Myten om dyr velfærd og højt skattetryk | Information\nMyten om dyr velfærd og højt skattetryk\nDanmark har et af verdens højeste skattetryk og dyreste velfærdssystemer, hører vi igen og igen. Men dykker man ned i tallene og måden, de er opgjort på, er billedet knap så entydigt. Eksempelvis bruger USA flere penge på sociale ydelser end Danmark, hvis private bidrag tælles med\nDanmark bliver ofte præsenteret som et velfærdssamfund med meget høje offentlige udgifter til social sikring og velfærdsydelser. Men passer billedet? Det kommer an på, hvordan man vælger at opgøre det.\nI 2012 skønnes den offentlige sektor i Danmark at bruge 29,5 procent af BNP. Inden for OECD-området er det alene Frankrig, der bruger en større andel på sociale udgifter opgjort som de direkte offentlige udgifter. Problemet er, at denne type af sammenligninger kun fortæller en del af historien. Niveauet har været relativt stabilt siden midten af halvfemserne med små udsving op og ned – især relateret til udviklingen i de økonomiske konjunkturer.\nSkattepligtige sociale ydelser\nEn af forklaringerne på, at Danmark ligger højt, når der ses på bruttoudgifter, er, at vi i modsætning til en række andre lande har bruttoficeret vores sociale ydelser, det vil sige, at de betragtes som skattepligtig indkomst. I 2007 betød det eksempelvis – ifølge beregninger fra OECD – at de offentlige udgifter fra brutto at udgøre 30,8 procent af BNP reelt var 4,1 procent lavere, hvis de var blevet opgjort som nettoudgifter. Sænkningen i nettoudgifterne for det offentlige ville tilmed have været endnu større, hvis der også var blevet taget hensyn til de indirekte skatter og afgifter, nemlig yderligere tre procent af BNP ifølge OECD. Samlet set er der altså tale om en reduktion fra 30,8 procent til 23,9 procent, hvis man tager højde for, at de indirekte skatter, og at danske sociale ydelser er skattepligtige.\nDerudover har nogle lande valgt at have dele af deres socialpolitik liggende i skattesystemet gennem det, der kaldes skatteudgifter, hvorved det offentlige får mindre ind, end de ellers ville have fået, ligesom der i en række systemer er obligatoriske sociale udgifter gennem eksempelvis tvungne forsikringsordninger. Disse typer af støtte betyder også, at forskellen mellem landene i deres velfærdsstaters omfang er betydeligt mindre, end de er, når vi blot ser på de direkte offentlige udgifter.\nUSA som velfærdens frontier\nDe rige OECD-lande, som vi ofte sammenligner os med, skifter placering, når ovenstående og frivillige sociale udgifter indregnes. Fra at Danmark er placeret som et land med de tredjestørste udgifter på det sociale område, bliver vi placeret som nr. 9 i OECD. I såvel Italien som USA – to systemer vi normalt ikke sammenligner os med – bruges der flere penge på det sociale område, når det opgøres på denne vis; Italien især på grund af obligatoriske ordninger, hvorimod forklaringen på USA er, at der bruges mere end 10 procent af BNP på frivillige sociale udgifter.\nAnvendelse af bruttotal inden for de velfærdsmæssige områder giver dermed ikke noget præcist udtryk for, hvor stor en andel et land faktisk bruger på det sociale område. Derimod er der tegn på, at de nordiske lande gennem deres anvendelse af den offentlige sektor til at finansiere og levere en række velfærdsmæssige ydelser samtidig opnår mere lige samfund end det, der ses i andre lande.\nNemt at sænke skattetrykket\nDer argumenteres tilsvarende ofte, at Danmark har verdens højeste skattetryk, og at det er et problem for dansk økonomi. Men skattetrykket kan på papiret meget enkelt sænkes. Ønsker man at sænke det offentlige skattetryk i Danmark uden at reducere niveauet for indkomstoverførsler, kan det nemlig lade sig gøre, hvis man gjorde pensioner, dagpenge med videre skattefri – som man har gjort det med børnefamilieydelse. Samtidig skal størrelsen af ydelserne selvfølgelig sænkes, så det ville være provenuneutralt for den offentlige sektor og uden ændringer i disponibel indkomst for modtagerne. Såvel udgifter som indtægter ville falde, og vi ville have en ’pænere’ placering ved måling af skattetryk - men uden at det reelt havde ændret noget.\nDet ville dog give en række andre problemer for sammenhængen i det danske skatte- og velfærdssystem, og vanskeliggøre opgørelsen af såvel skattepligtig indkomst som indkomstgrundlag for tildeling af en række sociale ydelser.\nPointen er, at velfærdssystemer ikke blot kan sammenlignes ved at anvende et enkelt tal, og derfor er tal for såvel ’de sociale udgifter som andel af BNP’ eller ’skattetryk som andel af BNP’ ikke nogen god indikator for virkninger på velfærdssamfunds udvikling, når de står alene.\nI stedet er der brug for nuancer. Er det skattepligtigt eller ej? Hvilke private udgifter skal afholdes, hvis de ikke bliver afholdt af det offentlige? Og så videre. Det er den samlede købekraft til privat forbrug, som er central, hvis der mere præcist skal gives en vurdering og sammenligning på tværs af lande og velfærdssystemer – vel at mærke efter, at der er taget højde for skatter og afgifter, tildeling af offentlige ydelser og krav om brugerbetaling for levering af velfærdsstatslige ydelser. Det hjælper jo eksempelvis ikke at skatten er lavere, hvis den enkelte så skal købe en dyrere forsikring for at få adgang til en række velfærdsydelser, hvis der bliver brug for det.\nDet er også forklaringen på, at mange lande har valgt at pleje og omsorg i høj grad finansieres af hele samfundet, da ingen på forhånd kan vide, om de får brug for disse ydelser og individuel opsparing for i givet fald at kunne dække udgifterne til sygdom ikke er optimalt set fra et samfundsøkonomisk synspunkt.\nBent Greve er professor ved Institut for Samfund og Globalisering, Roskilde Universitet\n21. december, 2012 - 23:26\nHvorfor er det kun et medie som Information, der fortæller denne åbenlyse sandhed til folk?\nDet er da nogen de liberalistiske tågehorn i LA, V, RV mv. burde konfronteres med, hver gang de klynker løs om skattetrykket.\n21. december, 2012 - 23:28\nDet er jo ufatteligt, at så indlysende elementer i udregningerne forbigås af rent propagandistiske årsager.\n21. december, 2012 - 23:35\nTermen skattetryk tager udgangspunkt i at skattebidraget er en belastning. En sådan problemladet diskurs om den økonomiske forudsætning for samfundsorganisering bidrager til et konstant pres mod kollektive hensyn, hvorfor enhver progressiv bør spidse tungen og tale rent: Der er tale om et skattebidrag; en skattebetaling.\nVi ser samme manøvrer, når det kommer til talen om ældrebyrden, lønmodtagere (som ikke længere kaldes arbejdere), ledige (som ikke længere kaldes arbejdsløse), problemer som ikke skal løses (men derimod løftes) osv. osv. osv. Sproget er langtfra alt, men påvirker os. Betydeligt, især over tid.\n21. december, 2012 - 23:46\nJa, er det ikke indlysende at et højt skattetryk fører til mere velfærd..?\n22. december, 2012 - 00:06\nJeg har brug for noget at sammenligne med. Ligger vi nu lunt i svinget?\nOg er det ikke lige så indlysende, at et skattebidrag gør nøjagtigt det samme? ;-)\n22. december, 2012 - 01:57\nTak til Bent Greve for dette på en gang kortfattede men også dækkende eksempel på hvor galt man kan komme afsted ved blot ukritisk at se på et par bruttostørrelser.\n22. december, 2012 - 02:20\nMan skal vist være professor for ikke at vide at den offentlige sektors størrelse er et problem alle steder, både i rige og fattige lande.\n22. december, 2012 - 02:21\nStarve the beast, sagde Reagan\n22. december, 2012 - 06:21\nDet er en myte, at DK har verdens højeste skattetryk, ligesom myten om, at DK er verdens lykkeligste land. Gallup har fornyelig spurgt en række lande, om nogle kriterier for lykke, og her kommer de sydamerikanske lande ind på de øverste pladser.\nMen myter er næsten umulige at udrydde og det kan LA og tv nyde godt af.\n22. december, 2012 - 09:18\nJa man kan jo undrer sig over, hvorfor udenlandske firmaer ikke vælter ind i DK med det super gode omkostningsniveau, vi har.\nVerdens dyreste biler, strøm, etc.\nSkattetrykket kan let sænkes. Fastfrys samtlige offentlige lønninger og overførselsiundkomster i minimum 2 år, udfas yderligere 50000 offentlige stillinger igennem naturlig afgang over 2 år, udfas efterferie over 5 år, fjern senior jobforkælelse, indtægtgraduer børnefamilieydelse med minus 10% for hver påbegyndt brutto hustand 600 K, gør 20 SU lånebaseret, skær yderligere 25% på forsvaret,\n22. december, 2012 - 09:27\nBent Greve siger det jo selv: hvis man tæller private bidrag med. Det er jo hele forskellen !!\nGreves politiske ståsted er jo velkendt, så måske en kende uklædligt at smykke sine præferencer med akademisk snik-snik.......\n22. december, 2012 - 09:58\nNogen, der gider sende denne artikel til Bjarne Corydon? Så han kan blive mindet om, hvad socialdemokratisk politik er.\n@Gert Villadsen - så jeg går ud fra, at du har en politisk præference for, at private bidrag er bedre end offentlige, og at individet så vidt muligt aldrig skal bidrage til andre end sig selv. Tjah, men Bent Greve skriver jo, at der ved den model ofte opstår et dødvægtstab - det er vel en neutral observation?\nMen du ender nok med at vinde diskussionen på den lange bane, for selv S lader til at være fans af arbejdsgiverordninger.\n22. december, 2012 - 12:13\nOg han kørte et land i sænk. Reagan er sgu ikke nogen man bør stræbe efter at efterligne.\n22. december, 2012 - 12:33\nHvor er det bare rart at se, at den god solide sociale konstruktion, vi har her i landet, er både bedre og billigere en det hovedløse miskmask af forsikringer og private almisser, der præger USA, og som holder folk nede.\nTak for, at vi ikke har værre ghettoer, end vi har, at folk tords alt stadig kan komme ovenpå igen.\nJeg tror også, at tanken om, at vi holder hånden under hinanden, giver en hel masse tryghed og velvilje.\nDe amerikanske venner, jeg har, som ikke har råd til forsikring, de er godt nok udsatte.\nog ja, Reagan. det var ham, der lagde grundstenen til finanskrisen.\n@gert Willadsen: Det er i et demokrati i orden at have et politisk ståsted. og det er ikke mere odiøst at være venster- end højreorienteret.\ndet er som om det glemmes\n22. december, 2012 - 17:35\nDet er altså ikke nogen hemmelighed som er holdt bort fra offentligheden vha. neoliberalt spin. Forholdet beskrives eksplicit i f.eks. Eurostats opgørelser og den borgerlige presse har vist disse flere gange.\nVi har dog bare stadigvæk et af verdens højeste skattetryk - beklager. Det er bare ikke så absurd som det ser ud ved første øjekast\nSkribenten afviser således at vi har et "helt ude af proportioner" (outlier) højt skattetryk, og genfortæller i princippet bare hvad Eurostat her skriver:\n"Denmark is an outlier by raising 29.6 % of GDP from these taxes in 2010. However, the comparatively high ratio for Denmark is due to the fact that most welfare spending is financed via taxes on income and, consequently, the figures for actual social contributions are very low relative to other countries"\nFor dem der gider læse videre:\n22. december, 2012 - 17:54\nJa, Søren Andersen, i realiteten har vi jo friholdt erhvervslivet fra alle samfundspligter og overladt til lønmodtagerne selv via skatten at hæfte solidarisk for kapitalismens strukturelle dårligdomme. Den engang relativt højere skat på erhvervslivet er efterfølgende blevet barberet mere og mere ned, men desværre har den emancipation ikke ført noget godt med sig for vort samfund - som alle uvorne småunger, der ikke opdrages, opstår der også her blot forkælelse og narcissistisk solipsisme.\n22. december, 2012 - 18:39\nFint link. Men den måde "outlier" fortolkes på her kan vist misforstås. “helt ude af proportioner” betyder her, at f..eks. Danmark falder uden for det af de andre observationer baserede forventelige spektrum.\n22. december, 2012 - 19:34\nEnig det var nu også for sjov skyld jeg brugte den "oversættelse"\n22. december, 2012 - 22:51\nNår det gælder USA har jeg set opgørelser som viser at man bruger 17% af nationalindkomsten i sndhedssektoren - i modsætning til Skandinavien og andre vesteuropæiske lande hvor man kun bruger 6-7% - en betragtelig forskel som skyldes verdens bedste fagforening (den amerikanske lægeforening) og lobbyer fra forsikringsselskaber mm. der altid har forhindret tiltag som kunne få de enorme monopolbetingede udgifter ned på et rimeligt niveau. Først da det blev klart for alle at det ikke kunne blive ved at gå blev der gjort noget ved sagen så alle uforsikrede også fik en vis dækning af det offentlige. Gad vide hvad man egentligt bruger i dag derovre? Her er et fremragende eksempel på at de neoliberale har uret i at stordrig´ft og effektive offentlige systemer ikke kan udkonkurrere privae forsikringer som man kender fra USA. Tilsvarende kan man konkludere om det amerikanske uddannnelsessystem og alderdomsforsorg.\nVi ligger milevidt foran - men det er vist ikke rigtigt gået op for folk i almindelighed?\n22. december, 2012 - 23:08\nIngen har jo påstået vi skulle kopierer de amerikanske dårligdomme på sundhedsområdet\n23. december, 2012 - 08:31\nBrutto eller netto er jo lige fedt... Det er de reelle pengestrømme der er interessante at kigge på, og der tror jeg at vi i Danmark stadig ligger lunt i svinget, selvom årene med VK sørgede for en stigning af individets hyldest og dyrkelse fremfor at forstærke samfundets fundamenter - basis menneskets velfærd.\nSynes stadig at deltagerne herinde falder lidt for nemt tilbage til deres udgangspunkt, og derved kommer vi ingen vegne i den egentlige diskussion - værdifordelingsnøglen, hvor bla. hellige begreber som ret til egendom og arv virker som bremsende i denne process. Desværre ser jeg den eneste mulighed for et opgør med disse og andre "indforståede" begreber (her ibland ret til arbejde), at det gældende paradigme "vækst i overskud" kollapser endegyldigt, et paradigme der vil være herskende sålænge det er muligt at opretholde og udvide det eksisterende produktionsapparat, til glæde for de få velsignede og til skade for resten!\nDer er indiskutabelt at vi vil løbe tør for resurser før eller senere, og når vi benytter af resurserne med forkerte argumenter, vil der snarere være tale om før fremfor senere!\nMan synes måske at mit indlæg intet har med denne diskussion at gøre, men så gør man den fejl, at tage tingene ud af kontekst.\n23. december, 2012 - 08:52\n"i realiteten har vi jo friholdt erhvervslivet"\nDu overser nogle væsentlige sammenhænge. Hvis Lønmodtagere i Danmark bliver pålagt høj indkomstskat og efterfølgende skal betale moms, registreringsafgift og et væld af andre afgifter så bliver han ganske simpelt nødt til at have en højere løn end i andre, og det er jo erhvervslivet der står med den regning.\nSå erhvervslivet betaler også for Danmarks meget høje beskatning af privatpersoner. Her er det så bare indirekte vi et højere omkostningsniveau.\n"I en international sammenligning med 33 lande har Danmark det næsthøjeste lønniveau med\ntimelønsomkostninger på 262 kr. i timen i industrien"\n23. december, 2012 - 09:04\nDet er vel som man læser og forstår. Nu mener jeg at det danske erhversliv er en stor bidragsyder til den danske velfærd, som den ser ud idag, gennem høje brutto lønninger...de er altid højere andre steder, ja, og skatten er altid lavere andre steder...der er tale om forskellige måder at afstemme den reelle pengestrøm.\nDet burde de også være, for danske uddannelseinstitutioner føder konstant dygtige arbejdstagere, og det er ikke gratis, som så meget andet ikke er, men som de også nyder godt af.\nNu mener jeg heller ikke, at lille Danmark skal ofre sig på noget godhedens alter...men kunne man ikke forestille sig, at vi i lille Danmark udviste lidt mod...igen...det er snart længe siden.\nHvis ikke menneskene vil ændre på verdnen, så vil verdnen ændre på menneskene.\nMen det kan godt være at mit indlæg er lagt ind under forkert artikel.\n23. december, 2012 - 09:09\nJa, Søren Andersen, gennem den høje beskatning tvinger det danske samfund erhvervslivets omsætning ud i cirkulation, hvor den kommer alle mest til gavn. Det er ikke en bivirkning ved det danske system, det er selve grundideen i det. Staten og lønmodtageren står her på samme side og deler rovet, om man så må sige - til alles fordel.\n23. december, 2012 - 09:10\nAt udvise mod behøver ikke betyde, at vi skal ofre vores vores i forvejen ringe økonomi\n23. december, 2012 - 09:12\nEt lille land har snarere end at være bundet udstrakte frihedsgrader til at gøre tingene på sin egen måde.\n23. december, 2012 - 09:13\nØlse for og ølse bag.\nDet står sq den samme høje trækprocent på mit skattekort.\nMen måske kan Bent Greve prøve at tale DEN ned ?\n23. december, 2012 - 09:14\nVi har de frihedsgrade,r vores økonomi giver os.\nDK er blot et lille bitte ubetydeligt land i verdnen, men vi er 100% afhængig af verdnen. Derfor kan ikke blot skabe os, som det passer os\n23. december, 2012 - 09:21\nJeg må indrømme at nutidens økonomi er for abstrakt og virkelighedsfjern til at jeg kan forstå den fuldt ud, men hvis vi ikke er rige...hvem er så?\nHvis dårlig økonomi betyder, at man låner i "friværdien", som er skruet kunstigt op, og i fremtidige indtjeningsforventninger, som udebliver...ja, så er den dårlig...men abstrakt det er den også.\n23. december, 2012 - 09:38\n"Staten og lønmodtageren står her på samme side og deler rovet, om man så må sige - til alles fordel"\nUndskyld jeg spørger, men hvad er det så du er utilfreds med?\n23. december, 2012 - 09:51\nNiels Jespersen: Du glemmer at USA indirekt subsiderer hele verdens sundshedssektor, da i stort set al RND-omkostning for medicin bliver lagt i USA og derudover må billigere alternativ (kopier) ikke bruges. Mange behandlinger er 10 gange dyrere end over grænsen i Canada.\nDet er ikke så nemt som at sige at vore system er bedre. Hvis amerikanerne en dag besluttede sig for at spride omkostninerne, så vil omkostningerne på sundhedsområdet stige i hele verden.\n23. december, 2012 - 10:20\nDvs. når vi har gigantiske budgetunderskud, så bliver der krævet for lidtind fra virksomhederne og borgerne ??\nFor det går jo ikke at skære på de offentlige udgifter vel ???\n23. december, 2012 - 12:32\nPer Nielsen siger: "Ingen har jo påstået vi skulle kopierer de amerikanske dårligdomme på sundhedsområdet"\nØøee det var ellers meningen med at lave privat hospitaler. Og støtte dem med en overbetaling.\n23. december, 2012 - 12:36\nEller end nu bedre. Forestil jer, at de 100 største virksomheder overtages af arbejderne. Hvordan ser vort samfund så ud?\n23. december, 2012 - 15:52\n"... det kommer aldrig til at ske, for inden vi nogensinde kommer i nærheden af det scenarie er alle værdierne flyttet til udlandet ..."\nSå er det derfor, at Ø vil af med politiet. Så de ikke kan beskytte virksomhederne når de flytter Danmarks værdier til udlandet.\nDet parti, Ø, der mener det kommer til at ske (arbejder hen i mod et socialistisk samfund) via en revolution, har da alligevel en del stemmer. Sådan helt at udelukke det udstiller vel ikke meget andet, end simpliciteten i dine egne scenarier ;)\n"Det" virkede inden globaliseringen. Måske skulle vi lade være med at sænke Danmarks standarder til de lande, vi ikke vil sammenlignes med.\n23. december, 2012 - 17:05\nBedst mulig brug af dine skattepenge, Michael Pedersen, er mest mulig spredning, så flest mulige får penge ind at leve for.\n23. december, 2012 - 17:34\n"Bedst mulig brug af dine skattepenge, Michael Pedersen, er mest mulig spredning, så flest mulige får penge ind at leve for"\nDvs. at du går ind og ser på det gennemsnitligt BNP pr. indbygger globalt og så udligner du på tværs af landegrænser? Eller er det kun spredning til dem der er så heldige at leve indenfor landets grænser?\n23. december, 2012 - 17:41\nDet er, Søren Andersen, kun dem, der lever indenfor landets grænser, jeg opererer med. Andre samfund må selv finde ud af, hvordan de vil gøre.\nDer er alt for meget arbejdskraft i forhold til de opgaver, der skal løses, det er en enorm sejr for menneskelig foretagsomhed.\n23. december, 2012 - 17:49\nDu prædiker lighed med den ene hånd og ulighed med den anden?\nHvorfor skal den velstillede dansker føle mere sympati med med en dårligt stillet dansker end en dårligt stillet polak?\nHvori består forskellen i at en venstreorienteret dansker siger "polak, pas dig selv" og en danske kapitalist der siger "fattligrøvsdansker, pas dig selv"?\n23. december, 2012 - 18:17\nHvad er det for en dobbeltmoral, Søren Andersen? Sit land skylder man alt plejer at være godt borgerligt tankegods og det, der har opbygget og opretholdt civilisationer. Hvis polakkerne ønsker at opbygge samfund som vort, skal de gøre det; men det er jo ikke dig og mig, der skal bestemme, hvordan forholdene i Polen skal være.\n23. december, 2012 - 18:25\nDu kan ligesåvel sige socialklasser som du kan sige nationer? Jeg har ikke mere til fælles med dig end med en konkursramt græker.\n23. december, 2012 - 18:28\nSøren Andersen, hvis du mener, at dit nationale tilhørsforhold er uden betydning, synes jeg, du skal skride og overlade landet og indflydelsen til dem, der vil et solidarisk fællesskab.\n23. december, 2012 - 18:29\nlad mig illustrere det på en anden måde.\nDu peger på fattige nationer og siger "hvis I vil have vores samfund og velstand så fixer i den lige selv"\nDet er præcis det samme som at pege på en lav socialklasse og sige "hvis du vil frem i verden, så tab dig, drop smøgerne, få en ny frisure og en uddannelse"\n23. december, 2012 - 18:43\nHusk Peter, at venstrefløjen altid slår sig selv op på at have en slags patent på medmenneskelighed, og det er den jeg har lidt svært ved at genkende i det du skriver\n23. december, 2012 - 18:45\nNej, Søren Andersen, det er at følge et eksisterende eksempel. Danmark er rigt ved simpel vilje og beslutning, der er intet, der tilsiger, at dette lille land uden råstoffer af nævneværdig betydning og oven i købet med et begrænset areal, skulle være blevet så glimrende, som vi var, før liberalisterne endnu engang spillede gården væk.\n23. december, 2012 - 18:47\nSå nu er vi pludselige en homogen masse med en hulens masse til fælles? Hvorfor skal man så hele tiden læse om uligheden uhyrligheder herinde?\n23. december, 2012 - 18:51\nJeg forstår simpelthen ikke din tankegang, Søren Andersen. Hvad andre befolkninger beslutter, er andre befolkningers sag, vi deltager i høj grad med at hjælpe, men verden er altså inddelt i nationalstater, der udgør en vis grad af skæbnefællesskab. At man i dag let kan rejse fra sin hjemstavn og slå sig ned et andet sted, hvis man kommer fra en privilegeret del af verden, er én ting. Det er bemærkelsesværdigt, at det er lettere at ville hjælpe folk i lande, der forsømmer at opbygge stabile, afbalancerede og lige samfund, frem for at arbejde for den forbedring af sit eget land, man er medansvarlig for som ligeberettiget og myndig borger.\n23. december, 2012 - 18:59\nIngen forholder sig til det væsentlige: hvad de virksomheder, vi diskuterer, fremstiller eller yder for samfundet. Hvis det er forskellige covers til smartphones, vi taler om, er det vist ikke noget tab.\n23. december, 2012 - 19:40\nSå lad mig prøve igen:\n"Hvad andre befolkninger beslutter, er andre befolkningers sag"\nDet er af en eller anden grund ok at sige, men hvis man siger:\n"Hvad andre socialklasser gør er deres egen sag"\nSå er det noget helt andet?\n23. december, 2012 - 19:50\nPeter: Bare lige så du ikke misforstår. Jeg taler ikke om at forlade landet eller nedbryde grænser - det er kun for eksemplets skyld.\nJeg prøver kort og godt at forstå den klassiske ventrefløjsretorik om lighed og medmenneskelighed.\nMen det er såvidt jeg kan se er det noget med kun at være social inden for et vilkårligt afgrænset område og så ellers bare lade resten sejle deres egen sø?\nJeg troede bare at venstrefløjen så sig selv som bedre menneske end de borgerlige?


Åben og GDPR-sikker teknologi er vejen frem i IoT-alderen | SecurityWorldMarket.com\nStid’s berøringsfri kontaktlæsere er baseret på åben teknologi, der er kompatibel med alle adgangskontrolsystemer ved hjælp af godkendte sikkerhedsalgoritmer og interoperable kommunikationsteknologier såsom RFID, NFC, HCE og Bluetooth.\nDet franske firma Stid er en af verdens største producenter af berøringsfri kontaktlæsere til adgangskontrol. Virksomhedens teknologi er baseret på en åben platform og designet til at opfylde kravene i de nuværende GDPR-regler.\n- Stid er den første producent på markedet for adgangskontrol, der har komponentcertificering fra EU-regeringsorganisationen ANSSI, siger Robert Jansson, salgsdirektør hos Stid i Norden og Østeuropa.\nNår vi bevæger os mod smarte bygninger og smarte byer, er vigtigheden af sikre og pålidelige identiteter blevet tydelige for alle. Fuldt funktionel identitetsstyring og adgangskontrolløsninger er afgørende for succesen med nye IoT-projekter.\n- Det er meget sandt. Sikker identifikation er kernen i enhver smart bygning eller smart by. Alle og alt skal have en identitet, som systemerne i bygningerne eller byerne kan stole på, siger Robert Jansson, som også understreger værdien af at bruge åben teknologi og GDPR-sikrede løsninger.\nStid er en af verdens største producenter af berøringsfri kontaktlæsere til adgangskontrol for både personer og køretøjer. Stid har leveret over en million læsere som anvendes af over 100 millioner brugere. Med sin åbne teknologimetode forventer Stid, at væksten fortsætter.\n- Mange markeder i Europa har været stærkt domineret af lokale producenter og mærker, der tilbyder proprietær teknologi. Dette betyder, at de samme producenter har leveret alle dele af systemet, inklusive læserne. Dette har gjort det vanskeligere at etablere internationale mærker som Stid, forklarer Robert Jansson.\nDen igangværende digitalisering og dagens voksende behov for adgangskontrolløsninger, der tilbyder skalerbarhed og nem teknologiintegration, er alle faktorer, der bidrager til de voksende krav til åbne systemer. Og denne udvikling passer perfekt til Stid.\n- Vi tilbyder ikke kun et af markedets bredeste udvalg, men vores berøringsfri kontaktlæsere er også baseret på åben teknologi, som er kompatibel med alle adgangskontrolsystemer ved hjælp af godkendte sikkerhedsalgoritmer og interoperabel kommunikationsteknologi såsom RFID, NFC, HCE og Bluetooth. Vores filosofi er, at Stids sikre kvalitetslæsere kan bruges af alle, kommenterer Robert Jansson.\n- Implementeringen af GDPR i EU er naturligvis en anden stærk vækstfaktor for Stid på grund af det faktum, at vi har opnået ANNSI-produktcertificering. GDPR fortæller os, hvad vi ikke har lov til at gøre, men ikke hvordan vi skal gøre det. Nu er det ANSSI, en europæisk standard, der faktisk gør det. Det dækker alt, som har at gøre med, hvordan identitetsstrømmen kan sikres i systemer, hvad enten det er til adgangskontrolsystemer eller PKI, siger Robert Jansson.\n- ANSSI-standarden hjælper kunder med at GDPR-sikre deres systemer - og frem for alt - deres identitet, så de kan undgå store bøder på grund af tyveri og misbrug af systemerne, tilføjer han.\nSådan måles ANSSI\nANNSI-standarden kan opdeles i forskellige niveauer startende med komponenterne i adgangskontrolsystemet: kontrolpanelet, læserne, identiteterne og hvordan de kommunikerer med hinanden.\nHvis alle delene har en sikker kommunikation indbyrdes, men tasterne er på kortlæseren, har du et acceptabelt niveau. Men hvis du har den samme sikre kommunikation mellem hver komponent, og nøglerne er placeret på systemet og på ID'et, opnås det foretrukne niveau, hvilket er det højeste.\nEn forretningsmodel for varer\nRobert Jansson har været aktiv i adgangskontrolsektoren i mere end 20 år og er meget inspireret af at tage udfordringen op med at etablere Stids adgangskontrolteknologi i Norden og Østeuropa.\n- Det føles meget godt at arbejde med et brand med lige så stor vægt på sikkerhed og åbenhed som hos Stid, siger Robert Jansson.\nHan kan også godt lide det faktum, at Stid holder fast ved en simpel produktorienteret forretningsmodel.\n- Vi opkræver kun for hardwaren. Vi har ikke til hensigt at opsige tjenesten og opkræve licensafgifter. Selvom tendensen er mod betaling for tjenester, vil vi fokusere på at producere rigtig gode læsere, som vores partnere kan bruge i deres servicevirksomheder, siger han.\nAltid testede produkter\nStid lægger vægt på sikkerhed og kvalitet og tester alle produkter for forskellige klassifikationer i henhold til eksisterende og accepterede internationale standarder. Testene dækker alle mulige problemer, såsom at producere enheders modstandsdygtighed over for vejr eller fysiske angreb, men også andre aspekter, såsom kommunikation.\nPå denne baggrund er det ikke overraskende, at Stid også blev den første producent af adgangskontrol på ADK-markedet, der modtog ANSSI-certificering til GDPR-forberedelse af sine produkter, kaldet CSPN. Denne kvalitetsbekræftelse er meget vigtig, ifølge Robert Jansson.\n- GDPR-sikker adgangskontrol er meget levedygtig. Både i de nordiske lande og i Østeuropa, som er mine markeder, er åben og GDPR-sikret teknologi vejen frem i IoT-æraen, konkluderer han.


Historie - Restudy.dk\nFaget historie er meget præget af, et samspil imellem fortid og nutid. Historie er et fag, hvor vi er nysgerrige og søger viden omkring fortiden. Her stiller vi spørgsmål til den tid, som er med til at præge samfundet og naturen i dag. Fortiden vil altid være med til, at påvirke vores samfund og den tid vi lever i.\nDette fag er en mulighed for dig, til at blive klogere på fortiden og de beslutninger, som er taget førhen. Hertil bruges diverse analyser, hvor der stilles spørgsmål og anvendes kildekritik. Hvordan vi har handlet i fortiden, skal være med til at give dig en baggrund for, hvordan vores identitet er i dag. Historie er med til at opnå en række midler, til at forstå og forklare fortidens handlinger og samspillet imellem dets tid.\nBrug denne videoundervisning, til at skabe en bedre forståelse for faget og blive endnu bedre, til at analysere og kildekritisere fortiden. Således at du bedre kan forholde til vores identitet både individuelt og i fællesskab.


FødselsdagskagerPosted by Didde Mon, January 26, 2015 20:15:41\nDenne kage har fået min facebookside til at eksplodere. Hold da op det var en populær kage :0 Den var til en 30 års fødselsdag, og egentlig noget af det mest simple. Når det så er sagt, så var det rimelig nervepirrende at skulle male så præcist på den færdige kage. Men det gik :)\nDet er desværre endnu en kage jeg ikke kan huske hvad der var i. Jeg MÅ altså blive bedre til at lægge dem op her med det samme :0\nFødselsdagskagerPosted by Didde Sat, October 18, 2014 18:15:03\nDenne kage var til en af min søsters veninder. Hendes datter havde nemlig fødselsdag, og hun ønskede sig en grøn kage med hendes yndlingsyoohoobamse på. Jeg blev hurtigt enig med mig selv om at bambus var et must på sådan en kage, så jeg begav ud i at lave netop det, og jeg synes at de passer super fint til pandabamsen. Jeg har i øvrigt lavet en how to på bambus på min facebookside Drala kager :) De lyserøde prikker og de små blomster gjorde at kagen blev tilpas piget.\nDenne gang bestod kagen af mudcakebunde og chokoladefrosting. Pynten er som altid håndlavet og af gumpaste.\nFødselsdagskagerPosted by Didde Wed, April 02, 2014 10:47:03\nAf en eller anden grund har jeg ikke fået taget billeder af denne kage med mit kamera, men kun med min telefon. Derfor har jeg kun dette billede at vise jer.\nMin mor har haft fødselsdag, og skulle samme dag stoppe på arbejde og gå på efterløn. Hun ville gerne give hendes kolleger en dejlig kage, og det ville jeg selvfølgelig gerne hjælpe hende med :)\nMin mor har altid været glad for små ordspil og ordsprog, og hun har selv bestemt hvilket der skulle stå på kagen her. Jeg synes det er så fint, og så rigtigt :)\nI kagen her var der mudcakebunde, hindbærmousse og lys chokoladetrøffel. Den var smurt op med samme lyse trøffel, og overhældt med chokoladeglaze. Blomsterne havde jeg selvfølgelig selv lavet :)\nFødselsdagskagerPosted by Didde Tue, January 14, 2014 10:13:39\nMin kollega Annette som var aftager af kuffertkagen og luftballonkagen, skulle bruge en kage mere. Denne gang ville hun gerne overraske datterens reservebedste med en kage til dennes fødselsdag. Hun ville gerne bede om en kage med blomster og i farverne pink og orange. Jeg er selv vild med de to farver sammen, og fik lyst til at lave nogle store roser. Op af siderne havde jeg lavet en ombreeffekt med små blomster i royal icing, og på toppen kom der en plade med navnet præget i.\nIndholdet i kagen var præcis det samme som i kufferten, da reservebedste synes det var alle tiders :)


Dansk Energi: Grøn strøm er dansk styrkeposition - Transporttidende\nDansk Energi: Grøn strøm er dansk styrkeposition\nKlimaaftalen er en god aftale for energikunderne, lyder det fra brancheorganisationen.\nDen nye klimaaftale er et solidt grønt fremskridt og en god aftale for energikunderne, der flugter med anbefalingerne fra regeringens Klimapartnerskab for energi og forsyning, lyder det fra brancheorganisationen Dansk Energi.\n- I dag er det svært at være pessimist på energikundernes vegne. Regeringen og partierne bag aftalen har set en klar fordel i at gøre det attraktivt for energikunderne at bruge grøn elektricitet i stedet for olie og naturgas. En så markant nedsættelse af afgiften på el til varme er et stort skridt i den rigtige retning mod at udbrede eldrevne varmepumper hos både private og virksomheder, siger Lars Aagaard, administrerende direktør i Dansk Energi.\nHan tilføjer, at han er begejstret for aftalens fokus på massiv udbygning af vedvarende energi og verdens første energiøer.\n- Grøn elektricitet fra vind og sol er nu omdrejningspunktet for Danmarks klimapolitik. Med beslutningen om at satse på to store energiøer og omdannelse af el til brint og flydende brændsler – det såkaldte Power-to-X - åbner danske politikere et nyt kapitel for både sektoren og i klimakampen. Vores søterritorium rummer muligheder for at investere i enorme mængder af billig grøn el, som både kan sælges til vores nabolande og give energi til en helt ny industri bygget op omkring Power-to-X-brændsler, siger Lars Aagaard. /anga.\nAntal brugere online: 1191


Firmafrokost og frokostordning i Aalborg - frokosten.nu\nSkal I have ny frokostordning?\nFrokostordning og firmafrokost i Nørresundby og Aalborg, Nordjylland\nVi er jeres nye leverandør af sund, varieret og hjemmelavet frokost. Vi leverer firma frokostordninger og firmafrokost helt ned til 10 kuverter i Aalborg området.\nMenuen er altid sund, varieret og hjemmelavet og består som udgangspunkt af..\nPR. KUVERT, EX. MOMS FRA KR. 44,-\nVores vision bag konceptet frokosten.nu er at levere en anderledes frokostordning\nfrokosten.nu består af et team af kokke, der alle har arbejdet som kokke, køkkenchefer og indehavere\nVi laver så meget som muligt helt fra bunden af – vi elsker at sylte, bage, marinere, langtidsstege osv.\nGør den daglige frokost varieret og bekvem. Drop den kedelige madpakke og få en frokostordning hos os. frokosten.nu leverer din daglige frokost som “mad ud af huset” til din arbejdsplads i Aalborg og omegn. Vi sammensætter menuen efter jeres ønsker og planlægger en frokostordning som sørger for en varieret frokost til dig og dine kollegaer i hverdagen.\nVi leverer hver dag en fiskeret, en varm ret, en grov- og en grøn salat, 2 slags pålæg samt hjemmebagt rugbrød og grovbrød samt dressing og smør. Kort sagt sørger vi for at I får en spændende firmafrokost i dagligdagen.\nHos frokosten.nu vil I få en daglig frokost med mad ud af huset i høj kvalitet fra et køkken som lægger vægt på smag fra friske råvarer som følger årstiden. Vi sørger for mad udbringningen, og gør jeres virksomheds daglige frokost til dagens samlingspunkt, og du slipper for den kedelige madpakke.\nI mange tilfælde og især i mindre virksomheder er det ikke økonomisk muligt at drive en kantine for de ansatte. Der er mange faktorer som spiller ind for en arbejdsgiver som f.eks. fødevarekontrol, godkendelser, sygdom hos køkkenpersonale osv. Dette vil man komme udenom ved brug af kantineservice. Vi kan tilbyde personale som kommer ud til din virksomhed og står for udskæring af kød, opvask, bemanding af buffet og andre praktiske opgaver i denne forbindelse.\nMed ønske om tilbud på kantinedrift efter behov, kontakt os endelig. Så finder vi en løsning som passer til din virksomheds behov. Vi løser udfordringer som uventede ekstra omkostninger på kantinedriften, sygedage, feriedage og madspild.


Hjem / Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge - tilbehør / Junior stige, Hvid – Manis-h\nVarenummer (SKU): 10199-1 Kategori: Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge - tilbehør\nJunior stige, Hvid – Manis-h er vellidt i småbørnsfamilier, og det forstår man godt, for kvaliteten er god og prisen er også god. Når vores tanker er omkring børnene, så vil vi have det bedste, og køber du Junior stige, Hvid – Manis-h er kvaliteten i orden. Junior stige, Hvid – Manis-h kan du erhverve dig hos Babyshower. Er du på jagt efter hagesmække, sovedyr eller lite, er der her på hjemmesiden flere 1.000 varenumre, og sikkert også det du leder efter. Barnevognen er ikke anderledes end andre vigtige ting, derfor skal den plejes og vedligeholdes. Vær særlig opmærksom på barnevognens stel, hjul og tekstiler. Når vognen er velholdt og passet på, holder den både til første, andet og tredje barn, og en velholdt barnevogn er også meget pænere at se på.\nJunior stige, Hvid – Manis-h findes stadig i Top-10 eller tæt på i vores gruppe af varer Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge – tilbehør. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Junior stige, Hvid – Manis-h online hos webshoppen Babyshower, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på produktet er på siden. Købes der ind i online webshops sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nDu skal have i tankerne, når du handler online, får du nogle bedre betingelser, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Døde mink skal på langfart når de skal brændes – Ekstra Bladet\n11. maj. 2021 kl. 20:06\nDet vil være en umulig opgave udelukkende at brænde minkene lokalt, lyder det fra formand for affaldsselskab\nNår spaden torsdag stikkes i jorden i minkgravene i Nørre Felding nær Holstebro, skal nogle af de døde mink ud på en lang køretur.\nNogle skal transporteres til Amager i øst, Sønderborg i syd og Hjørring i nord.\n13 affaldsanlæg landet over har budt ind på opgaven med at afbrænde millioner af mink.\nDet ville umiddelbart være nemmere at brænde minkene lokalt. Men det ville tage alt for lang tid, siger formanden for det lokale affaldsselskab.\n- De her mængder er så store, at det kan man ikke gøre på et enkelt anlæg. Hvis vi skulle gøre det på Måbjergværket (i Holstebro, red.), ville det tage et år, siger Mads Jakobsen, formand for affaldsselskabet Nomi4s og formand for Dansk Affaldsforening.\nRegeringen besluttede på et pressemøde 4. november sidste år, at alle mink skulle aflives. Herefter blev millioner af mink slået ihjel. Destruktionsanstalten Daka kunne ikke følge med, og løsningen blev, at op mod fire millioner mink blev gravet ned på militærområder i Nørre Felding og Kølvrå. Nu udgør de døde mink ikke længere en smitterisiko og skal graves op og brændes. (Arkivfoto). Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix\nNår minkgravene i Nørre Felding ved Holstebro er tømt, kommer turen til Kølvrå ved Karup.\nFrem til midten af juli ventes minkene at blive gravet op og brændt af.\nDe 13 affaldsværker har selv budt ind på opgaven med at aftage minkene.\n- Det er et stort miljøproblem, man har skabt, og det skal jo løses. Det er en samfundsopgave, siger Mads Jakobsen.\nPrøveopgravningen torsdag vil ikke bare afsløre, hvilken forfatning dyrene er i efter seks måneder i jord og kalk.\nDen vil også afsløre dyrenes værdi som brændbart materiale.\nFor at kunne brænde, skal kadaverne blandes op med andet brændbart affald.\n- Man kan ikke bare køre hen til porten med 15.000 ton mink, skovle dem ind i forbrændingsanlægget og så regne med, at det virker.\n- Minkene skal blandes op i mindre mængder med andet affald, for at de kan brænde, siger Mads Jakobsen.\nHvis alt går som ventet, vil den egentlige opgravning blive sat i værk ugen efter.\nPlanen er, at hver af de 13 værker hver dag skal modtage mellem et og fire vognlæs døde mink fra slutningen af maj til midten af juli.\nHvis nogle værker får problemer med forbrænding af mink, vil man kunne drosle ned de pågældende steder, og skrue op andre steder.\nMads Jakobsen regner ikke med, at borgerne i nærheden af forbrændingsanlæggene vil blive generet af lugt.\n- Anlæggene brænder ved meget høje temperaturer. Og når minkene ankommer, bliver de læsset direkte ned i affaldssiloen og brændt.\n- Jeg er ret sikker på, at der ikke bliver lugtgener omkring affaldsværkerne, siger Mads Jakobsen.


Pernille & Stephen Guigg - Musikforeningen Drauget\nTorsdag d. 7. april Kl.19.30\nKylling m. Tzatiki, kartofler m.m.\nStephen Quigg er tidligere medlem af den legendariske skotske folkemusik gruppe the McCalmans. Han har optrådt som folkesanger i mere end 35 år og har turneret på kryds og tværs af Skotland og i de senere år også i Danmark, Tyskland og Holland. Stephen’s repertoire strækker sig fra stille traditionelle ballader til fodstampende sange der maner til kamp - godt blandet med en vis portion humor. Denne kombination sikrer at hans materiale er både afvekslende og underholdende.\nStephen akkompagnerer sig selv på guitar og bodhran og med en enestående stemme kan man opleve ham tryllebinde sit publikum. Stephen har således fået mange faste tilhængere, som rejser vidt omkring for at opleve hans koncerter.\nPernille Quigg er, som fornavnet afslører, dansk. Hun har dog boet på Skotland’s vestkyst de sidste 8 år, og efter at have giftet sig ind i den skotske folkemusik scene er Pernille nu selv blevet en del af den. Pernille synger og spiller guitar, hendes repertoire spænder vidt over både traditionelle skotske sange, nutidige og egne sange – fællesnævner for dem er dog, at de har en historie at fortælle.\nPernille har for nylig udgivet sin debut CD “Driftwood“, som er blevet spillet både i Danmarks radio Folk på 5’eren og på BBC’s Iain Anderson show.\nStephen og Pernille har, efter en række vellykkede koncerter i Skotland og Holland, nu besluttet også at optræde sammen. Deres turne til foråret i Holland og Tyskland er booket, og datoerne for en turne i Danmark er fastsat.\nEn aften består af en blanding af både Stephen og Pernille’s solo numre og sange, hvor de optræder sammen. Denne kombination har vundet megen ros hos publikum pga. dens afvekslende karakter og mange fine nuancer. En koncert med Stephen og Pernille Quigg er en chance for at høre folkesang og musik i dens oprindelige form - simpel og udtryksfuld, smukke harmonier, og sange der søger publikum’s deltagelse.