oprindelige begæring som bortfaldet.\n3. Afgørelser om afslag på en bekræftet begæring, der skal træffes inden en måned efter indgivelsen af denne begæring, skal begrundes behørigt ...«\nSagsøgeren er universitetslektor og -forsker i asyl- og udlændingeret.\nVed skrivelse af 3. juli 1998 til Rådets generalsekretær begærede sagsøgeren aktindsigt i visse dokumenter vedrørende Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscentret for Asyl's (CIREA) arbejde. Begæringen omfattede følgende dokumenter:\n- fælles rapporter, analyser og vurderinger udarbejdet af eller i samråd med CIREA i perioden 1994-1997 og, for så vidt som de allerede forelå, 1998, der vedrører den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), og som omhandler forholdene i de tredjelande og områder, som et betydeligt antalasylansøgere kommer fra eller har bopæl i, og, nærmere bestemt, i 28 i begæringen opregnede lande (herefter »CIREA-rapporterne«)\n- rapporter, der vedrører eventuelle fælles inspektionsrejser eller rejser foretaget af medlemsstater i tredjelande, og som er tilstillet CIREA (herefter »rapporter, der var udarbejdet for CIREA's regning«)\n- den liste, der er udarbejdet af eller i samråd med CIREA, og som omfatter de kontaktpersoner i medlemsstaterne, som behandler asylansøgninger (herefter »listen over kontaktpersoner«), med senere ændringer.\nVed skrivelse af 28. juli 1998 svarede generalsekretæren sagsøgeren, at der var udarbejdet CIREA-rapporter i perioden 1994-1998 vedrørende forholdene for asylansøgere, der vender tilbage til deres hjemland, med hensyn til følgende lande: Albanien, Angola, Sri Lanka, Bulgarien, Tyrkiet, Kina, Zaire, Nigeria og Vietnam. Han meddelte imidlertid afslag på begæringen om aktindsigt i de pågældende dokumenter samt i listen over kontaktpersoner, idet han henviste til artikel 4, stk. 1, i afgørelse 93/731. Med hensyn til de rapporter, der var udarbejdet for CIREA's regning, meddelte generalsekretæren sagsøgeren, at der ikke fandtes sådanne dokumenter.\nVed skrivelse af 25. august 1998 fremsatte sagsøgeren en bekræftende begæring i henhold til artikel 7, stk. 1, i afgørelse 93/731. Med hensyn til CIREA-rapporterne gav han udtryk for, at han var overrasket over, at »Rådet også agtede at betragte f.eks. rapporterne vedrørende lande som Nigeria, Iran og Irak som fortrolige, selv om det vanskeligt kan hævdes, at forholdet mellem Unionen og de pågældende lande er godt«. For så vidt angik de rapporter, der var udarbejdet for CIREA's regning, præciserede sagsøgeren bl.a. grundene til, at generalsekretærens svar med hensyn til, om sådanne dokumenter fandtes, efter hans opfattelse ikke var korrekt. Han bestred ligeledes den del af afgørelsen, som omhandlede listen over kontaktpersoner.\nVed skrivelse af 28. september 1998 fremsendte generalsekretæren Rådets afgørelse om afslag på den bekræftende begæring (herefter »den anfægtede afgørelse«) til sagsøgeren. Skrivelsen har følgende ordlyd:\n»Efter en omhyggelig gennemgang af sagen har Rådet besluttet at bekræfte [generalsekretærens afgørelse], således som denne er formuleret i skrivelsen af 28. juli 1998 vedrørende begæringerne om aktindsigt [i CIREA-rapporterne og listen over kontaktpersoner]. Efter en nærmere undersøgelse af hvert enkelt af de nedenfor anførte dokumenter har Rådet besluttet ikke at udlevere dem, og det af følgende grunde:\na) [dokumentets nummer]: Følgeskrivelse fra Rådets generalsekretariat til CIREA: rapport fra De Tolv's missionschefer vedrørende forholdene for de asylansøgere [fra et land], der vender tilbage [til landet]. Den pågældende rapport indeholdermeget følsomme oplysninger, der vedrører de politiske, økonomiske og sociale forhold [i det pågældende land], og som er fremsendt af Den Europæiske Unions medlemsstaters missionschefer i det pågældende land. Rådet finder, at en offentliggørelse af de nævnte oplysninger kunne skade forholdet mellem Den Europæiske Union og [det pågældende land]. Rådet har følgelig truffet afgørelse om ikke at give aktindsigt i dette dokument, jf. artikel 4, stk. 1, i afgørelse 93/731 (internationale forbindelser).\nb) Listen over [kontakt]-personer for CIREA, der behandler asylanliggender: generalsekretariatet har ikke kunnet finde et særligt rådsdokument, der indeholder en [sådan] liste ...\nRådet vil endvidere fortsætte sine bestræbelser for at finde dokumenter (fra 1994 og fremefter), som indeholder rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning ... De vil blive underrettet om resultaterne heraf snarest muligt.«\nDen 14. oktober 1998 blev sagsøgeren underrettet om, at man på grundlag af undersøgelser foretaget i generalsekretariatet havde besluttet at give sagsøgeren aktindsigt i ti rapporter, som danske myndigheder havde udarbejdet vedrørende fact-finding missions i tredjelande. Sagsøgeren fik endvidere meddelelse om, at der var truffet afgørelse om ikke at give ham aktindsigt i fire andre rapporter, som andre medlemsstaters myndigheder (opregnet i skrivelsen) havde udarbejdet for CIREA's regning. Begrundelsen, der var den samme for hvert enkelt af de pågældende dokumenter, var følgende:\n»Generalsekretariatet finder, at en offentliggørelse af de meget detaljerede og følsomme oplysninger i denne rapport kunne skade forholdet mellem Den Europæiske Union og [det pågældende land] samt de bilaterale forbindelser mellem [den medlemsstat, hvis medarbejdere har foretaget missionen] og det pågældende land. Der kan derfor ikke gives aktindsigt i dokumentet, jf. artikel 4, stk. 1, i afgørelse 93/731 (internationale forbindelser).«\nGeneralsekretariatet fremsendte ved skrivelse af 18. maj 1999 et nyt svar fra Rådet på sagsøgerens bekræftende begæring af 25. august 1998. Heri oplyste Rådet, at der fandtes en liste over kontaktpersoner, og at den var indeholdt i dokument 5971/2/98 CIREA 18. Rådet indrømmede således, at den anfægtede afgørelse var fejlagtig på det punkt.\nRådet meddelte imidlertid afslag på aktindsigt i dokumentet i medfør af artikel 4, stk. 1, i afgørelse 93/731. I svaret hedder det nærmere: »Dokumentet indeholder en liste over de kontaktpersoner, der er udpeget af hver enkelt medlemsstat, og som kan udveksle oplysninger vedrørende asylansøgere [og] oplysninger vedrørende de lande, der henhører under deres ansvarsområde, deres kontoradresse samt deresdirekte telefon- og faxnumre.« Rådet tilføjede, at det tilkommer medlemsstaterne at afgøre, om og i hvilket omfang sådanne oplysninger kan offentliggøres. Rådet oplyste i den forbindelse, at visse medlemsstater nægter at udlevere sådanne oplysninger, idet de ønsker, at deres forvaltninger fortsat skal kunne operere effektivt. Såfremt Rådet offentliggjorde de pågældende oplysninger, der var meddelt Rådet med det særlige formål at tilvejebringe et internt net af kontaktpersoner med henblik på at fremme samarbejde og samordning på asylområdet, ville medlemsstaterne fremover være tilbageholdende med at meddele Rådet sådanne oplysninger. Under disse omstændigheder kunne en udlevering af dokumentet skade offentlighedens interesser for så vidt angår udvekslingen af oplysninger og koordineringen mellem medlemsstaterne inden for asyl- og udlændingeområdet.\nVed stævning indleveret til Rettens Justitskontor den 4. december 1998 har sagsøgeren anlagt nærværende sag.\nDen skriftlige forhandling er afsluttet den 28. april 1999, idet sagsøgeren har givet afkald på at indgive replik.\nVed skrivelse af 26. maj 1999 meddelte Rådet Retten, at efter at det havde taget sagsøgerens begæring vedrørende listen over kontaktpersoner op til fornyet overvejelse, havde det truffet afgørelse om ikke at give sagsøgeren aktindsigt i det pågældende dokument, og det vedlagde det nye svar, det havde tilstillet sagsøgeren ved skrivelse af 18. maj 1999.\nPå Rettens anmodning fremkom sagsøgeren den 8. juli 1999 med bemærkninger til denne afgørelse. Heri anfægtede han denne nye afgørelse og anmodede Retten om, at den, for så vidt som afgørelsen blot indeholder en ny begrundelse for afslaget, ud fra procesøkonomiske hensyn accepterede, at sagsøgeren ændrede de anbringender, han havde fremført til støtte for sin påstand om annullation af den anfægtede afgørelse med hensyn til listen over kontaktpersoner.\nPå grundlag af den refererende dommers rapport har Retten (Fjerde Afdeling) besluttet at indlede den mundtlige forhandling, og den har anmodet parterne om skriftligt at besvare visse spørgsmål. På Rettens anmodning har Rådet fremlagt derapporter, danske myndigheder har udarbejdet for CIREA's regning, og som sagsøgeren har fået aktindsigt i.\nParterne har i retsmødet den 14. oktober 1999 afgivet mundtlige indlæg og besvaret Rettens spørgsmål.\n- Den anfægtede afgørelse annulleres.\n- Rådet tilpligtes at betale sagens omkostninger.\nRådet har nedlagt følgende påstande:\nSagsøgeren har nedlagt påstand om annullation af den anfægtede afgørelse, for så vidt som der herved meddeles afslag på hans begæring om aktindsigt i CIREA-rapporterne, i de rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning, og i listen over kontaktpersoner. Til støtte herfor har sagsøgeren fremført tre anbringender. Med det første gøres det gældende, at afgørelse 93/731 er tilsidesat, fordi aktindsigt i de omhandlede dokumenter ikke vil skade Den Europæiske Unions internationale forbindelser, fordi afslaget ikke er baseret på en konkret vurdering af de pågældende dokumenters indhold, og fordi Rådet har afvist at give delvis aktindsigt i dokumenterne. Som det andet anbringende har sagsøgeren anført, at begrundelsespligten er tilsidesat, og som det tredje, at det grundlæggende fællesskabsretlige princip om aktindsigt i de dokumenter, som fællesskabsinstitutionerne ligger inde med, er tilsidesat.\nEndvidere har sagsøgeren med henvisning til fællesskabsinstitutionernes pligt til loyalt samarbejde nedlagt påstand om, at Retten pålægger Rådet at fremlægge alle de pågældende dokumenter, såfremt Rådet ikke frivilligt fremlægger dem.\nSom allerede nævnt traf Rådet den 18. maj 1999 en ny afgørelse som svar på den bekræftende begæring, for så vidt angik listen over kontaktpersoner. Rådet indrømmede, at den anfægtede afgørelse var behæftet med en faktisk vildfarelse og fremførte til støtte for afslaget en ny begrundelse. Under disse omstændigheder vil Retten tage stilling til lovligheden af den anfægtede afgørelse, som ændret ved afgørelsen af 18. maj 1999, på grundlag af de anbringender, der er fremført i stævningen, og således som sagsøgeren i overensstemmelse med sin anmodning herom har omformuleret dem i de bemærkninger, han har indgivet den 8. juli 1999.\nRetten vil først behandle anbringendet om, at begrundelsespligten er tilsidesat.\nAnbringendet om, at begrundelsespligten er tilsidesat\nSagsøgeren har anført, at begrundelsen i den anfægtede afgørelse ikke opfylder kravene i EF-traktatens artikel 190 (nu artikel 253 EF) og i artikel 7, stk. 3, i afgørelse 93/731.\nSagsøgeren har tilføjet, at med hensyn til CIREA-rapporterne har Rådet blot henvist til, at de indeholder detaljerede oplysninger om de politiske forhold i de pågældende lande, hvorimod det ikke forklares, på hvilken måde det ville skade Den Europæiske Unions forhold til de pågældende lande, såfremt rapporterne blev udleveret. Sagsøgeren har tilføjet, at han ikke for hvert enkelt land har fået oplyst, hvorfor dokumenterne ikke kan udleveres. Han har derfor ikke kunnet varetage sine interesser som omhandlet i Domstolens praksis.\nSelv om forholdene er forskellige i hvert enkelt af de pågældende lande, har Rådet ifølge sagsøgeren for hver enkelt rapport blot givet et svar, der er kort, enslydende og standardpræget, idet det indeholder den samme erklæring, mens der ikke er redegjort for, hvilke oplysninger de enkelte dokumenter indeholder, og det heller ikke er undersøgt, om en udlevering af de pågældende oplysninger måtte antages at skade offentlighedens interesser. Aktindsigt i et dokument kan ifølge sagsøgeren ikke nægtes, blot ved en henvisning til den kategori, dokumentet er omfattet af.\nFor så vidt angår de rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning, har sagsøgeren påpeget, at efter at Rådet har fået forelagt bevis for, at de findes, har Rådet også blot givet et svævende svar på begæringen om aktindsigt, og end ikke angivet den form for oplysninger, de indeholder. Dette beviser ifølge sagsøgeren, at Rådet kun har foretaget en mekanisk og samlet vurdering af rækkevidden af undtagelsen med hensyn til beskyttelsen af offentlighedens interesser (internationale forbindelser), hvilket er i strid med retspraksis. På grundlag af et sådant svar kan sagsøgeren ikke vurdere, om Rådet har anvendt ovennævnte undtagelse korrekt.\nSagsøgeren har endelig påpeget, at såfremt afslaget på en begæring om aktindsigt bekræftes under påberåbelse af andre hensyn end dem, der var lagt til grund for det oprindelige afslag, og som reelt er selvmodsigende, skal begrundelsen for en sådan ændring fremgå klart og utvetydigt af den afgørelse, der træffes vedrørende den bekræftende begæring.\nRådet har først anført, at den omstændighed, at det anvender den samme formulering med henblik på at beskrive identiske situationer, ikke nødvendigvis er ensbetydende med, at der gives en på forhånd fastlagt standardbesvarelse, men udgør en berettiget og endog nødvendig praksis, når de pågældende rapporter har fælles træk.\nRådet har for det andet påpeget, at sagsøgeren er praktiker og forsker aktivt i asyl- og udlændingeret. Når også oplysningerne i stævningen tages i betragtning, er det derfor ifølge Rådet rimeligt at antage, at sagsøgeren kender standardindholdet af de fælles rapporter om tredjelande. Det har derfor ikke været nødvendigt, at Rådet i detaljer beskrev arten af de oplysninger, rapporterne indeholder.\nRådet har for det tredje anført, at de begrundelser, der i generalsekretærens oprindelige svar og i den anfægtede afgørelse er fremført for ikke at give aktindsigt i CIREA-rapporterne og i de rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning,ikke er selvmodsigende, men indbyrdes sammenhængende, for så vidt som der i begge tilfælde henvises til de følsomme oplysninger, som rapporterne indeholder, og hvis offentliggørelse kunne skade Den Europæiske Unions forhold til tredjelande. Med henvisning til Domstolens dom af 9. november 1995 (sag C-466/93, Atlanta Fruchthandelsgesellschaft m.fl. (II), Sml. I, s. 3799, præmis 16) har Rådet fastholdt, at det mål, Rådet forfølger, i det væsentlige fremgår af begrundelsen i den anfægtede afgørelse, og at begrundelsen derfor er tilstrækkelig.\nIndledningsvis bemærkes, at forpligtelsen til at begrunde en individuel beslutning har til formål, dels at de berørte personer kan få kendskab til grundlaget for den trufne foranstaltning, for at de kan forsvare deres rettigheder, dels at Fællesskabets retsinstanser kan efterprøve beslutningens lovlighed (jf. bl.a. Domstolens dom af 14.2.1990, sag C-350/88, Delacre m.fl. mod Kommissionen, Sml. I, s. 395, præmis 15, og Rettens dom af 5.3.1997, sag T-105/95, WWF UK mod Kommissionen, Sml. II, s. 313, præmis 66). Spørgsmålet om, hvorvidt begrundelsen til en beslutning opfylder disse krav, skal ikke blot vurderes i forhold til beslutningens ordlyd, men ligeledes i forhold til den sammenhæng, hvori den indgår, samt alle de retsregler, som gælder på det pågældende område (jf. Domstolens dom af 29.2.1996, sag C-122/94, Kommissionen mod Rådet, Sml. I, s. 881, præmis 29).\nDet fremgår endvidere af Rettens praksis, at Rådet for hvert enkelt dokument, der begæres aktindsigt i, skal undersøge, om dens offentliggørelse, ud fra de oplysninger, det råder over, faktisk må antages at skade et af de aspekter omkring offentlighedens interesser, der er beskyttet i henhold til den første kategori af undtagelser (jf. dom af 17.6.1998, sag T-174/95, Svenska Journalistförbundet mod Rådet, Sml. II, s. 2289, præmis 112).\nHeraf følger, at det af begrundelsen for Rådets afgørelse skal fremgå, at det har foretaget en konkret vurdering af de omhandlede dokumenter.\nRådet har i den forbindelse anført, at CIREA-rapporterne og de rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning, alle tilhører den samme kategori, idet de frembyder fælles træk. Dette synspunkt kan ikke tiltrædes. Rapporterne indeholder således oplysninger, som vedrører perioder, der ligger mellem 1994 og 1998, og som omhandler meget forskellige tredjelande som f.eks. Zaire og Kina, som Den Europæiske Union ikke har det samme diplomatiske forhold til.\nDet fremgår i øvrigt af de ti rapporter, som danske myndigheder har udarbejdet for CIREA's regning, og som sagsøgeren har fået aktindsigt i, at de oplysninger, de pågældende dokumenter indeholder, varierer betydeligt, ikke alene efter deres art (beskrivelse af politiske, økonomiske, retslige og militære forhold, af situationen for så vidt angår menneskerettigheder, af forholdet mellem klaner og minoriteter, af civilbeskyttelsen osv.), men også med hensyn til, hvor følsomme oplysningerne er.\nDet fremgår ikke af begrundelsen for den anfægtede afgørelse - hvori Rådet blot har anført, at rapporterne indeholder følsomme oplysninger, hvis offentliggørelse kunne skade Den Europæiske Unions forhold til de pågældende lande (jf. ovenfor i præmis 15) - at Rådet har vurderet hvert enkelt af de pågældende dokumenter for sig, end ikke ganske summarisk eller blot med hensyn til grupper af dokumenter, der frembyder de samme væsentlige træk.\nEndvidere fremgår det af sagen, at Rådet har nægtet aktindsigt i fire andre rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning, selv om deres indhold ifølge Rådet fuldt ud svarer til indholdet af de ovenfor nævnte ti danske rapporter. Denne afgørelse er imidlertid blevet truffet, uden at Rådet har fremført nogen begrundelse, hvorved sagsøgeren kan forstå, hvorfor en udlevering af de pågældende fire rapporter kunne have forskellig indflydelse på Den Europæiske Unions diplomatiske relationer.\nSelv om Rådet hævder, at det har foretaget en konkret vurdering af hvert enkelt dokument, der er begæret aktindsigt i, fremgår dette ikke af begrundelsen for den anfægtede afgørelse.\nEndvidere bemærkes, at såfremt et svar bekræfter et afslag på en begæring og ud fra de samme hensyn, må det undersøges, om begrundelsen er tilstrækkelig, set ud fra den samlede brevveksling mellem institutionen og den, der har fremsat begæringen, og under hensyntagen til de oplysninger vedrørende arten af de ønskede dokumenter og disses indhold, som den, der begærer aktindsigt, rådede over.\nSelv om den konkrete sammenhæng, en afgørelse træffes i, kan mindske kravene til den begrundelse, institutionen skal give, kan sammenhængen også under særlige omstændigheder skærpe begrundelseskravene.\nDette er tilfældet, såfremt sagsøgeren under proceduren vedrørende begæringen om aktindsigt i dokumenter fremfører omstændigheder, der kan rejse tvivl om, hvorvidt det første afslag var holdbart. I så fald medfører begrundelseskravene, at institutionen skal besvare en bekræftende begæring med angivelse af grundene til, at de pågældende omstændigheder ikke har kunnet medføre, at institutionen har ændret sit synspunkt. I modsat fald kan den, der har fremsat begæringen, ikke forstå, hvorfor den, der har affattet svaret på den bekræftende begæring, har besluttet at fastholde den samme begrundelse for at bekræfte afslaget.\nFor så vidt angår den foreliggende sag bemærkes, at med hensyn til CIREA-rapporterne fremførte sagsøgeren i den bekræftende begæring de argumenter, som gav ham holdepunkter for at antage, at de betænkeligheder, Rådets generalsekretær havde givet udtryk for med hensyn til udleveringen af de pågældende dokumenter, var ubegrundede. I den anfægtede afgørelse har Rådet imidlertid ikke fremført nogen begrundelse for, at det afviste de pågældende argumenter, eller forklaret sagsøgeren, hvorfor det opretholdt afslaget.\nHeraf følger, at den anfægtede afgørelse ikke opfylder begrundelseskravet i traktatens artikel 190, og at afgørelsen derfor må annulleres.\nAnbringendet om, at afgørelse 93/731 er tilsidesat, for så vidt som Rådet ikke har givet delvis aktindsigt i dokumenterne\nSagsøgeren har anført, at Rådet har afvist at give delvis aktindsigt i dokumenterne og derved tilsidesat proportionalitetsprincippet. Såfremt en offentliggørelse af nærmere angivne rapporter må antages at skade beskyttelsen af offentlighedensinteresser, påhviler det i det mindste Rådet at give aktindsigt i de dele af rapporterne, der ikke er omfattet af undtagelsen. En sådan løsning er nødvendig med henblik på at sikre offentligheden videst mulig adgang til de dokumenter, som Rådet ligger inde med.\nMed hensyn til listen over kontaktpersoner kunne Rådet ifølge sagsøgeren have overholdt sagsøgerens ret til aktindsigt i den pågældende liste, uden at det net med udveksling af oplysninger om asylret, der er etableret mellem medlemsstaternes forvaltninger, herved kom til at fungere mindre hensigtsmæssigt, på den måde, at det blot udelod de direkte telefonnumre og e-mail-adresserne.\nRådet har bestridt, at der kan gives delvis aktindsigt i dokumenter. Til støtte herfor har det for det første påberåbt sig en fortolkning, der er i overensstemmelse med ordlyden af og ånden bag afgørelse 93/731. Denne afgørelse omhandler således en ret til aktindsigt i Rådets »dokumenter«, men ikke i oplysninger, som Rådet ligger inde med. I øvrigt har afgørelsen til formål at give offentligheden aktindsigt i Rådets dokumenter og ikke i de oplysninger, de indeholder.\nRådet har for det andet henvist til det særlige ved de rapporter, sagsøgeren har begæret aktindsigt i. Rådet kan ikke give aktindsigt i nærmere angivne dele af dem, idet problemet netop består i at fastlægge de dele af rapporterne, som ikke kan skabe problemer med hensyn til forholdet til de tredjelande, rapporterne vedrører. Den eneste måde, hvorved denne risiko med sikkerhed kunne undgås, ville være, at der blev indledt drøftelser med det pågældende land. Dette ville klart være i strid med de interesser, Rådet skal beskytte.\nMed hensyn til listen over kontaktpersoner har Rådet præciseret, at såfremt et dokument indeholder oplysninger, der hidrører fra flere medlemsstater, vil den omstændighed, at aktindsigten begrænses til kun at omfatte oplysninger, visse af de pågældende medlemsstater har meddelt, isolere de øvrige medlemsstater i forhold til den offentlige opinion.\nIndledningsvis bemærkes, at som Retten allerede har fastslået, skal artikel 4, stk. 1, i afgørelse 93/731 fortolkes i lyset af princippet om ret til oplysninger og proportionalitetsprincippet. Heraf følger, at Rådet er forpligtet til at undersøge, om der skal gives delvis aktindsigt i oplysninger, der ikke er omfattet af undtagelserne (jf. Rettens dom af 19.7.1999, sag T-14/98, Hautala mod Rådet, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 87).\nEndvidere bemærkes, at i de særlige tilfælde, hvor omfanget af dokumentet eller af de dele af dokumentet, der skal tilbageholdes, ville påføre Rådet en uforholdsmæssig administrativ byrde, kan Rådet på grundlag af proportionalitetsprincippet afveje interessen i at få aktindsigt i de pågældende dele af dokumentet mod den hermed forbundne arbejdsbyrde. I sådanne særlige tilfælde vil Rådet således kunne varetage hensynet til god forvaltningsskik (jf. dommen i sagen Hautala mod Rådet, præmis 86).\nSom Retten allerede har bemærket i præmis 37, skal Rådet under alle omstændigheder foretage en konkret vurdering af, i hvilket omfang en udlevering af de dokumenter, der begæres aktindsigt i, kunne skade offentlighedens interesser. En tilbageholdelse af de følsomme passager i de pågældende dokumenter burde under disse omstændigheder ikke nødvendigvis udgøre en urimelig arbejdsbyrde for institutionen.\nEndvidere bemærkes, at det argument, Rådet har fremført med hensyn til det særlige ved de rapporter, sagsøgeren har begæret aktindsigt i, og med hensyn til de problemer, der i den foreliggende sag er forbundet med at fastlægge, hvilke passager der ikke er omfattet af undtagelsen, ikke kan tiltrædes. En nærmere gennemgang af de ti danske rapporter, der er udarbejdet for CIREA's regning, og som sagsøgeren har fået aktindsigt i, viser, at en stor del af de oplysninger, de indeholder, består i beskrivelser og faktiske konstateringer, som helt klart ikke er omfattet af den påberåbte undtagelse.\nFor så vidt angår afslaget på aktindsigt i listen over kontaktpersoner må det fastslås, at sagsøgeren i sine bemærkninger vedrørende Rådets svar af 18. maj 1999 udtrykkeligt har fastholdt, at han ikke ønsker aktindsigt i telefonnumrene og e-mail-adresserne for de personer, der er opført på listen.\nMed hensyn til Rådets argument om, at delvis aktindsigt, som begrænses til kun at omfatte oplysninger, som visse medlemsstater har meddelt, ville medføre, at de øvrige medlemsstater ville blive isoleret i forhold til den offentlige opinion, bemærkes blot, at Rådet ikke findes at have godtgjort, i hvilket omfang sådanne overvejelser kan falde ind under undtagelserne i artikel 4 i afgørelse 93/731.\nHeraf følger, at Rådet med sit afslag på at give aktindsigt i de dele af dokumenterne, der ikke er omfattet af den påberåbte undtagelse med hensyn til beskyttelsen af offentlighedens interesser, har anvendt den pågældende undtagelse på en måde, der ikke er i overensstemmelse med dens formål.\nDen anfægtede afgørelse må således annulleres, hvorved bemærkes, at det er ufornødent at tage stilling til, om anbringendet om, at et grundlæggende princip om aktindsigt i dokumenter er tilsidesat, er begrundet.\nRetten finder, at den råder over tilstrækkelige oplysninger til, at der kan gives sagsøgeren medhold og til, at den anfægtede afgørelse må annulleres i det hele. Det er herefter ufornødent at anmode Rådet om at tilstille Retten de pågældende dokumenter.\nI henhold til procesreglementets artikel 87, stk. 2, pålægges det den tabende part at betale sagens omkostninger, såfremt der er nedlagt påstand herom. Rådet har tabt sagen og pålægges derfor i overensstemmelse med sagsøgerens påstand at betale sagens omkostninger.\n1) Rådets afgørelse af 28. september 1998, som ændret ved afgørelse af 18. maj 1999, om ikke at give sagsøgeren aktindsigt i visse rapporter, der er udarbejdet af Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscentret for Asyl, og i visse rapporter om fælles inspektionsrejser eller rejser foretaget af medlemsstater, og som er tilstillet centret, samt i listen over de kontaktpersoner, som i medlemsstaterne behandler asylansøgninger, annulleres.\n2) Rådet bærer sine egne omkostninger og betaler sagsøgerens omkostninger.\nAfsagt i offentligt retsmøde i Luxembourg den 6. april 2000.


Normalt tryk og puls hos en voksen - Vaskulitis - January\nLægen starter enhver medicinsk undersøgelse ved at kontrollere vigtige indikatorer for en persons helbred. Han sonderer lymfeknuderne, kontrollerer ledets tilstand og måler også temperatur, puls og blodtryk (BP). Lægen registrerer de opnåede resultater i anamnese og sammenligner også de registrerede indikatorer med normerne for tryk og puls efter alder, angivet i de normative tabeller.\nPuls og blodtryk er to relaterede målinger. Når antallet af blodtryk skiftes i en hvilken som helst retning, er der en stigning eller fald i pulsen, samt en ændring i dens rytme. Alle burde vide, hvad disse indikatorer betyder..\nDette er rytmiske rysten, der forekommer inde i væggene i arterier, kapillærer og årer, provoseret af hjertemuskulaturen. På baggrund af hjertekontraktioner ændrer intensiteten af blodstrømmen i karene, og frekvensen af pulsationer ændres også.\nUd over hjerterytmen (HR) bemærker læger også andre egenskaber ved pulsen:\nTryk er den kraft, hvormed blodet virker på væggene i venerne og arterierne. Blodtrykindikatorer afhænger af styrken og hastigheden, hvormed hjertet sammentrækkes og skubber blod, samt af blodmængden, der fremmes gennem karene, vaskulær tone.\nUd over det arterielle blodtryk er der flere andre typer blodtryk:\nIntrakardiale. Det forekommer i hjertets hulrum, når dets muskler trækker sig sammen. Der er visse standarder for hver afdeling. Disse indikatorer kan variere afhængigt af fysiologien i den menneskelige krop..\nVenøs. Dette er trykket, der forekommer i det højre atrium. Det har at gøre med, hvor meget blod der returneres tilbage til hjertet..\nKapillær. En vigtig indikator karakteriserer blodtrykket i kapillærerne. Det afhænger af krumningen af små fartøjer og deres spænding..\nIndikatorerne for det højeste tryk bemærkes nøjagtigt ved udløbet af blod fra hjertet (fra venstre ventrikel). Yderligere, i løbet af bevægelse gennem arterierne, bliver indikatorerne lavere, og i kapillærerne er de meget små. Det mindste antal registreres i venerne og ved indgangen til hjertet (i det højre atrium).\nVed måling registrerer tonometeret to indikatorer: systolisk og diastolisk tryk. Systole - sammentrækning af begge hjertekammer og frigivelse af blod i aorta. De tal, der bestemmes af tonometeret på dette tidspunkt kaldes også øvre tryk. De afhænger af blodkarens modstand såvel som styrken, hjerterytmen.\nDiastol er intervallet mellem sammentrækninger, når hjertet er helt afslappet. I dette øjeblik er det fuldstændigt fyldt med blod, og tonometeret registrerer det diastoliske (lavere, hjerte) tryk. Det afhænger kun af vaskulær modstand.\nTrykhastighed afhængig af alder\nI dag er der specielle tabeller udviklet af læger, hvorefter det normale tryk og puls hos en voksen og børn bestemmes:\nAlder 0-12 måneder 1-5 år gammel 5-13 år gammel 13-20 år gammel 20-25 år gammel 25-30 år gammel 30-35 år gammel\nToptryk 90 95 105 117 120 121 122\nBundtryk 60 65 70 77 79 80 81\nAlder 35-40 år gammel 40-45 år gammel 45-50 år gammel 50-55 år gammel 55-60 år gammel 60-65 år gammel\nToptryk 123 125 127 129 131 134\nBundtryk 82 83 84 85 86 87\nNormalt i en ung alder er der få mennesker opmærksomme på niveauet af blodtryk. Efterhånden som kroppen ældes, kan fejl i dets forskellige systemer føre til afvigelse af indikatorer fra normale værdier. Eksterne faktorer såsom:\nvejr og klimatiske forhold;\nI gennemsnit har en sund person et diastolisk blodtryk på 120 mm Hg. Art. Og normalt hjertetryk bør ikke overstige 80. Moderne læger er imidlertid meget forsigtige med gennemsnitstabellerne, der kun er udarbejdet på grundlag af patientens alder. I dag praktiseres i de fleste tilfælde en individuel tilgang til diagnose af patologier i det kardiovaskulære system..\nHos et spædbarn afviger blodtryk og puls nogle gange lidt fra normen. Hyppigheden af hjerteslag og blodtryk kan ændre sig ved fodring, når du er i et varmt, tørt rum. Hvis indikatorerne gendannes 5-10 minutter efter ophør af eksterne faktorer, skal du ikke bekymre dig.\nHos unge kan indikatorerne også afvige fra standarderne op eller ned. Dette kan være forårsaget af hormonelle ændringer i kroppen, som også betragtes som normen, hvis der ikke er nogen forringelse af velvære. Forresten, hos piger, observeres trykfald i ungdomsårene oftere..\nVi måler puls og tryk korrekt\nModerne blodtryksmonitorer er praktiske enheder, der giver dig mulighed for uafhængigt at måle trykket uden at have nogen færdigheder. Mange enheder er også udstyret med en pulsmålefunktion, så det vil ikke være vanskeligt at overvåge dine fysiske indikatorer. For at få mere nøjagtige resultater skal du dog overholde følgende regler:\nikke drikke koffeinholdige drikkevarer eller røg før målinger;\n15 minutter før proceduren skal du udelukke fysisk aktivitet, men det er bedre at bare slappe af;\ntonometeret kan vise upålidelige resultater efter at have spist;\nmålinger udføres siddende eller liggende;\nfor at opnå mere nøjagtige resultater tages værdierne fra hver hånd med et interval på 10 minutter.\nDu skal vide, at indikatorerne for en persons diastoliske tryk i henhold til aldersnormer gradvist kan stige op til 60 år. Men det systoliske tryk vokser gennem hele livet. Pulsen er maksimal hos spædbørn, derefter falder dens værdier og stiger derefter lidt nærmere 60 år.\nFor læger er forskellen mellem de øvre og nedre blodtrykværdier - pulstryk også vigtig. Det skal være inden for 35-50 enheder. Afvigelser fra denne norm kan også føre til negative konsekvenser..\nHvis dit eksisterende tonometer ikke har en pulsmålefunktion, skal du vide, hvordan du korrekt bestemmer det manuelt. Der er specielle punkter, hvor pulsen høres tydeligst:\nMålingerne foretages ved at trykke på de angivne punkter, mens man tæller antallet af slag over et bestemt tidsrum. Normalt beregnes indikatorer pr. Minut eller 30 sekunder. Tallene opnået på et halvt minut ganges med to. Metoden til manuelt sondering af pulsen betragtes imidlertid som omtrentlig. For at få mere nøjagtige indikatorer kan du bruge specielle enheder - pulsmåler.\nHvad påvirker hjerterytmen og blodtrykket?\nSom det kan ses af ovenstående tabeller, kan hjertefrekvensen for en sund voksen variere mellem 60-90 slag / min. Denne indikator kan påvirkes af mange faktorer:\nmental, fysisk og følelsesmæssig overbelastning;\nFor eksempel er kvinder i de fleste tilfælde ca. 7-8 slag hurtigere end hos mænd. Og i varmt vejr overvurderer begge køn. Hvis puls efter eksponering for en ekstern faktor vender tilbage til normal efter ca. 15-20 minutter, betragtes overskridelse eller undervurdering af indikatorerne ikke som en patologi og kræver ikke lægemiddelbehandling.\nForskellige faktorer kan også påvirke blodtryksmålingerne:\nstyrke og hyppighed af sammentrækninger i hjertemuskelen;\nfunktion af organer, der producerer hormoner;\nsygdomme, der påvirker det kardiovaskulære systems arbejde;\nHos kvinder, der bærer et barn, stiger presset lidt. Dette skyldes en stigning i blodvolumen og hormonelle ændringer i kroppen. Hvis den gravide kvinde på samme tid har det godt, er der ingen fare. Hvis der opstår ubehagelige symptomer, skal du kontakte fødselsklinikken.\nOgså af stor betydning for blodtryksindikatorer er hjertets størrelse. Det afhænger af, hvor meget blod det kan pumpe. I forskellige perioder i livet fra spædbarn til alderdom vil indikatorerne derfor variere.\nAfvigelser fra normen, mulige konsekvenser\nVigtigt: Trykindikatorer for både mænd og kvinder bør ikke være højere end tærsklen på 140/90 mm Hg. st.\nHvis blodtrykket overstiger disse tal, diagnosticeres patienten med arteriel hypertension. Lægemiddelbehandling er ordineret, hvis der registreres indikatorer på mere end 160/90. Denne tilstand kan være ledsaget af følgende symptomer:\nHøjt blodtryk kan observeres hos atleter. Dette skyldes overdreven fysisk anstrengelse. Derfor anbefaler læger ud over styrkeøvelser at inkludere aerobe belastninger i komplekset. De hjælper med at styrke hjertemuskulaturen, udvider blodkar godt og forhindrer derved blodtryk.\nHvis blodtrykket overstiger aldersnormerne, er det bydende nødvendigt at konsultere en læge og identificere årsagen til denne tilstand. Hypertension er en farlig sygdom, og forhøjet blodtryk kan føre til alvorlige problemer med det kardiovaskulære system: hypertensiv krise, hjerteanfald, slagtilfælde.\nOftest diagnosticeres højt systolisk tryk hos kvinder, og et øget lavere tryk hos begge køn. Hvis blodtrykket regelmæssigt falder under niveauet 90/60, begynder de indre organer og væv at opleve en mangel på næringsstoffer og ilt. Dette skyldes en forringelse af blodforsyningen og kan føre til irreversible konsekvenser. Denne tilstand kaldes hypotension (arteriel hypotension)..\nMen hvis patienten har det godt med lavt blodtryk, observeres der ikke ubehagelige symptomer, da er der ingen grund til panik. Men du er nødt til at vide, hvad du skal gøre, hvis trykket falder til under 90/60. I dette tilfælde skal du straks konsultere en læge. Denne tilstand er ikke mindre farlig end højt blodtryk. Ved lave hastigheder udvikler følgende symptomer:\nHypotension kan føre til livstruende konsekvenser. Som et resultat af et fald i blodtrykket forstyrres tilførslen af blod og ilt til vigtige organer, hvilket fører til problemer med deres funktion. Lav indikatorer, der ikke kommer sig i lang tid, forårsager vævsdød. Denne tilstand fører til hjerteanfald, slagtilfælde, nyresvigt..\nDer er mange grunde til afvigelser fra indikatorer fra normen. Trykfald kan observeres, når:\nugunstige vejrforhold (varme, tæthed);\nDu skal håndtere overspændinger eller faldende blodtryk sammen med din læge. For at fastlægge en diagnose skal du gennemgå en grundig undersøgelse, herunder urin, blod, EKG-test. Derudover har du brug for daglig overvågning af trykindikatorer samt overvågning af din tilstand. I mere komplekse situationer kan ultralyd af hjertet, blodkar og maveorganer være påkrævet.\nBaseret på de opnåede data vil lægen være i stand til at bestemme årsagen til ændringer i blodtrykket og ordinere passende behandling. I behandlingsperioden er det bydende nødvendigt at udelukke dårlige vaner (alkohol, rygning), at normalisere den daglige diæt med hensyn til kalorieindhold og BJU, at udelukke psyko-emotionel overbelastning.\nHvad betyder trykmålingerne 90 til 70, er det farligt, hvilken puls anses for at være normal, og hvad man skal tage?\nLavt blodtryk er et kendetegn for hypotension. Med denne sygdom forstyrres den vaskulære tone. Hyppigheden og intensiteten af deres indsnævring og ekspansion reduceres, hvilket bremser blodforsyningen til organer og væv. Naturligvis sker der under sådanne forhold iltesult, og alle kropssystemer begynder at fungere forkert. Vi vil tale om, hvordan man undgår dette på denne side..\nMed arteriel hypotension lider en person af hovedpine, føler alvorlig træthed, mister undertiden bevidstheden og oplever ofte smertefulde fornemmelser i hjertet.\nFå ved, hvad parametrene, der viser blodtryk, betyder. Blod, der bevæger sig langs en bestemt kanal, udøver en kraft på væggene i arterierne, og intensiteten af dette tryk vises ved tallene på tonometeret:\nDen første indikator registrerer trykket i det øjeblik hjertet sammentrækkes, når ventilerne åbnes og blod sendes til arterierne. Dette er systolisk eller hjerteblodtryk (BP).\nDen lavere værdi er fast, når ventilerne er lukket. På dette tidspunkt slapper hjertemuskelen af og lader den næste portion blod ind. På samme tid når den forrige del af blod de perifere kar, der gennemgår deres modstand.\nDer er et begreb af pulstryk. Dette er forskellen mellem de to ovennævnte blodtryksindikatorer. Pulsforskel påvirker udviklingen af vaskulære patologier.\nDet skal bemærkes, at blodtryksindikatorer afhænger af massen af individuelle faktorer. Progressive læger er skeptiske overfor generelle tabeller, i hvilke gennemsnittet for tryk er gennemsnitligt over alderen. Moderne forskning beviser fordelene ved en individuel tilgang til en bestemt sag. Normalt blodtryk bør ikke overstige 140/90, uanset alder. Der er dog mange eksempler på, at folk klarer sig godt ved 90 til 70 mmHg. Derfor har hver person sine egne normale, individuelle indikatorer. Under visse betingelser og aldersperioder kan de ændre sig.\nFor eksempel falder blodtrykket i gravide i forskellige grader, men er ofte i nærheden af det normale interval (90/70 mm Hg). Nogle gange, når dette tal falder endnu lavere, føles kvinden stadig godt. Det er bare sådan en individuel norm. I tilfælde af at der optræder ubehagelige symptomer, er det bydende nødvendigt at identificere den patologiske årsag. Et fald i blodtrykket hos en gravid kvinde kan ikke ignoreres.\nFor voksne og ældre bør 90/70-trykket være alarmerende, hvis de ikke er hypertensive. Lavt blodtryk hos ældre indikerer dårlig blodforsyning til hjernen, og dette fører til iskæmi og udvikling af slagtilfælde. Du kan ikke ignorere trykket på 90 til 70, da der er risiko for at udvikle senil demens og forekomsten af Alzheimers sygdom, hvor tænkningsevner og hukommelse går tabt.\nFor børn er der fastlagt visse trykstandarder: op til 10 år gamle og fra 11 år og ældre. Dette skyldes de anatomiske træk ved barnets hjerte i forskellige aldre. Hos et år gamle børn betragtes et tryk på 90/70 som normalt. Hos unge afviger blodtrykindikatorerne lidt fra normen for voksne (110/70). Men denne periode i livet er farlig med pludselige ændringer, der forekommer i en ung krop. Hvis et barn har det godt selv med lavt blodtryk, betyder det, at dette er hans individuelle træk..\nder er hovedpine i det tidsmæssige område (det mest almindelige symptom);\nen nattesøvn giver ikke en følelse af hvile;\nhyppige svimmelhed og besvimelse vises;\nfølelsesløshed i lemmerne bemærkes, da perifer blodforsyning forstyrres.\nLavt blodtryk forekommer af mange grunde, og en erfaren specialist er nødvendig for at identificere dem korrekt. Selv efter kliniske studier kan det være vanskeligt at bestemme den faktor, der provokerer for hypotension. Og uden at identificere den underliggende sygdom, vil det ikke være muligt at stabilisere trykket.\nLave satser kan afhænge af følgende grunde:\nvoldsom blødning på grund af skade eller på grund af gynækologiske problemer;\nændringer i det intrakraniale tryk.\nNedsat blodtryk er også forårsaget af overarbejde og misbrug af visse medicin..\nAt sænke blodtrykket i første trimester af graviditeten er en fysiologisk norm. I løbet af denne periode frigives specifikke hormoner i blodbanen, og karene, der foder fosteret, dannes, en kolossal omstrukturering af alle kropssystemer hos den vordende mor finder sted.\nEn sådan reduktion i blodtrykket hos gravide kvinder provoseres af følgende faktorer:\nUnder graviditeten forværres eksisterende kroniske sygdomme, hvilket også kan forårsage et fald i blodtrykket. Normalt sker dette om natten, når livmoren begynder at presse på de store kar i det retroperitoneale rum, og derved forstyrre blodforsyningen.\nI moden og alderdom\nUd over fysisk træthed og følelsesmæssig træthed er tryk med numre 90 til 70 hos ældre mennesker en konsekvens af:\nFor ældre betragtes lavt blodtryk som en ulempe. Især hvis en person tidligere havde hypertension, og da faldt trykket kraftigt.\nLavt blodtryk er muligt med asthenisk syndrom samt ignorering af fysisk træning.\nHypotension under aktiv sportstræning indikerer kroppens reaktion på overdreven belastning. I hvileperioder begynder hjertet at arbejde halvhjertet, hvilket øger dets slidstyrke.\nDet er ikke værd at tale om sikkerheden ved blodtryk med indikatorer på 90/70, da årsagerne til hypotension kan være alvorlige sygdomme, så du skal bestemt besøge en læge og få kvalificeret rådgivning..\nOfte bemærkes et pres på 90 til 70 hos kvinder i overgangsalderen, hos professionelle atleter, når de skifter bopæl, især når de flytter til regioner med et andet klima. Dette beregnes som en variant af normen.\nMed moderat arteriel hypotension er det sandsynligvis ikke nødvendigt med nødforanstaltninger for at stabilisere trykket, da en sådan persons tilstand ikke er kritisk. Men for at sikre, at dette ikke er en alvorlig patologi, men blot træthed eller en fysiologisk norm, er det nødvendigt.\nHvis en patient med lavt blodtryk henvender sig til en kardiolog, måler lægen straks pulsen, dvs. pulsen.\ntilstedeværelsen af medfødt hjertesygdom;\nHvis hjerterytmen er signifikant højere end normalt (mere end 100 slag), kaldes dette takykardi og er et alarmerende symptom, der kræver øjeblikkelig lægehjælp.\nPulsen hos en sund person bør ikke overstige 70 slag. Men der er nogle nuancer, f.eks. Hos kvinder i overgangsalderen kan pulsen nå 80-90 slag, og dette betragtes også som normen..\nNår trykket falder sporadisk, kan det hurtigt gendannes ved at tage nødforanstaltninger. Disse inkluderer:\nAkupressurmassage er ret effektiv samt gnidning af fødderne.\nEn bar mørk chokolade øger også vaskulær tone..\nGravide er forbudt at bruge tinkturer og medicin uden anbefaling fra den behandlende læge!\nFørst og fremmest skal du følge den grundlæggende læges anbefalinger, som vil hjælpe med til gradvist at normalisere blodtrykket..\nSkift ikke din livsstil dramatisk, dette kan forværre tilstanden. Start lille: daglige gåture og tilstrækkelig søvn i mindst 8 timer.\nVandbehandling og hydromassage er meget nyttige.\nFysisk aktivitet er påkrævet, ikke statiske belastninger. Svømning toner kroppen perfekt.\nNogle mennesker foretrækker folkemiddel, men inden du bruger dem, anbefales det at konsultere din læge, da de fleste planter forårsager bivirkninger sammen med medicin.\nDu kan finde ud af om de vigtigste årsager til lavt blodtryk i videoen herunder:\nEn person med hypotension har altid brug for en undersøgelse. Hvis lavt blodtryk er en individuel norm for en patient, er der normalt ikke behov for terapeutiske foranstaltninger. I det tilfælde, hvor hypotension er en manifestation af sygdommen, er det nødvendigt at undersøge og ordinere passende behandling for at forbedre kvaliteten af menneskeliv..\nBlodtryk er en parameter, der viser, hvor hårdt blodstrømmen presser på væggene på karene. Det afhænger af hjertets hastighed og styrke såvel som af det samlede blodvolumen, som det er i stand til at passere gennem sig selv inden for et minut..\nBlodtrykindikatoren har to parametre - øvre og nedre tryk. Det øverste tal, systolisk blodtryk, viser trykket i arterierne, når hjertet sammentrækker og skubber blod ind i arterierne. Det lavere antal - diastolisk blodtryk, viser trykket i arterierne på tidspunktet for afslapning af hjertemuskelen.\nDen absolutte norm for blodtryk hos en voksen er 120/80 mm Hg. Værdien af normalt blodtryk kan dog være anderledes for alle, da det afhænger af personens alder, individuelle egenskaber, livsstil og erhverv. Der er aldersretningslinjer for blodtryksnormer:\n16–20 år Øvre 100–120 mm Hg. Nedre 70-80 mm Hg.\n20 - 40 år Øvre 120-130 mm Hg Nedre 70-80 mm Hg.\n40 - 60 år Op til 140 mm Hg Sænk op til 90 mm Hg.\nMere end 60 år Top 150 mm Hg Nedre 90 mm Hg.\nSå hvis trykket for en seksten år gammel dreng er 100/70 mm Hg. - den nedre grænse for normen, så hos en ældre efter 60 år, tyder et sådant pres på en alvorlig sygdom. Og omvendt, efter 60 år er den øvre grænse for blodtryksnormen 150/90, hvilket i ungdomstiden sandsynligvis vil indikere problemer med nyrerne, det endokrine eller hjerte-kar-systemet.\nTrykindikatoren hos en middelaldrende person er mere end 140/90 mm Hg, indikerer allerede tilstedeværelsen af patologi. Det er dog altid nødvendigt at huske på en persons samtidige sygdomme, for eksempel betragtes de samme parametre som normen for patienter med diabetes mellitus.\nEn voksnes tryk betragtes som reduceret til at være mindre end 100/60 mm Hg. På den anden side har mennesker, der konstant udsættes for store belastninger, for eksempel atleter, et tryk på 100/60 eller endda 90/50 mm Hg. Kunst bliver normal.\nI en ung alder tænker ingen alvorligt på deres pres. Og kun med tiden, når karene ældes og mister elasticitet, øges risikoen for slagtilfælde på grund af trykstød. Lavt hjertetryk eller hypotension kan være meget farligt, selvom det ikke forårsager ubehagelige eller smertefulde symptomer. Derfor er det vigtigt at vide, hvordan man diagnosticerer lavt hjertetryk, hvad man skal gøre ved det..\nNår vi måler pres, ser vi to indikatorer. Jo større man bestemmer det systoliske tryk, jo mindre - det diastoliske (hjerte) tryk. Den optimale forskel mellem dem er 30 eller 40 enheder. Den nederste indikator er normalt fra 60 til 90 mm Hg, ellers diagnosticeres hypotension. Hvis hjertet trykket er 50 og derunder, er dette en alvorlig klokke, der informerer om den dårlige tilstand i vores krop. Oftest ledsages dette pres af svaghed, svimmelhed, kvalme og besvimelse. Nogle gange kan det kun være hovedpine. Derfor rådgiver lægerne om at måle trykket med de nævnte symptomer. Der er en kategori af mennesker, der ikke oplever disse ubehagelige fornemmelser. Lavt hjertetryk er den naturlige tilstand for dem. Hvad skal man gøre i dette tilfælde? Dette er en genetisk disponering og kræver ikke medicinsk indgreb. Dette betyder dog slet ikke, at dit helbredstilstand kan tages skødesløst. Tværtimod fortjener sådanne fænomener øget opmærksomhed..\nLavt hjertetryk forekommer af flere årsager. Den første ligger i dårlig hjerteaktivitet, i arytmier. Forværring af hjertemuskelen kan forekomme efter at have lidt influenza eller ondt i halsen. Patienter med vegetativ dystoni har også alvorlige problemer med blodtrykket. At tage visse medikamenter kan provosere arteriel hypotension. Nervesygdomme, depression ledsages næsten altid af et fald i blodtrykket. Og naturligvis gør de medfødte træk ved det kardiovaskulære system nogle mennesker kronisk hypotoniske..\nDin blodtryksmåler viste lavt hjertetryk. Hvad hvis der ikke er nogen måde at se en læge på? Nogle lægemidler kan hjælpe denne situation hurtigt nok. Vi taler om Eleutherococcus, ginseng-tinktur, citrongræs og lignende medicin. Disse medikamenter har en planteoprindelse, hjælper både kroniske hypotensive patienter og dem, der kun lejlighedsvis har været stødt på denne sygdom. Hvis de ikke er ved hånden, og der ikke er nogen måde at gå til apoteket, skal du spise noget salt (mange rådgiver flere stykker ost). Kaffe eller stærk te vil også forbedre situationen. Når du har hævet trykindikatorerne lidt, er det vigtigt at konsultere en læge: undersøge hjertet, gennemgå en omfattende undersøgelse og modtage passende behandlingsanbefalinger.\nDer er mennesker, der har lavt hjertetryk ganske ofte. Hvad skal man gøre for at undgå hypotension, det vil sige for at forhindre sygdommen? Patientens korrekte livsstil er meget vigtig her. For det første skal der være nok væske i kroppen til at undgå fortykkelse af blodet. En sund person skal drikke op til 2 liter vand om dagen. Et til to glas en halv time før måltiderne og et glas 2 timer efter måltiderne skal være normen for alle. Den anden er fuld søvn (ca. 8 timer om dagen). Den næste ting er at undgå overarbejde. Det er meget muligt at opnå dette ved korrekt at organisere din arbejdsdag. Du har brug for en sund kost, en stigning i andelen af grøntsager og frugter i kosten. Og selvfølgelig bevægelse. Fysisk aktivitet er indikeret, da de øger hjerterytmen og øger blodtrykket. Disse enkle tip hjælper dig med at undgå alvorlige komplikationer forbundet med hypotension..


News2Night | Latest News | Politiet rapporterede de påståede selvmord af Keith Emerson\nPolitiet rapporterede de påståede selvmord af Keith Emerson\nRock musiker af Britisk oprindelse Keith Emerson påstås at have begået selvmord, rapporterer Reuters, der henviser til politiet.\nIfølge politiet, Emerson døde af et enkelt sår i hovedet, og han skød sig selv.\nKroppen af Emerson blev fundet af det lokale politi i sit hjem i Santa Monica, Californien, tidligt fredag morgen, Marts 11.\nPolitiet foreløbigt konkluderet, at døden kan være et selvmord, har meddelt, at Agenturet repræsentant politiet Sergent Rudy Camarena.\nPå død 71 år gammel, Emerson, ingen detaljer, rapporterede tidligere, den 11 Marts, hans kolleger musikere fra bandet, Emerson, Lake &Palmer.\nBritisk musiker og komponist, Keith Emerson blev født i Yorkshire i 1944. Berømmelse kom til ham i slutningen af 1960-erne gennem album, indspillet dem på art-rock band Nice. Den mest berømte team med hans deltagelse blev en supergruppe ELP, undtagen hvor Emerson og Atomic Rooster trommeslager Carl Palmer har bestod af sanger og bassist i King Crimson Greg lake. Har også modtaget en invitation til gruppen Jimi Hendrix, som indvilligede i at deltage i et fælles jam. Dens forbindelse til ELP i første omgang forhindret touring planlægge, og derefter en for tidlig død.\nIndspillet i 1970-erne de fire første albums trioen sammen med skiver af King Crimson, Rush og Genesis er blevet klassikere på art-rock. Emerson er flere gange blevet anerkendt af forskellige musikalske publikationer bedste keyboardspiller. Excentrisk måde for udførelsen af den musiker, som omfattede spillet på en roterende klaver i luften og stikker en kniv i nøgler af en synthesizer, der var særlig vellidt af de besøgende på koncerter.\nELP efterfølgende flere gange, kollapsede og blev genfødt igen. I en udformning, sammensætning af Palmer sted var besat af cozy Powell. Siden 1980'erne, Emerson indspillet solo-albums, der udføres jazz, klassisk og art rock.


Trespass Snug - Termosovepose - 225 x 80 x 55 cm - Navy blå - Cykeludstyr med Prisgaranti\nTrespass Snug - Termosovepose - 225 x 80 x 55 cm - Navy blå får mange til at få et ekstra smil på læben. Fibersoveposer kategorien indeholder mange eftertragtede varer. Cykelpartner kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe cykeludstyr. Produktet leveres med luksuriøse 365 dages returret. Når du jagter cykeludstyr, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt denne vare, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Det er et godt køb, og specielt når der også er prisgaranti på Trespass Snug - Termosovepose - 225 x 80 x 55 cm - Navy blå fra det rigtig fede mærke Trespass, som du har set i cykelsportens verden. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Din drikkedunk kan du fylde med energidrik der fået tilsat smag af hyldeblomst.\nTrespass Snug - Termosovepose - 225 x 80 x 55 cm - Navy blå er klar til dig her i shoppen. Du finder den i vores varekategori Fibersoveposer. Husk du får hele hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Trespass Snug - Termosovepose - 225 x 80 x 55 cm - Navy blå fra den meget brugte forhandler Cykelpartner, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også det produkt på denne side. Når der handles i webshop kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøb Trespass Snug - Termosovepose - 225 x 80 x 55 cm - Navy blå allerede i dag til kun kr. 258.30 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nShoppes der produkter online, er der bedre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, på tværs af forskellige webshops. Du kan oven i købet gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. En anden ting du også slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


London Juni 2019 – Maj-Brits rejseblog\nKategori: London Juni 2019\n“…These are a few of her favorite things” siger sangteksten fra Good Charlotte. Man skal nok ikke tage det for bogstaveligt og nok heller ikke i kontekst til resten af sangteksten. Men. Jeg følte lidt jeg havde fået skabt et tema omkring mine overskrifter på denne rejse, så det sidste post fra London, kunne jo […]\nSå. Der er en hype omkring det at tage til London, som jeg hverken føler eller forstår. Jeg er ikke imponeret. Jeg er ikke forundret. Jeg er faktisk ikke så meget omkring London – og det undrer mig lidt. Da jeg landede i tirsdags og kiggede ud af vinduet på tuben fra Heathrow tænkte jeg […]\nJeg kunne ikke lade være med at lave en lille reference i overskriften til de kære Simon and Garfunkel. Det er nu en god sang – den tror jeg, at jeg skal lytte til senere i dag. It’s awful quiet in here, isn’t it? Da jeg kom ud af flyveren, efter at være landet i […]\nSå blev det tid igen. Til en semi-alene rejse. Semi, fordi min søster og den ældste niece på torsdag lander i London også og så har vi fredagen sammen. Fredag er hvad hele denne ferie faktisk handler om. For på fredag skal jeg til Spice Girls koncert på Wembley Stadion. Det bliver lidt vildt. […]


raad Clausen, Holsted, og afdøde Mølleejer Ebbesen, Sønderskov Mølle, "Sydjydsk Telefonselskab", der anlagde Telefon paa Landet i det sydlige Jylland fra Kolding til Esbjerg, og hvis Formand han var, indtil Selskabet blev sammensluttet med 5 andre Telefonselskaber i Varde-Ribe-Kolding-Fredericia og Horsens til et større Selskab under samme Navn, i hvis Repræsentantskab Johs. Lauridsen da fik Sæde.\nDen Første Telefonforbindelse i Vejen blev anlagt fra "Grønvang" til Cikoriefabrikkens Kontor, og det var en Oplevelse at staa paa Kontoret og tale med Folk, som virkelig i samme Øjeblik stod paa "Grønvang" flere Hundrede Alen borte.\nVEJEN ANDELSMEJERI, opført 1891.\nJohannes Lauridsens Bestræbelser for at gøre sit Landbrug saa rentabelt som muligt omfattede ogsaa Mejeribruget. Han anlagde i 1880 paa sin Gaard "Grønvang" et Mejeri og opkøbte Mælken fra en Del af Egnens Gaarde. Senere, i 1885, flyttedes Mejeriet til Cikoriefabrikken, hvor der var baade Dampkraft og Damp, og her forblev Mejeriet, indtil det overgik til Vejen Andelsmejeri, der oprettedes 7. November 1891, og Johs. Lauridsen var herefter i 14 Aar Formand for Andelsmejeriet. Blandt de Folk, som han havde til at lede sit eget Mejeri, kan nævnes Chr. Svendsgaard og Paul Simonsen; denne fortsatte som Bestyrer af Andelsmejeriet.\nHans Interesse for Mejeribruget førte ham ind i Bestyrelsen for Ribe Amts Mejeriforening, af hvilken Forening han var Medstifter, og han sad i Bestyrelsen i Aarene 1894—1905.\nSom Formand for Vejen Mejeri var han tillige medvirkende ved Oprettelsen af Smørpakkeriet i Esbjerg og sad i dettes Bestyrelse fra 1896 til 1908.\nSide: 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210


Undersøgelse afslører effekten af mænds søvn på månens cyklus — MiddleEast.dk\nUndersøgelse afslører effekten af mænds søvn på månens cyklus\nsep 14, 2021 afslører, cyklus, effekten, månens, mænds, på, søvn, undersøgelse\nudgivelsesdato:14.09.2021 | 18:17 GMT | sundheden\nEn ny undersøgelse fra Uppsala University, offentliggjort i tidsskriftet Science of the Total Environment, viser, at mænds søvn kan blive stærkere påvirket af månens cyklus end kvinders.\nTidligere undersøgelser har givet noget modstridende resultater om sammenhængen mellem månens cyklus og søvn, hvor nogle rapporterer en sammenhæng, mens andre ikke har gjort det.\nNy undersøgelse fra min gruppe: Vores resultater tyder på, at månens cyklus påvirker menneskelig søvn er mere udtalt blandt mænd. https://t.co/XqsOeJiQD5\n– Christian Benedict, PhD (@sleep_advocate) 11. september 2021\nDer er imidlertid mange mulige forklaringer på disse modstridende fund, og mange tidligere undersøgelser, der har undersøgt månens cyklus ‘sammenhæng med menneskelig søvn, har ikke styret deres analyser af confounders, der vides at påvirke menneskelig søvn, såsom obstruktiv søvnapnø og søvnløshed.\nI løbet af voksningstiden øges mængden af månens lysende overflade set fra Jorden, og i det øjeblik månen krydser meridianen gradvist bliver til de sene aftentimer. I modsætning hertil svinder den lysende overflade i den aftagende periode, og i det øjeblik månen krydser meridianen gradvist bliver til dagslys.\nChristian Benedict, adjunkt ved Institut for Neurovidenskab ved Uppsala Universitet i Sverige, og hovedforfatter af undersøgelsen, siger: “Vi brugte hjemmebaserede søvnoptagelser af en nat på 492 kvinder og 360 mænd. Vi fandt ud af, at mænd, hvis nætter sover blev registreret i den stigende halvmåne af månens cyklus viste lavere søvneffektivitet og øget vågningstid efter søvnstart i forhold til mænd, hvis nattesøvn blev målt i den aftagende halvmåne. I modsætning hertil forblev kvinders søvn stort set upåvirket af månens cyklus. Vores resultater var robuste, selv med betingelse for kroniske søvnproblemer og alvorlig obstruktiv apnø. Under søvn “.\nEn af de mekanismer, hvormed månen kan påvirke søvn, er sollys, der reflekterer fra månen på de tidspunkter, hvor mennesker normalt sover. Derudover tyder en nylig undersøgelse på, at mandlige hjerner kan være mere lydhøre over for omgivende lys end kvindelige hjerner.\nBenedict konkluderer, at undersøgelsen “ikke kan forklare, om søvn er årsagssammenhængende til månens cyklus eller kun er korreleret.”\nStartopstillingen til “hævnkampen” mellem Barcelona og Bayern München\nVerdenssundhedsorganisationen opfordrer til at opgive revaccination mod Corona -virussen


Holland. Markedsprofil VisitDenmark, 2016 Viden & Analyse - PDF Free Download\nDownload "Holland. Markedsprofil VisitDenmark, 2016 Viden & Analyse"\n1 Holland Markedsprofil 2016 VisitDenmark, 2016 Viden & Analyse\n2 Indhold Side Formål Nøgletal 3 Digital adfærd 4 Forventninger til det hollandske rejsemarked Overnatninger i hele landet 10 6 VisitDenmarks markedsprofiler præsenterer centrale nøgletal for de vigtigste markeder i dansk turisme. Formålet er at give turismeaktører og andre interessenter et billede af de enkelte markeders volumen, udvikling og betydning for dansk turisme. Profilen dækker alt fra Danmarks image og potentiale som ferieland, udviklingen i overnatninger i Danmark, turisternes døgnforbrug og samlede turismeomsætning til forventninger til markedets udvikling i Danmark og Europa samt en profil af den typiske turist i Kyst- og naturdanmark. God læselyst! Turismeomsætning og markedsandele 15 Find alle markedsprofiler her: Hollandske turister i Kystog naturdanmark Hollandske turister i de fire danske storbyer Udgivet af VisitDenmark Juli 2016 Kontaktperson: Analysechef Helle Damkjær Danmarks brand i Holland 28 VisitDenmark, 2016 Gengivelse af rapporten eller dele heraf tilladt med kildeangivelse 2\n3 Nøgletal: Hollandske turister i Danmark Overnatninger i 2015: 1,1 mio. Udvikling ift. 2014: +12,0% De hollandske turisters overnatninger i Danmark (Andel pr. region) Top tre destinationer: København Varde Ringkøbing-Skjern Turismeomsætning: 1,1 mia. kr. Overnatninger i de fire danske storbyer 1, 2 : Udvikling ift. 2014: +4,5% Overnatninger i Kyst- og naturdanmark 2 : Udvikling ift. 2014: +13,9% Ferierejsegruppe: 3,3 personer Ferieopholdslængde: 5,9 nætter Døgnforbrug: 450 kr. Andel der har besøgt Danmark inden for 5 år: 72 pct. Erhvervsturister Døgnforbrug: kr. Region Midtjylland 21% Region Syddanmark 42% Region Nordjylland 8% Region Hovedstaden 19% Region Sjælland 10% Kilder: Danmark Statistik, VisitDenmarks Turistundersøgelse 2014, Turismens økonomiske betydning Materialet om de hollandske storbyturister er for spinkelt til at gå mere i dybden med specifikke karakteristika som rejsegruppestørrelse, opholdslængde, mm. 2 Både ferie- og erhvervsturisme\n5 Hollændernes digitale adfærd Brug af devices De fleste bruger en smartphone. Det betyder, at de nemt både før, under og efter ferien kan gå på nettet og søge information, poste indhold online mm. Ikke overraskende anvender 9 ud af 10 hollændere på år en smartphone. Befolkningen på 55+ er godt med, her anvender halvdelen smartphone. Brug af internettet generelt For de fleste, er internettet førstevalg, når de skal søge information. Alder spiller i nogen grad ind. Lidt flere i de yngre generationer, end i de ældre anvender internettet som første kilde. Når jeg søger information, er internettet den første kilde: Digital rejseadfærd På ferien i Danmark 44% 1 ud af 3 påvirkes igennem internettet til valg af Danmark som feriemål. Har brugt visitdenmark.nl i forbindelse med inspiration og planlægning. Andel der bruger: 80% 87% % 82% Facebook er den sociale platform, der anvendes mest til at få rejseinspiration. Derefter kommer Twitter. 55% % % Smartphone Computer Tablet Under 25 91% Wifi-adgang har stor eller afgørende betydning for godt halvdelen af de hollandske turister, når de vælger overnatningssted. 5 Kilder: Google Consumer Barometer 2014 / 2015 og VisitDenmarks Turistundersøgelse 2014\n6 Forventninger til det hollandske marked 6\n7 VisitDenmarks forventninger til udviklingen Der forventes vækst i de hollandske turisters overnatninger i Danmark i De positive forventninger til hollændernes rejselyst mod Danmark skyldes en stabil hollandsk økonomi og at hollænderne generelt foretager flere udlandsrejser kombineret med en trend i at rejse mod nord. 3% af den hollandske befolkning forventer at holde ferie i Danmark i Det svarer til en halv million turister. Det kan både være ferie med betalt overnatning eller besøg hos familie eller venner. Hvorvidt de kommer afsted afhænger af en lang række faktorer. Majferien giver en unik mulighed for at tilbyde hollænderne en ferie med et godt forhold mellem pris og kvalitet, og samtidig tiltrække gæster til Danmark i skuldersæsonen. Her er markedsføring af ferie i Danmark og fokus på åbningstider og aktiviteter vigtigt. Kilde: VisitDenmarks årsberetning 2015 og VisitDenmarks Internationale Image- og potentialeanalyse\n8 Prognose for markedet VisitDenmark forventer vækst i hollandske overnatninger i Danmark: +5-7 pct. i 2016 Efter at have ligget underdrejet i nogle år, er der nu udsigter til rimelige, men beskedne økonomiske vækstrater i den nære fremtid. Den økonomiske vækst ventes at blive bredt funderet. De positive forventninger til udviklingen på Hollands vigtigste eksportmarkeder understøtter vækstforventningerne. De forholdsvis positive udsigter for den hollandske økonomi forventes at have en afsmittende effekt på rejselysten til Danmark. Udvikling i hollandske overnatninger (pct.) Overnatningsvækst i Danmark Overnatningsvækst i Europa 11,4% 3,7% 1,0% 0,2% 0,7% 1,7% 0,1% 4,9% 4,7% 7,5% 3,0% 4,7% 3,9% -1,5% -1,4% -7,7% -6,6% -1,6% -11,5% -4,6% * 2017* Kilder: Danmarks Statistik og Tourism Economics * Prognose: Tourism Ecomics og VisitDenmark 8\n9 Den hollandske feriekalender 2017 Den hollandske skoleferie Forårsferie Majferie Sommerferie Efterårsferie Juleferie Nord Midten Syd Januar Februar Marts April Maj Juni Juli August September Oktober November December J F M S S S S S S E J J J F M S S S S S S E J J J F M S S S S S S E J J Hollænderne holder majferie i uge 17. Da der ikke er ferie på andre markeder på dette tidspunkt, er det en god mulighed for at tiltrække hollandske turister til Danmark. Bemærk, at mange skoler vælger at forlænge majferien med 1 uge (højst sandsynligt uge 18). Skolerne holder ikke lang påskeferie, som i fx i Tyskland, og benytter derfor majferien til at afholde forpligtede feriedage. I realiteten er der tale om, at man kan regne med en ferieperiode på ca. 2 uger med en peak i uge 17. Bemærk også, at den hollandske sommerferie igen i 2017 falder sent. Kilde: 9\n11 Flere hollændere overnatter i Danmark Antallet af hollandske overnatninger i Danmark er steget fra I 2015 foretog hollænderne 1,1 mio. overnatninger i Danmark. Det er flere end i I perioden er antallet af overnatninger i gennemsnit faldet med 1,4 pct. om året. Siden 2013 har der imidlertid været positiv vækst i antallet af hollandske overnatninger i Danmark % Overnatninger i Danmark antal og udvikling ift. året før -8% 1% -7% -12% 0% 6% 11% % 5% Gns. årlig vækst -5% -1,4 pct. -15% -25% Udlejningen af feriehuse viser et tilsvarende mønster med et årligt fald på 1,3 pct. i perioden , men vækst de senere år og navnlig i Udlejning af feriehuse (husuger) antal og udvikling ift. året før 8% 30% % -2% -6% -2% -4% 3% 20% 20% 10% Gns. årlig 0% vækst -1,3 pct. -10% % Kilde: Danmarks Statistik\n12 Turisternes overnatninger fordelt på geografi Udvikling i hollandske turisters overnatninger 2008 = indeks 100 Storbytyrisme* 147 Kyst- og naturturisme Kyst- og naturturisme Antal overnatninger Udv % Storbyturisme* % Andel overnatninger Storbyturisme* 19% Kyst- og naturturisme 81% Note: diagrammet indeholder både ferie- og erhvervsovernatninger. *Overnatninger i København (4 bykommuner og 13 omegnskommuner som til sammen udgør København by og omegn), Aarhus Kommune, Aalborg Kommune og Odense Kommune. Note: indeholder både ferie- og erhvervsovernatninger. *Overnatninger i København (4 bykommuner og 13 omegnskommuner som til sammen udgør København by og omegn), Aarhus Kommune, Aalborg Kommune og Odense Kommune. Kilde: Danmark Statistik 12\n13 Hollændernes valg af overnatningsform Navnlig feriehuse er populære blandt hollænderne Over en tredjedel (36 pct.) af de hollandske overnatninger i 2015 blev foretaget i et lejet feriehus. Den næststørste overnatningsform er camping, hvor 25 pct. af hollændernes overnatninger foretages. Dette understreger kyst- og naturturismens tyngde blandt hollænderne. Overnatningsformer andel af alle overnatninger Flere overnatter på vandrerhjem Generelt er antallet af hollandske overnatninger steget fra inden for de forskellige overnatningsformer. Det gælder således både vandrerhjem, hoteller, feriecentre, feriehuse og i mindre grad - lystbådehavne. Både feriehuse, camping og lystbådehavne ligger fortsat under niveauet i Udvikling fordelt på overnatningsformer Indeks: 2008=100 2% Camping 20% 3% Feriecentre 25% Feriehuse Hoteller 126 Feriecentre % 14% Hoteller Lystbådehavne Vandrerhjem Vandrerhjem* 117 Feriehuse 85 Camping 72 Lystbådehavne Kilde: Danmarks Statistik * Grundet ny population fra 2014 i kategorien vandrerhjem forekommer der databrud. Der kan ikke sammenlignes med tal fra før\n14 Hollandske favorit-destinationer Overnatninger fordelt på kommuner Hovedparten af de hollandske overnatninger foretages i København og omegn. I flere kommuner har der været en pæn vækst i de hollandske overnatninger fra Det gælder navnlig i Billund og Varde. Nr. Kommune Overnatninger Udv. ift Andel af kommunens samlede antal overnatninger 1 København og omegn* % 2% 2 Varde % 2% 3 Ringkøbing-Skjern % 2% 4 Billund % 4% 5 Tønder % 3% 6 Kolding % 4% 7 Syddjurd % 3% 8 Aarhus % 3% 9 Langeland % 5% 10 Middelfart % 5% Kilde: Danmarks Statistik *København og omegn: København, Frederiksberg, Dragør, Tårnby, Albertslund, Ballerup, Brøndby, Gentofte, Gladsaxe, Glostrup, Herlev, Hvidovre, Høje- Taastrup, Ishøj, Lyngby-Taarbæk, Rødovre og Vallensbæk kommuner. 14\n16 Turismeomsætning Med en turismeomsætning på knap 1,1 mia. kr. ligger hollandske turister på en sjetteplads, når det gælder udlandets turismeomsætningen i Danmark. Det svarer til 3 pct. af de udenlandske turisters forbrug i Danmark Turister i lejede feriehuse bidrager med hovedparten af den hollandske turismeomsætning i Danmark. Overnatningsform Holland: omsætning (mio. kr.) Andel Kommercielle overnatningsformer Lejet feriehus % Hotel ferie % Camping % Hotel forretning % Feriecentre 40 4% Vandrerhjem 18 2% Lystbåde 5 1% I alt 880 Ikke-kommercielle overnatningsformer Familie/Venner % Krydstogt 5 0% I alt 181 Marked Turismeomsætning (mio. kr.) I alt Danmark Udland Andel af udenlandsk turismeomsætning Tyskland % Sverige % Norge % Storbritannien % USA % Holland % Italien 848 2% Frankrig 780 2% Schweiz 533 1% Spanien 503 1% Belgien og Luxembourg 350 1% Finland 339 1% Polen 306 1% Kina 288 1% Canada 223 1% Rusland 201 1% Østrig 176 0,5% Japan 155 0,4% Australien 149 0,4% Portugal 86 0,2% Irland 76 0,2% Brasilien 66 0,2% Øvrige lande % 16 Kilde: Danmarks Statistik og Turismens Økonomiske betydning i Danmark 2014\n19 Hollændernes rejseadfærd Hollandske turisters overnatninger i Europa Markedsandele Med knap 1,1 mio. hollandske overnatninger optræder Danmark som nr. 12 på listen over hollandske favoritdestinationer i Europa målt på overnatninger. Destination Overnatninger 2015 (1.000) Holland Andel Udv. ift Set i forhold til Norden har Danmark en markedsandel på 44,2% af de hollandske overnatninger, hvilket er lidt over niveauet i Hollænderne var i gennemsnit på 2,4 ferier med betalt overnatninger i 2015 i enten hjemlandet eller i udlandet*. Hollandske overnatninger (mio.) Gns. årlig vækst I Danmark 1,2 1,1 1,1 1,0 0,9 0,9 1,0 1,1-0,2% I Norden (excl. Island) 2,9 2,8 2,8 2,6 2,3 2,0 2,3 2,5-1,7% I Nordeuropa 1 22,3 21,0 22,0 22,6 21,8 22,7 23,3 23,5 1,6% Danmarks markedsandel I Norden (excl. Island) 40,6% 39,7% 40,3% 40,5 39,8% 45,4% 42,8% 44,2% I Nordeuropa1 5,4% 5,3% 5,1% 4,6% 4,2% 4,0% 4,2% 4,6% 1 Danmark, Norge, Sverige, Finland, Tyskland, Holland, Irland og UK 1 Frankrig % 4% 2 Spanien % 6% 3 Italien % 5% 4 Tyskland % 4% 5 Østrig % 6% 6 Storbritannien % -5% 7 Tyrkiet % -5% 8 Belgien % -3% 9 Grækenland % 31% 10 Kroatien % 22% 11 Portugal % 13% 12 Danmark % 11% 13 Irland % 6% 14 Tjekkiet 808 1% 24% 15 Luxenborg 667 1% -7% 16 Sverige 650 1% 6% 17 Schweiz 587 0% -14% 18 Norge 567 0% 5% 19 Ungarn 497 0% 22% Kilder: Tourism Economics og de nordiske statistikbureauer. Der er usikkerhed knyttet til de ikke-nordiske tal for *VisitDenmark, International image- og potentialeanalyse\n20 Hollandske turister i Kyst- og naturdanmark 20\n21 Bruger 450 kr. om dagen Ankommer i bil Slapper af, går korte ture og laver egen mad Holder ferie i Danmark pga. tidligere erfaringer og anbefalinger fra familie og venner Er meget tilfredse med ferien Den typiske hollandske kystog naturturist Har i snit 5,9 overnatninger Bor i feriehuse og på campingpladser Efterspørger venlig befolkning samt strand, kyst og hav Har været på ferie i Danmark før Rejser uden børn 21\n22 Antal overnatninger i Kyst- og naturdanmark Holland placerer sig som nr. 4 på listen over udenlandske markeder med flest kyst- og naturovernatninger i Danmark. Marked Overnatninger Andel af totalen Andel af udenlandske overnatninger I 2015 foretog hollænderne godt overnatninger i Kyst- og naturdanmark. Det svarer til 3 pct. af samtlige overnatninger i Kyst- og naturdanmark og 5 pct. af de udenlandske overnatninger i Kyst- og naturdanmark. Danskerne selv tegner sig for godt halvdelen af overnatningerne i Kyst- og naturdanmark. Danmark % Udlandet i øvrigt % Tyskland % 71% Norge % 10% Sverige % 6% Holland % 5% Storbritannien % 1% USA % 0% Italien % 0% Frankrig % 0% Kina % 0% Brasilien % 0% Udlandet i øvrigt % 6% Note: tabellen indeholder både ferie- og erhvervsovernatninger. 22 Kilde: Danmarks Statistik 2016.\n23 Udvikling i hollandske overnatninger i Kyst- og naturdanmark Udvikling fordelt på overnatningsformer Indeks: 2008=100 Vandrerhjem* Feriecentre Hotel Feriehus 85 Camping 69 Lystbådehavne En række overnatningsformer har oplevet en stigning i hollandske overnatninger fra Det gælder både feriecentre, hoteller, feriehuse og vandrerhjem. Omvendt har der været et mindre fald i antallet af hollandske overnatninger på de danske campingpladser fra Antallet af overnatninger på hotel, feriehuse, campingpladser og lystbådehavne ligger under niveau Note: diagrammet indeholder både ferie- og erhvervsovernatninger. Kilde: Danmarks Statistik * Grundet ny population fra 2014 i kategorien vandrerhjem forekommer der databrud. Der kan ikke sammenliges med tal fra før\n24 Hollandske turister i de fire storbyer 24\n25 Antal overnatninger i de fire storbyer Nærmarkederne dominerer storbyturismen i Danmark. Marked Overnatninger Andel af totalen Andel af udenlandske overnatninger Norge, Sverige, Storbritannien og Tyskland tegner sig hver for omkring en tiendedel af de udenlandske storbyovernatninger i Danmark. Danskerne tegner sig for i alt 44 pct. af storbyovernatningerne i Danmark. Med godt overnatninger tegner Holland sig for 2 pct. af samtlige storbyovernatninger i Danmark svarende til 3 pct. af samtlige udenlandske storbyovernatninger i Danmark. Danmark % Udlandet % Norge % 12% Sverige % 11% Storbritannien % 11% Tyskland % 10% USA % 8% Italien % 4% Holland % 3% Kina % 3% Frankrig % 3% Brasilien % 1% Udlandet i øvrigt % 35% Note: tabellen indeholder både ferie- og erhvervsovernatninger. Kilde: Danmarks Statistik De fire storbyer er: København (4 bykommuner og 13 omegnskommuner som til sammen udgør København by og omegn), Aarhus Kommune, Aalborg Kommune og Odense Kommune. 25\n26 Udvikling i hollandske overnatninger i de fire storbyer Udvikling fordelt på de fire storbyer Indeks: 2008= Aarhus 226 København 144 Set over hele perioden er antallet af storby-overnatninger i Aarhus, København og Aalborg steget. Antallet af hollandske overnatninger i Odense i 2015 ligger på et lavere niveau end i Antallet af hollandske overnatninger i Odense steg dog fra Aalborg 123 Odense Note: diagrammet indeholder både ferie- og erhvervsovernatninger. Kilde: Danmarks Statistik Bemærk at storbyovernatninger også omfatter erhvervsovernatninger. * Camping, vandrerhjem og lystbådehavne 26\n27 Danmarks image og potentiale som feriedestination 27\n28 Kendskab til Danmark som feriedestination Spm.: Hvor godt kender du Danmark som feriedestination? Diagrammet viser kendskabet til Danmark på de fem største markeder. 11 pct. af den hollandske befolkning ved ved noget eller meget om Danmark som feriedestination Hollænderne placerer sig under både Sverige, Norge, Tyskland og Storbritannien, hvad angår kendskab til Danmark. Kilde: VisitDenmark, International image- og potentialeanalyse Stikprøve: Holland: 1.497, Storbritannien: 1.522, Tyskland: 2.140, Norge: 946, Sverige:\n29 Danmarks potentiale på forretningsområder i % af den hollandske befolkning vil på kyst- og naturferie uden børn i % af den hollandske befolkning vil på kyst- og naturferie med børn i % af hollænderne vil på storbyferie i % af dem overvejer Danmark 29% af dem overvejer Holland 6% af dem overvejer Danmark 38% af dem overvejer Holland 11% af dem overvejer København 2% af dem overvejer Aarhus Kilde: VisitDenmark, International image- og potentialeanalyse\n30 Attraktivitet Danmarks attraktivitet og kendskab som feriedestination Danmark er ikke særlig kendt i Holland De nordiske lande (undtagen Tyskland) er generelt ikke særlig kendte i Holland og Danmark er ingen undtagelse. Heller ikke når det gælder attraktivitet, opnår de nordiske lande en særlig prangende placering. Hvor attraktiv vil du bedømme disse lande som feriedestinationer? 100% 90% Hollændernes bedømmelse af feriedestinationer Andel af den hollandske befolkning, som svarer 6 eller 7 på en skala fra 1-7, hvor 7 er meget attraktiv 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% Sverige Norge Irland Danmark Finland Storbritannien Tyskland Holland Holland 51% Tyskland 45% Storbritannien 40% Norge 39% Sverige 35% Irland 34% Danmark 30% Finland 24% 10% 0% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% Kendskab Kilde: VisitDenmark, International image- og potentialeanalyse 2016 Kendskab: procentandel, der svarer Jeg ved noget eller Jeg ved meget om landet som ferie-destination. Attraktivitet: procentandel, der svarer 6 eller 7 på en skala fra 1-7, hvor 7 er en meget attraktiv feriedestination. 30\n31 Ferie i Holland sammenlignet med ferie Danmark Danmark er et trygt og let tilgængeligt rejsemål med en imødekommende befolkning Hollændernes indtryk er, at det er nemt at planlægge og foretage en rejse til Danmark. Desuden er Danmark et trygt land. Den danske befolkningen opleves som imødekommende på samme niveau som den hollandske. Danmark kan hamle op med Holland, når det gælder smuk natur og landskaber. Spm. Hvilke udsagn kan karakterisere en ferie i Danmark og Holland? Danmark Holland 100% 75% 50% 73% 93% 87% 85% 81% 78% 78% 68% 65% 62% 59% 70% 72% 62% 59% 58% 42% 65% 67% 60% 36% 55% 63% 62% 64% 46% 48% 54% 39% 60% 25% 0% Kilde: VisitDenmark, International Image- og potentialeanalyse\n32 Frie associationer til Danmark Hvad forbinder hollænderne Danmark med? Danmark associeres særligt med Legoland, men også København og Den Lille Havfrue nævnes. Desuden associeres Danmark med natur og fred nævnes. Hollænderne forbinder en ferie i Danmark med en dyr ferie. Gastvrij, prachtige natuur, duur Ligt dicht bij nederland dus makkelijk te komen! Lego, zeemeermin, vriendelijke, gastvrije, behulpzame bevolking, spreken goed Engels Veel kust, mooie natuur, taal die op Nederlands lijkt, zeemeermin Kilde: VisitDenmark, International image- og potentialeanalyse 2016


Danske patienter jubler over benprotese med hydrauliske ventiler | Ingeniøren\nDanske patienter jubler over benprotese med hydrauliske ventiler\nNy hydraulisk benprotese med computerstyring giver amputerede patienter mulighed for at gå lange ture, danse og cykle. Protesen lærer at finde den bedste gang og kan skifte til cykling ved at trampe i gulvet tre gange.\nAf Kent Krøyer 11. maj 2011 kl. 15:54\nEn nyudviklet, svensk ben-protese bliver for tiden monteret på nogle få heldige danske, ben-amputerede patienter.\nOg det er en stor succes, hvis man dømmer efter smilene hos de to midaldrende forsøgspersoner, der mødte op i dag til pressemøde på Aarhus Universitetshospital - det eneste sted i landet, der har fået Sundhedsstyrelsens foreløbige tilladelse til at bruge 10 styk af de nye proteser.\n»Jeg kan cykle nu - med to pedaler,« siger Kaj Pedersen, en tidligere kølemontor, som i kraft af den ekstra bevægelighed, den nye protese giver ham, håber på at komme i arbejde igen. Og som en demonstration rejser han sig let og ubesværet fra en briks - uden at støde fra med hænderne - og går næsten helt almindeligt rundt i lokalet.\nLæs også: Superprotesen gør patienterne aktive\nHan kan skifte tempo, og han kan stå oprejst længe og skifte vægten fra det ene til det andet, når han har lyst. Det var umuligt med den gamle protese, fortæller han. Og for nylig gik han en tur på fire kilometer og nød hvert et øjeblik.\nTre tramp betyder cykling\nHans protese kaldes C-leg, hvor C'et står for computer. Og det grå metalben er uden tvivl en teknisk grænsepæl, der er flyttet et godt stykke fremad. Knæ og fodled kontrolleres af hydrauliske ventiler, som styres af en lille computer inde i knæet. Sensorer fortæller for eksempel computeren, hvilken vinkel knæleddet har, og hvor hurtigt leddet er blevet bøjet. Den er autonom og reagerer udelukkende på sine sensor-input.\n»Computeren rummer et typisk gangmønster, og vi lægger nogle startparametre ind til at begynde med. Det sker via Bluetooth og en pc. Men efterhånden, som Kaj bevæger sig, lærer computerens hans særlige måde at gå på, og så justerer den selv på gangparametrene,« siger bandagist Jan Kristensen.\nFor eksempel skal foden bremses, mens den er på vej bagud. Og denne nedbremsning justeres dynamisk, så bevægelsen ser naturlig ud. Naturlig gang består åbenbart mest af nedbremsninger, for C-leg har ingen hydrauliske aktuatorer, kun de styrede ventiler, som kan bremse bevægelser i begge retninger.\nCykling kræver derimod et frit bevægeligt knæled, og Kaj Pedersen fortæller sit knæ, at det skal skifte program, ved at trampe let tre gange.\nSnubler du, så låser knæet\nComputeren har givet mange muligheder for de svenske konstruktører. For eksempel er knæet opmærksom på, om Kaj Pedersen er ved at snuble. Det kan være, hvis den kunstige fod rammer en høj flise på fortovet.\nStødpåvirkningen vil øjeblikkelig få computeren til at låse knæet, så Kaj Pedersen vinder et sekund til at finde balancen med et ben, som nu holder sig stift i et kort tidsrum, så der kan støttes på det. Computeren får energi fra et lithium-ion batteri, som kan holde maskineriet i gang i 36 timer, før en opladning er nødvendig.\n»Miss Terminator, kalder jeg mig«\nDen anden forsøgsperson ved pressemødet, Mona Lisa Serritslev, har fået en anden variant af protesen. Den har ingen computer, kun hydrauliske ventiler, som justeres med et værktøj. Det er cirka 100.000 kroner billigere end Kaj Pedersens version, og en af forskellene er, at hun ikke kan skifte gangtempo.\nMen hun er meget glad for sit metal-ben, som har gjort hende fuldt mobil igen, efter at hun i en lang periode havde opgivet at bruge benprotese. Især lægger hun vægt på, at benet har givet hende bedre mulighed for at være kvinde. Det skyldes især protesens særlige konstruktion. Den kan skjules med et hudlignende dække, men metalbenet er så pænt udformet, at hun ikke har noget imod at vise det frem. Og den kunstige hud tager lidt af bevægeligheden.\n»Miss Terminator, kalder jeg mig. Nu kan jeg købe stramt tøj igen, fordi der ikke er nogen protese-kant, der buler ud under tøjet. Og min bagdel får den rigtige facon, nu hvor jeg bruger musklerne symmetrisk,« siger hun og smiler sit bredeste smil, mens hun snakker videre om kjoler og sorte netstrømper og danser lidt rundt i lokalet til ære for pressen.\nHun har også fået mod på et nyt parforhold efter at have været single i nogle år. Både hun og Kaj Pedersen var tidligere plaget af hudirritationer fra de gamle benproteser, der skulle klemmes fast omkring benstumpen.\nLæge: Store fordele ved knogle-montage\nEt kendetegn ved de såkaldte OI-proteser (Osseo-proteser) er, at de monteres direkte på patientens knoglestump med en stor titaniumskrue. Det betyder, at en monteringssokkel stikker ud gennem huden.\nOverlæge Peter Holmbjerg Jørgensen fra Aarhus Universitetshospital har udført de operationer, som fastgjorde den solide skrue i lårbensknoglen. Den skrue, som er hele hemmeligheden bag den svenske proteses succes.\n»Vi har kun fået lov til at lave 10 operationer, men det vil være forfærdeligt, hvis vi ikke får lov til at fortsætte. Der er så store fordele ved denne type protese, som monteres direkte på lårbensknoglen,« siger han.\nEn af fordelene er, at de første forsøgspersoner viser tegn på, at deres knoglemasse er ved at gendannes. Det er nemlig et kæmpeproblem for amputanter, at de hurtigt kommer til at lide af knogleskørhed i den afkortede benstump og i den side af hoften, som ikke længere har et helt ben under sig. Knogleskørheden når ofte helt op i den nederste del af rygraden.\n»Vi ved ikke, hvor meget knoglemasse, der kan gendannes. Men vi har et Ph.d.-projekt i gang, som skal belyse det,« siger han og peger på et typisk røntgenfoto, som tydeligt viser den svindende knoglemasse i patientens ene side.\nDet er den direkte kontakt mellem protese og knogle, som gør forskellen. De små stød og vibrationer under daglig bevægelse stimulerer knoglevæksten. Og det har man ikke set ved de gamle proteser, som sidder blødt omkring huden.\nDenne direkte kontakt er med til at gøre protesen populær blandt forsøgspersonerne. For nu kan de bedre "mærke" ujævnheder i fortovet. De små stød-påvirkninger transmitteres nemlig op gennem protesen og op i skelettet, hvor de kan mærke dem. Den fornemmelse kaldes Osseo-perception, og den øger fornemmelsen af kontrol og sikkerhed.\nIkke til rygere og løbere\nMen protesen er ikke for alle. Det gør Peter Holmbjerg Jørgensen udtrykkeligt opmærksom på. Man må ikke veje over 100 kg og ikke lide af kredsløbsforstyrrelser. Og protesen er ikke til rygere eller til folk over 70 år. Patienter, som agter at dyrke kraftfulde sportsgrene, såsom sprint, må også springes over. Den slags er for risikabelt.\nFor den mest værdifulde genstand for en amputant - den del, der virkelig skal passes på - er den knogle, som protese-skruen er monteret i. Hvis den brækker, er hele arbejdet og flere tilpassende operationer spildt, og man må begynde forfra. Derfor har C-leg protesen en lille sikkerhedskobling, som kaster det kunstige ben af, hvis der opstår et uheldigt vrid.\nAf samme grund skal patienterne helst motionere hver dag. For det kan nu konstateres, at motion med den nye protese styrker de svage knogler, og ingen ved endnu, hvor langt denne helingsproces kan fortsætte.\n»Protesen er især god til folk, som kun har en meget lille knoglestump tilbage. Den slags patienter har meget svært ved at bruge en normal protese,« siger Peter Holmbjerg Jørgensen.\nI Sverige, hvor OI-protesen er udviklet af Peter Ingvar Brånemark, er der nu over 100 patienter, som går rundt med det praktiske metalben. Prisen er cirka en kvart million kroner pr. styk.\nProduktudvikling, Trådløs teknologi, Embedded\nNyt muskelvæv bliver fremdyrket på computerchip 11. feb 2009\nForskere styrer flipperspil alene med hjernens impulser 16. aug 2009\nNy forskning: Kulfiber-proteser giver ingen fordel til Blade Runner 05. nov 2009\nKunstig fod efterligner kænguruen 27. feb 2010\nEr en Borg kunstigt liv - eller bare kunstig? 29. aug 2010\nNy, følsom robothud kan mærke vægten af en sommerfugl 14. sep 2010\nSimpelt måleinstrument skal revolutionere hofteoperationer 09. feb 2011\nMan har nok forvirret begreberne lidt her i artiklen:\nUdviklet af Otto Bock, Tyskland. På markedet 1999. Udgør en væsentlig del af proteseknæ-forsyningen her i landet.\nNej! C-leg er ikke nyt og der er rigtigt mange protesebrugere som nyder gavn af det.\nOI: Osseo Integration. Det som er det "nye":\nUdviklet i Sverige i 1952 af Per-Ingvar Brånemark, som fandt ud af at titianiumoxid var bio-kompatibelt og begyndte at skrue skruer i folk.\nProblemet med OI i forhold til proteseforsyning er overgangen mellem hud og skruen, som giver bakterier adgang til benmarven - og dermed risiko dyb infektion. Det er primært derfor at OI har ladet vente på sig så længe. Det er også en af grundene til at protesebrugeren skal være ved så godt helbred for at få OI.\nRelativt få protesebrugere er i perfekt helbred.\nJeg kunne skrive en meget, meget længere smøre om hvorfor denne artikel er dybt inkompetent, men det journalistiske niveau gør sig ikke fortjent til det.\nTorkild Johansen 6 år siden\nSå du vil kun skrive en artikel, hvis det journalistiske niveau var kæmpe højt?\nDer syntes at være størst behov hvis niveauet er lavt.\nJeg ville gerne læse mere om emnet, så skriv endelig løs, tak.\nMed det forbehold at jeg ikke er protese-bandagist - og at jeg ikke arbejder klinisk - kan jeg skrive lidt som kommer noget nærmere fakta. Jeg er uddannet bandagist og arbejder med produktudvikling, dog inden for ortose området.\nSå lad os starte der, og lad den rette mig, som kan.\nC-leg var det første computerstyrede protese-knæ som kom på markedet. Der er mange konkurrerende produkter nu, men C-leg holder stadig en høj markedsandel. Dette er bland andet pga. at C-leg låser sig når det løber tør for strøm, og dermed tillader brugeren at komme hjem gående (omend på et stift knæ).\nEn anden grund er at det har en lang livstid, hvis man overholder servicen af det. Det er yderst robust.\nEndnu en grund er at der er skrevet videnskabelige artikler, som viser at det - trods prisen - er en samfundsmæssig besparelse. Jeg husker ikke listeprisen, men tænk prisen på en ny bil. Besparelsen kommer naturligvis igennem at man får brugere som er meget uhindrede af sine amputationer.\nDet er ikke alle lår-amputerede som får et C-leg. Dette kan skyldes mange forhold; men oftest er det på grund af at man ikke får bedre gang-funktion af et computerstyret knæ - enten fordi man ikke kan udnytte knæets funktion fuldt ud, eller fordi man kan klare sig bedre med et høj-aktivt knæ, som er rent hydraulisk.\nDer er sikkert andre produkter som er på par med C-leg, men de produkter jeg har set, har manglet vitale funktioner i forhold til ovennævnte. Dog skal man huske at bandagisten altid vælger komponenter ud fra individets behov og ønsker.\nC-leg styrer ikke anklens funktion. Så vidt jeg ved er der inget knæ som gør, og den eneste aktive ankel/fod jeg kender til er Proprio-Foot:\nJeg har aldrig set en Proprio-Foot i virkeligheden. Prisen på den er sikkert en grund. Performancen af moderne kulfiber-fødder er helt sikkert en anden.\nC-leg var hi-tech i 1999, men idag kunne man sikkert lave en computerstyring som var noget 'smarter' hvis man startede forfra. Det er ikke state-of-the-art, men det er en yderst robust platform.\nOsseointegration er så vidt jeg ved ikke kommet forbi 'human trials'. Det har været en 'up and comming' teknologi siden længe før jeg startede på bandagist uddannelsen i 2003. Det er den hellige gral indenfor protese-suspension:\nDet man ønsker med en protese er at den følger skelettet så godt som muligt - alt andet spilder energi hos brugeren. Med en hylster-suspension hvor stumpen er omsluttet af et hylster, som protesen er monteret på, overføres brugerens bevægelser gennem bløddele og energi går tabt. Hvis protesen kunne sidde direkte fast på knoglen, ville brugeren bruge mindre energi.\nAlting tyder på at OI er vejen frem, hvis ikke det var for ...\nOsseointergratet har en meget lang helingstid, hvor der er risiko for at den uanvendte hofte får muskel-kontrakturer. Den inaktive periode tærer også på muskelmassen med mindre man er underlagt et strengt trænings-program.\nDet kræver god blodforsyning i enden af stumpen for at knoglen og skruen bliver stabil. De fleste amputerede er amputerede på grund af dårlig blodforsyning.\nAlle mennesker har en flora af stafylokok bakterier på huden. Med direkte adgang ind til knoglemarven, kan man inficere sig selv med bakterier som spiser ens skelet, uden at ens immunforsvar kan stoppe det. Der er yderst lidt blodforsyning i knoglemarven, og dermed få hvide blodceller til at stoppe bakterierne. Der er en god temperatur, og masser at spise. Dyb infektion er normalt ikke noget man kan klare uden lægehjælp. Hvis man har dårligt kredsløb er det endnu værre. Så, hvis barrieren mellem hud og titaniumsskrue bliver kompromitteret af bakterier, kan det føre til reviderende amputation. Man har forsøgt at løse - og har måske løst problemet - ved at lave skruen med en overflade som efterligner hjorte-takkers overflade, hvor de gennembryder hjortens pande-hud:\nEndnu et problem med OI har været at man, i den begrænsede 'human trial', har været meget bange for at skruen skulle gå løs i knoglen, og derfor begrænset brugerens aktivitet til noget mindre end det som han kunne have opnået med en normal protese. Man er her bange for en splintring af knogle-enden, hvor den er uden for mulig heling, og derfor bliver kortere.\nDet har altså ikke været en ubetinget success.\nModerne protese-hylstre, som er tilpassede med omhu, er langt fra dårlige. De kommer til kort i forhold til OI, i tilfælde hvor: Knoglestumpen er meget kort, så det er svært at overføre kræfter fra anatomien til protesen. Hvis stumpen har meget arvæv eller overskydende hud, så det er svært at få total kontakt med huden. Det er oftest her man oplever hudgener.\nOverførelsen af proprioception - følelsen af hvor man har sin kopsdel uden at se på den - er også overlegen i en OI løsning.\nMed min baggrund, ville jeg vælge en amputation på underbens-niveau, frem for en permanent dårlig fod. Jeg ville vælge et hylster, frem for en osseointegration. På lår-niveau er jeg mindre sikker, men jeg hælder mest til en hylster-løsning.\nDer er mange af mine kollegaer som kunne byde på flere detaljer. Hvis du ønsker et mere fyldestgørende svar skal jeg forsøge at få dem til at skrive.\nFull Professors in Electrical and Computer Engineering\nGratis webinar: Realiser potentialet i Facilities Management