Kæresten er arbejdsløs er det et problem ? - Thaiguide.dk\nTak for godt input Lars.\nNoi ligger sig faktisk fladt ned og siger det er hendes skyld.\nHun har kun læst øverste linie dengang og meddelt kæresten i Sverige det.\nHan har så booket billet som han synes og det er det.\nHun erkender det er hendes fejl og undskylder mange gange.\nVi forklarer i ny ansøgning at nu ved hun godt hvordan et visa skal læses og det gør jeg også.\nJeg håber at det kan påvirke en ny afgørelse positivt, da forseelsen nu er 2 år og fire måneder gammel. Den er foregået i sVerige hvor straffen ville have været 12 mdrs. karantæne og ikke her i Danmark.\nFingrene er krydset og hun skal i VFS center Bangkok på Fredag :-)\nOg så synes jeg egentlig visaet til Sverige er tåbeligt skruet sammen...\nDer hvor der står 38 (antal dage visaet gælder) står der bagved: Dagar, Jours, Dats\nIkke days eller noget andet fornuftigt.....\nHej igen Jess,\nJamen da godt hvis du kan bruge input, selvom nogle er lidt direkte.\nMen må så sige lidt mere. Du må lige holde lidt godt hånd i hanke med din kæreste.\nTidligere sagde hun at hun ikke vidste hvad der var sket og har lavet et brev om det på thai om at det var udenfor hendes kontrol. Sker ofte at der laves historier hvor ansvaret skubbes væk og ikke mindst ikke er sande.\nNu viser det sig at det faktisk er hende som har ansvaret, men det nok ikke var det hun skrev til ambassaden tidligere?\nJa du ser sikkert pointen. Hvad skal ambassaden tro på med alle de søforklaringer der er kommet i teleofn og per brev, undskyld igen direkte.\nDet skal der styr på nu og fremover, ikke flere historier. Få en ærlig oversættelse af det hun skrev så I ikke dummer Jer igen.\nThaierne der ser papirerne kender jo også thaiernes egen måde at snige sig ud af problemer med små lægnehistorier og falder ikke i med begge ben. Det er deres job at prøve at gennemskue hvad der er op og ned.\nNå, undskyld det lidt sure opstød, men det er nødvendigt hihi\nJeg kender ikke det svenske visum og hvad der står.\nMen kan så glæde med at der nu er indført en ny visumsticker. Dvs klistermærket med visumet der sættes i passet.\n"Den nye visumsticker er også grøn, men ser anderledes ud end den gamle. De oplysninger, der er anført på den nye visumsticker, er de samme som på den gamle sticker, men de står i en anden rækkefølge."\nNy og gammel sticker billeder og forklaringer i næste link - det er ikke ukendt problem at folk læser/forstår informationen forkert. Det samme gør danskere nogle gange med visum til Thailand:\nMht overstay og karantæne.\nJeg er ikke sikker på at kæresten har fået indrejseforbud til Schengen. Hvis hun har det er det reglerne der hvor hun blev opdaget der gælder, dvs rejste ud af Schengen fra.\nMen at den tid er gået er ikke ensbetydende med at det er lettere næste gang. Ja sågar kan overstay i andre lande betyde noget hvis man søger i et helt andet land. Der har f.eks. været rapporter om at Laos ikke ville lade personer med lang eller mange overstay i Thailand komme ind i landet.\nSå der skal gøres lidt mere benarbejde her.\nMen det måske lidt ligegyldigt nu. Fortiden kan ikke ændres og nød til kun at se fremad og ikke tilbage.\nJeg vil blot nævne et punkt jeg jeg glemte at skrive - som faktisk går tilbage til allerførste indlæg.\n1. Kæresten har haft overstay sidste gang i Schengen.\n2. Kæresten har relativt kort tid inden hun søger visum sagt sit faste job gennem længere tid op og har nu ingen indtægt.\n3. Myndighederne er bekymrede for om hun vil rejse hjem igen med den historik der er.\nDe 2 hændelser vil sammen ligesom forstærke mistanken om at tage ophold i Danmark?\nSå kig på det med at jobbet er opsagt også.\nSådan hypotetisk, men måske ikke unormalt:\nJeg er på vej til at flytte til udlandet. Siger mit job op og nyder tiden indtil da og kæresten vil hjælpe med at forsørge mig mens.\nDer må så være nogle overførsler der viser denne forsørgelse.\nRedigeret af Lars d. 12-01-2020 16:46\nNu er der gået en uge og en weekend siden sidste Fredag, hvor Noi afleverede ny ansøgning.\nI dag har hun modtaget en mail fra ambassaden, at ansøgningen igen er sendt til Danmark...\nDet betyder forlænget sagsbehandlings tid, op til 60 dage.\nVi har begge gjort meget ud af netop de punkter du nævner Lars.\nAltså dokumenteret alle overførsler fra mig til hende og forklaret hvorfor det er endt sådan.\nHun har gjort meget ud af at forklarer hvorfor hun vil vende hjem efter endt ophold.\n(Familie forhold og bolig)\nForklaret hvorfor overstay er sket og at hun nu forstår hvordan visa skal læses.\nJeg har argumenteret for hvorfor tre års udelukkelse er en uforholdsmæssig hård straf i dette tilfælde.\nStraf i Sverige hvor overstay er sket vil kun være 12 mdrs udelukkelse.\nOverstay er kun 6 dage og holder sig inden for grace perioden.\nJeg rammes hårdt som part i ansøgningen fordi jeg er dansker og ikke svensker.\nUdelukkelse udløber alligevel 26-08 i år.\nJeg opdaterer når der er svar...\nDu skriver meget om indrejseforbud/karantæne. Er det noget du ved hun har fået? Noget på skrift? Noget som nævnes i afslaget? Men jo søges i en karantæne periode er det ikke så ligetil. (sådan lidt på spidsen – kan ikke bare finde en ny kæreste og rejse til og så er tidligere straf ophævet.)\nVirker ikke logisk at Danmark skulle lave deres egen bedømmelse af indrejseforbud udstedt i Sverige. Det burde være Sveriges dom der går ind i Schengen registret som så kan ses i Danmark.\nDet måske lidt pudsige her er at er hun rejst hjem via Kastrup, så er det faktisk de danske regler for karantæne der gælder. Det er det lands regler som man udrejser fra.\nMen held og lykke med projektet denne gang. Håber intensionerne er rigtige og I har fundet de rigtige argumenter.\nAt ansøgningen sendes til Danmark kan virke meget naturligt. Sagen er ikke pludselig blevet problemfri eller lettere pgra nogle papirer og udtalelser.\nIkke dermed at det ikke er muligt at få visumet. Men det kræver stadig vurdering af de nye oplysninger - og holde dem op mod de gamle og den gamle afgørelse. Nye informationer som jo set fra sagsbehandleren kan være givet for at tækkes reglerne og snakke for sin syge moster eller det kan være sande oplysninger og gode veldokumenterede argumenter og intensioner.\nSkal også huske kæresten tidligere er kommet med modsatte og urigtige oplysninger i første ansøgning. Naturligt at det er samme kontor der skal tage stilling. Sagsbehandlere hører jo sikkert rigtigt mange sjove historier og skal altid vurdere hvad der er op og ned.\nDer er også andre punkter end lige overstay der vurderes. Vurderes nok som en samlet pakke. Der kan også være ting vi ikke ved, ting der bliver sagt til interview osv.\nDu har været uheldig og en hel masse ting sker som du ikke har andel i og ikke kan gøre så meget ved selv. Øv for det, ja. Og det er pokkers ærgerligt og uretfærdigt hvis alle her faktisk har rent mel i posen, at man vurderes som man gør.\nI dag landede afslag nummer to så.\nSagsbehandleren lister fint alle vores argumenter for at det er en uforholdsmæssig hård straf.\nHun glemmer ikke noget og der er fin overensstemmelse med tidligere ansøgning.\nDer efter ignoreres det og beslutningen fastholdes.\nDer bliver kun nævnt overstay som begrundelse i svaret, intet andet...\nVi har lavet en appel til udlændingenævnet og betalt 845,- for det.\nJeg besøger hende et par gange mere i Thailand og så må vi prøve igen d. 18. August når der er gået 3 år siden overstay.\nDet var trist nyt der. Du må tage nogle ture til Thailand som du skriver.\nMen jeg prøver lige igen:\nDu skriver om 3 års karantæne? Alene et overstay kan af og til gøre det svært at få visum igen rundt omkring. Også selvom man måske har udstået karantæne.\nEr der andet i sagen som du måske ikke kender?\nEr der meget stor aldersforskel?\nHar hun været flere gange i Europa end den ene i Sverige?\nHvad er planerne for hendes forsørgelse efter hun evt. kom hjem til Thailand efter ferie hos dig? Job eller skal du sende penge?\nHvad stod der helt konkret i det første og anden afslag?\n(ikke nogle personlige detaljer jeg mener)\nSkriver de blot: Visum afvises pgra et tidligere overstay? Står der noget om karantæne?\nDer skrives i begrundelsen i begge afslag:\nVi vurderer at der er en risiko for at du ikke rejser hjem igen, hvis du får visum.\nVi har ved afgørelsen lagt vægt på at du i forbindelse med et tidligere visumophold i Sverige i 2017 opholdt dig i Schengen landene i 6 dage udover dit visums gyldighed.\nVi mener ikke du har godtgjort at overskridelsen skyldes omstændigheder der ikke kan lægges dig til last.\nNej, der er ikke noget jeg ikke kender.\nDer er ikke andet i begrundelsen.\nHun har kun besøgt europa denne ene gang.\nAldersforskellen er 16 år og nævnes ikke nogen steder.\nDer står ikke noget om karantæne i afslaget, men når du laver online delen af visum ansøgningen bliver du spurgt:\nHar du besøgt schengen landene indenfor de sidste tre år ?\nDen 18-08 kan Noi svarer nej det har jeg ikke og hendes besøg i 2017 bør ikke være med i en vurdering.\nJeg er klar over at vi måske nu har skudt os selv i foden, da de her to afslag sikkert bliver taget med i en fremtidig vurdering...\nVi forsøger en gang til d. 18-08 og får jeg nej der, må jeg flytte til Flensburg...\nDen danske stat skal ikke bestemme over mit kærlighedsliv...;-)\nJeg har også overvejet om vi skal lave en to tre visum besøg i f.eks. Polen eller Holland og sørge for at hun rejser hjem korrekt.\nPå den måde kan vi jo modbevise at hun er farlig at slippe ind i Danmark ;-)\nNois besøg hos mig skal afklare om vi skal have et samliv sammen og gifte os. Skal vi det, skal vi familiesammenføres senere og det kræver et lovligt besøg i Danmark med visum overholdt og hjemrejse til Thailand.\nAlene det, er et meget godt argument for, at vi ikke har tænkt os at lave et nyt overstay...\nSkulle det vise sig at vi kun klikker sammen på ferier og hun skal hjem til et nyt arbejde, understøtter jeg hende til hun igen kan klarer sig selv.\nAlle pengeoverførsler til hende er dokumenteret i ansøgningen og vi har ikke skjult noget.\nDet er egentlig også mit indtryk at de er godt tilfreds med alt andet end det overstay.\nTak for opklaringen om afslaget. Så hun har ikke fået karantæne så der er ikke noget med danske overfor svenske regler der. Ansøgningsskemaet og oplysninger om de sidste 3 års visum til Schengen er vist det sammme de fleste steder i Schengen og ikke kun Danmark der spørger om dette.\nMen syntes måske ikke det er rimeligt at beskylde staten for at hindre kærligheden her. Det er din kæreste der har forbrudt sig på landets immigrationslove og det kan kun hun klandres for?\nDet er ikke altid "samfundets skyld" når noget får galt.\nDet er så en vurdering de laver på baggrund af det hele at der er fare for at hun vil blive. Hovedårsagen er så overstay, men er sikker på at det hele indgår i vurderingen. Det er jo så også tanken på længere sigt, så de har der ikke været helot forkert på den. At I så ikke vil gære det nu kan de ikke vide eller tro på? Ja det kræver som regel et besøg i DK først for man kan få midlertidig opholdstilladelse.\nMåske tænker de ikke kun på at blive familiesammenført, men også om hun vil hoppe af - altså ikke fortsætte i DK sammen med dig. Der er jo, eller har ihvertfald været, en del af disse proforma besøg.\nDer er det pokkers at hvad man selv føler er rimeligt og burde ske eler selvom alle papirer er som listerne foreskriver så er det ikke som andre vurderer og betyder ikke så meget i den sidste ende. De ser tingene med andre øjne og vinkler og lægger de forskellige ting sammen og danner så måske nogle gange forkerte konklusioner.\nMen ja svært. for at vurdere om hun kan trives i Danmark kræver det at hun og du prøver at leve en hverdag og ikke blot som en ferie i Thailand på hoteller og feriestemning og uden dagligdagens gøremål. Eller ture til Polen på ferie.\nLære hvem hinanden at kende i dagligdagen. Ikke kun om I kan sammen, men også om det overhvedet er interessant for hende at flytte til Danmark. Et stort skridt for en thailænder og nok nemmere for danskere at immigrere. Det skulle helst være at lyst og ikke kun pengene der trækker med Danmark? Det er langt fra alle der syntes Danmark er verdens bedste land at bo i. Mange fortrækker Thailand.\nDet er langt fra alle thailandske kvinder som ser det som en drøm at kunne bo i vesten. Langtfra. Rigdommen og opfattelsen af at et ATM kort aldrig bliver tomt i vesten, kan drive nogle.\nJeg er lige i det grove hjørne idag....\nDet er vel kendt at det kan være svært at få folk i arbejde hvis de for en høj understøttelse og dermed ikke den store gevinst ved at arbejde. Mange vil gerne arbejde i Thailand, også kvinder, men mange vil nok også bare sige - jeg får penge og så gider jeg ikke knokle i et lavt betalt job, så hellere bare dase og spise og se TV.\nEndnu værre bliver det måske hvis understøttelsen er højere end det der kan tjenes ved arbejde\nDu kender godt lønniveauerne i Thailand?\nMen tag nogle smut til ikke så ringe endda Thailand.\nHar du mulighed for at flytte fast til Thailand, det er jo en anden løsning.\nRedigeret af Lars d. 30-01-2020 13:17\nHar jeg husket alt, til at hjælpe kæresten med at få visum til ferien i Danmark? Visum til Danmark 4 21-08-2019\nAdvarsel - kan påvirke dig resten af livet at tage til Thailand Muntre hjørne 1 05-01-2015\nArbejdsløshed på 0,6 % i Thailand Generelt 1 16-11-2013\nBliver der et K??MPE problem ud af dette?? Kærester m.m. 7 23-10-2013\nKLM også med tilbud fra Bangkok resten af januar, fra 32.000 baht Fly 1 24-01-2012


Download "Handlingsplan 2011 2012"\n1 Forslag til Bilag til pkt. 6 Bornholms Vækstforum 4. april 2011 Bornholms Vækstforums Handlingsplan Bright Green Island Bornholm en grøn vækst-ø\n2 Bright Green Island Bornholm en grøn vækst-ø Erhvervsudviklingsstrategien indeholder - i overskriftsform - følgende strategiske indsatsområder: Erhvervs-ø Viden og innovation Klyngeudvikling Innovation og produktudvikling Generel erhvervsfremme Generationsskifte Etablering Øget viden om erhvervsfremmeordninger inden for innovation, eksport og viden. Uddannelses-ø Det generelle uddannelsesniveau Samarbejde med erhvervsliv om innovation Livslang læring Strategisk og koordineret,kompetence-,udvikling Lederudvikling Opkvalificering af ufaglærte og ledige til faglærte jobs Særlig indsats Uddannelse som erhverv Udvikling af nye "særligt bornholmske" uddannelsestilbud. Oplevelses-ø Viden og innovation Unikke kvalitets-,oplevelser som rejsemotiv Oplevelsesøkonomi i produktionserhverv Unikke kvalitetsoplevelser i kulturinistitutioner og attraktioner Grøn test-ø Udvikling af test faciliteter + modeller Udvikling af nye forretnings muligheder\n3 Med dette oplæg til Vækstforums handlingsplan for tages der hul på realiseringen af erhvervsudviklingsstrategien: Bright Green Island, Bornholm en grøn vækst-ø Erhvervsudviklingsstrategien er naturligvis central for nærværende handlingsplan. Men derudover bygger handlingsplanen også på partnerskabsaftalen, som Bornholms Vækstforum har aftalt med regeringen i Og endelig fungerer de initiativer, som Vækstforum har iværksat i perioden , også som fundament for de nye initiativer. Handlingsplanens forslag til konkrete handlinger, er identificeret gennem det gap, der kan konstateres ved at opstille regnestykket: Hvad vil vi? minus Hvad har vi nået? = Det gør vi, nu! Mission Vækstforums mission er, at skabe optimale rammer for det bornholmske erhvervsliv med det formål, at øens virksomheder skaber flere jobs og forøger værdiskabelsen til gavn for samfundet. Vejen til dette går gennem både projekter og politikskabende handlinger inden for erhvervsudviklingsstrategiens fire strategiske indsatsområder: - Bornholm som erhvervs-ø - Bornholm som uddannelses-ø - Bornholm som grøn test-ø - Bornholm som oplevelses-ø I praksis vil flere af handlingerne gå på tværs af disse fire indsatsområder. Men for overskuelighedens skyld er dette oplæg til handlingsplan for disponeret efter disse områder. Konklusion hvad har vi nået? Hovedparten af Vækstforums aktiviteter er rammeskabende aktiviteter møntet på en bred kreds af bornholmske virksomheder. Alligevel kan vi konstatere, at der er skabt minimum 14 nye jobs, som en mere eller mindre direkte konsekvens af et eller flere projekter. Derudover vurderes det, at et tilsvarende antal jobs er bevaret. På uddannelsesområdet har over medarbejdere fordelt på mere end 100 bornholmske virksomheder gennemgået uddannelsesforløb. Og på flere bornholmske uddannelsesinstitutioner har Vækstforum bidraget til kvalitetsløft gennem udvikling af moduler, kompetenceudviklingsforløb blandt elever og lærer samt mentorordninger. Tilsammen skal disse aktiviteter sikre, at flere gennemfører en ungdomsuddannelse og videregående uddannelse. Vækstforum har også medfinansieret en del markedsføringsaktiviteter i relation til temaet Bright Green Island. Effekterne for det bornholmske samfund er indtil videre ikke målbar, men der er en forventning om, at indsatsen med tiden vil kunne bidrage til at skabe nye jobs alene inden for grøn test-ø området. Anbefaling Innovation udvikling af materielle produkter eller serviceydelser til kunder uden for Bornholm er kernen i Bornholms Vækstforum ambition om flere jobs og øget værdiskabelse her på øen. Baseret på erfaringerne fra de projekter, Vækstforum allerede har indstillet midler til, er det anbefalingen, at igangsætte flere innovations fremmende aktiviteter. Erhvervets evne og lyst til innovation er forudsætningen for økonomisk vækst og udvikling i beskæftigelsen. Det er også anbefalingen, at Vækstforum i sin handlingsplan satser på politikskabende aktiviteter, der kan forbedre de strukturelle rammevilkår for det bornholmske arbejdsmarked. Det er især inden for infrastruktur områder som transport og højhastighedsinternet samt på uddannelses og beskæftigelsesområdet, der er behov for at imødegå væsentlige strukturelle udfordringer. Læsevejledning Handlingsplanen er opdelt i fire afsnit ét for hvert af strategiens indsatsområder. Hvert af disse afsnit er disponeret efter disse overskrifter: Hvad vil vi beskriver målet jf. erhvervsudviklingsstrategien, som er gengivet i overskriftsform på side 2. Hvad har vi nået? beskriver effekten/resultaterne af den hidtidige indsats. Aktuelle handlinger og projekter opridser det der sker lige nu inden i relation til indsatsområdet. Det gør vi, nu! beskriver hvilke initiativer der særligt skal prioriteres i prioriteres i perioden\n4 Bornholm som erhvervs-ø Hvad vil vi? Et godt erhvervsklima er fundamentet for videndeling, videnopbygning og dermed bedre mulighed for innovation og internationalisering. Det bornholmske erhvervsliv er præget af flere mindre virksomheder, der ofte har gensidigt gavn af at samarbejde, bl.a. for at få styrket deres innovationsevne. Derfor er proaktiv erhvervsfremme, klyngeudvikling og koordinering blandt nøgleordene i dette indsatsområde, ligesom internationalisering og globalisering med henblik på eksport. Strategiske delmål: Øget værdiskabelse Øget antal innovative virksomheder Øget overlevelsesrate for virksomheder Øget eksport og internationale samarbejder Øget antal jobs Hvad har vi nået? 21 projekter Budget i alt: Kr Vækstforum-indstillet støtte: Kr Målbare resultater: 3 nye heltidsstillinger 11 arbejdspladser bevaret Eksempler på projekter: Single Point of Entry Én indgang til erhvervsservice Med oprettelsen af erhvervshuset Single Point of Entry har Vækstforum skabt én indgang til erhvervsservice. I Single Point of Entry har såvel store som små virksomheder, iværksættere og tilflyttere adgang til råd og vejledning fra Business Center Bornholm, Væksthus Hovedstadsregionen og Bornholms Erhvervsfond. Investering i produktionsfaciliteter eller udvikling af nye produkter/ydelser i private virksomheder De seks virksomheder, der har modtaget midler, er forskelligartede: Fødevareproduktionsvirksomheder, softwareudvikling og underleverandører til produktionsindustrier. Inden for dette område er effekterne hovedsagelig fastholdelse af medarbejdere herunder fra sæsonarbejde til helårs beskæftigelse. På længere sigt er det forventningen, at investeringerne vil medføre øget værdiskabelse.\n5 Events/markedsføringsaktiviteter der har fundets sted i en tidsbegrænset periode Her er det primært tilflytterprojekterne og den generelle markedsføring af Bornholm via indstiksavisen B. Effekterne kan ikke umiddelbart måles i flere jobs eller værdiskabelse. Men Business Center Bornholm kan påvise et direkte sammenhæng mellem avisudgivelserne og antallet at henvendelser om besøg på bornholmske virksomheder. De forventede effekter er en positiv tilstrømning af tilflyttere, turister og øgede ordrer fra især udenlandske virksomheder. Strategi/analyseprojekter som omfatter en bredere kreds af virksomheder Vækstforum har i denne kategori bidraget til udvikling af en landbrugsstrategi, samt projektet Brugerdrevent bioethanol. Der er ingen direkte målbare effekter i form af øget værdiskabelse eller flere jobs som følge af disse to projekter. Udviklingsforløb Klyngeudviklingsprojektet der omfatter flere end 50 virksomheder er blandt Vækstforums vigtigste projekter. Gennem udvikling af innovationskompetencer gennem hele værdikæden, er den forventede effekt øget værdiskabelse og flere jobs i virksomhederne. Også udviklingen af masterbrandet Bright Green Island tilhører denne kategori. Det har indtil videre resulteret i en brand book, der skal inspirere øens virksomheder til at melde sig under Bright Green Island fanerne. Aktuelle handlinger og projekter Lige nu pågår en stribe produktudviklingsprojekter i diverse virksomheder. Klyngeudviklingsprojektet, der omfatter 50 virksomheder, afsluttes med udgangen af året. I projekt Bornholm i Vækst forventes 5 virksomheder at gennemgå et rådgivningsforløb og forbedre deres adgang til viden. Informations- og tilflytterkampagnen fortsætter i resten af Det gør vi, nu! Med afsæt i de strategiske delmål, vil Vækstforum med denne handlingsplan: Skabe et fysisk iværksætter- og innovationsmiljø. Sikre forsat klyngeudvikling med hovedvægten lagt på virksomheder der kan bidrage til visionen Bright Green Island Bornholm, en grøn vækst-ø. Sikre forsat erhvervsservice til eksisterende virksomheder herunder særlig fokus på generationsskifte. Forbedrede rammevilkår i form af tidssvarende bredbåndsforbindelser og transport til konkurrencedygtige priser.\n6 Bornholm som uddannelses-ø Hvad vil vi? Vækstforums primære mål er at fastholde omfanget af og kvaliteten i de bornholmske uddannelser. Det sekundære mål er at udbygge mulighederne for at tilbyde flere unikke uddannelser, der kan tiltrække studerende uden for øen. Vækstforum vil tilstræbe, at udviklingen af uddannelsestilbuddene både hænger sammen med erhvervslivets behov og med initiativerne inden for test af grøn energi og udvikling af oplevelser på Bornholm. Strategiske delmål: 95 procent af en årgang gennemfører en ungdomsuddannelse inden 10 år efter grundskolen (baseret på UVMs profilmodel) 50 procent af en årgang gennemfører en videregående uddannelse inden 15 år efter grundskolen (baseret på UVMs profilmodel) Antallet af ufaglærte ledige og beskæftigede, der enten uddannes eller omskoles til faglærte, øges med 20 procent i forhold til 2010 niveau. 50 procent af øens virksomheder arbejder med strategisk kompetenceudvikling. Hvad har vi nået? 13 projekter Budget i alt: Kr Vækstforum-indstillet støtte: Kr Målbare resultater: Gennemført ca kortvarige uddannelsesforløb 20 personer afslutter masteruddannelse i 2011 Kompetenceudvikling på næsten 100 virksomheder Knap 50 mentor-forløb igangsat Projekt Uddannelse Til Alle igangsat indtil videre 70 elever med og 24 lærer kompetenceudvikles Vækstforums hidtidige aktiviteter har bestået af udviklingsprojekter i de bornholmske uddannelsesinstitutioner både ungdomsuddannelser og videregående uddannelser, samt til udviklingsforløb, der sigter bredt mod at kvalificere arbejdsstyrken på forskellige niveauer. Der er altså tale om både studerende, beskæftigede og jobsøgende. Disse rammeskabende aktiviteter er endnu ikke udmøntet i øget værdiskabelse eller flere jobs. Det er dog forventningen at der bringes ca. 300 ledige i jobs. Konkret har Vækstforums hidtidige aktiviteter været koncentreret omkring støtte til: Kompetence Forum Bornholm (efteruddannelse af 817 personer) Realkompetencekobling på Social- og Sundhedsskolen Mentorprojekt på VUC og Social- og Sundhedsskolen (43 elever) Udvikling af Serviceskolen (43 virksomheder/1100 medarbejdere/ledige) Udvikling af turismebachelor (Er udviklet. Afventer implementering)\n7 Udvikling af akvakulturuddannelse hvor studerende fra 7 lande er blevet undervist på lakseklækkeriet. (Stadig under udvikling) Udvikling af Master i Oplevelsesledelse i Yderområder (MOLLY) på Center for Regional- og Turismeforskning (CRT) (20 studerende + eksport af uddannelse til Thy) Udvikling af teorimodul og kompetencekobling forløb på Glas og Keramikskolen Udvikling og gennemførelse af projekt Uddannelse til alle Gennemførelse af innovation i arbejdet blandt 24 medarbejdere i Bornholms Regionskommune Aktuelle handlinger og projekter En række større opkvalificeringsprojekter er endnu i gang. Fx kan nævnes Uddannelse til alle, Kompetenceforum Bornholm samt Serviceskolen. Fra masteruddannelsen i oplevelsesledelse MOLLY er den første dimitteret. De resterende 19 ventes at dimittere i løbet af foråret Det gør vi, nu! Med afsæt i de strategiske delmål, vil Vækstforum med denne handlingsplan: Sætte innovation og iværksætteri på skoleskemaet i folkeskolen Tilbyde øens virksomheder at arbejde med strategisk kompetenceudvikling Tilbyde virksomhedsledere/medarbejdere korte udviklingsforløb inden for teknologianvendelse, innovation, miljørigtigt byggeri, personalepleje mv. Bidrage til samling af de bornholmske ungdomsuddannelser i et nyt campusmiljø. Sikre at udbuddet af praktikpladser matcher efterspørgslen.\n8 Bornholm som grøn test-ø Hvad vil vi? Vækstforum vil støtte, at grøn test-ø potentialerne udvikles med det formål at tiltrække udviklingsorienterede virksomheder og medarbejdere herunder unge til øens virksomheder. Med et øget fokus fra øens virksomheder på de grønne teknologier og klyngesamarbejde, samt tiltrækning af nye clean tech virksomheder, er der basis for at opdyrke helt nye forretningsmuligheder på det globale marked. Vækstforum vil således bakke op om alternative vækstmuligheder, i forhold til de traditionelle bornholmske produktions- og serviceerhverv. Strategiske delmål: Øget værdiskabelse Øget antal Clean Tech virksomheder Øget produktudvikling / innovation Øget systemeksport Nedbringelse af CO 2 udledning Øget uafhængighed af fossile brændstoffer Øget antal jobs Hvad har vi nået? 12 projekter Budget i alt: Kr Vækstforum indstillet støtte: Kr Målbare resultater: Udviklet og gennemført uddannelsesforløb Fundraising til kongrescenter Udviklet prospekt Indkøbt elbiler Energy tours igangsat med 15 ture i 2010 og foreløbig 3 planlagte i 2011 Kontakt fra virksomheder der ønsker at benytte Bornholm som test-ø Afholdt KlimaDM med Bornholm som en af vinderne Vækstforums hidtidige aktiviteter er koncentreret omkring støtte til: Events/markedsføringsaktiviteter der har fundets sted i en tidsbegrænset periode Med projekterne Grøn energi i innovative netværk og Kommercialisering af knowhow på energiområdet med COP15 (december 2009) som markedsføringsplatform har Vækstforum støttet en eksponering af Bornholm. Uden at sætte konkrete tal på, har aktiviteterne før, under og efter COP15 medført øget værdiskabelse gennem erhvervs- og mødeturisme. Det har også skabt øget produktudvikling/innovation idet flere besøgssteder ikke før har været erhvervsrettede besøgsmål.\n9 Strategi/analyseprojekter som omfatter en bredere kreds af virksomheder Feasibility studie af muligheden for at opfører et konferencecenter efter vugge-til-vugge princippet. Feasibility studie af muligheden for at etablere et videncenter inden for grøn teknologi på Nexø havn. Udviklingsforløb Bornholms Vækstforum har støttet udvikling af et efteruddannelseskursus i energirenovering for forskellige håndværksgrupper gennem projektet Grønne kompetencer. Endvidere er der gennem projekterne Grøn energi i innovative netværk og Energy Tours skabt øget værdiskabelse med en omsætning i 2010 på kr. samt øget antal jobs på min. 2 årsværk. Aktuelle handlinger og projekter Lige nu arbejdes der på: At tilvejebringe økonomi til opførelse af et konferencecenter efter vugge-til-vugge princippet. At tiltrække virksomheder og investorer der kan fremme visionen om Bornholm som test-ø for miljørigtige teknologier. Udrulning af fibernet til husstande i forbindelse med facilitering af test af intelligent anvendelse af energirigtige løsninger. Det gør vi, nu! Med afsæt i de strategiske delmål, vil Vækstforum med denne handlingsplan: Sikre opførelsen af konferencecentret Bright green solution house Sikre at der etableres et testcenter hvor virksomheder kan leje udstyr til at teste grønne teknologier i et skalaforhold der nogenlunde svare til 1 % af Danmarks befolkning.\n10 Bornholm som oplevelses-ø Hvad vil vi? Vækstforum ønsker, at bornholmske virksomheder og institutioner samarbejder om at skabe nye værdikæder også på tværs af brancher. Således kan øens autentiske potentiale inden for natur-, gourmetog kulturoplevelser realiseres kommercielt. Strategiske delmål: Udvidelse af sæsonen Flere turister, samt øget døgnforbrug pr. besøgende Økonomisk bæredygtige helårs attraktioner Bevarelse og skabelse nye, attraktive jobs inden for oplevelsesøkonomien Øget synlighed/tilgængelighed af bornholmske oplevelsesprodukter Øget salg af bornholmske oplevelsesprodukter Hvad har vi nået? 27 projekter Budget i alt: Kr Vækstforum-indstillet støtte: Kr Målbare resultater: 11 nye fuldtidsstillinger + fastholdelse af et ukendt antal medarbejdere 21 sæsonarbejdere ansat ca. 1,5 år Eksemplerne på Vækstforums aktiviteter inden for indsatsområdet Bornholms som oplevelses-ø dækker bredt: Investering i produktionsfaciliteter eller udvikling af nye produkter/ydelser i private virksomheder I denne kategori er der to typer projekter der har modtaget medfinansiering: A) Produktionsfaciliteter til kvalitetsfødevare og B) Sæsonforlængende aktiviteter. Tilsammen er der skabt 11 nye fuldtidsjobs og 21 sæsonarbejdere er ansat i halvandet år. Tilmed er der uddannet 20 naturvejledere. Events/markedsføringsaktiviteter der har fundets sted i en tidsbegrænset periode Vækstforum har støttet Glas og keramikbiennalen som en sæsonforlængende aktivitet, der samtidig har bidraget til at markedsføre Bornholm. Strategi/analyseprojekter som omfatter en bredere kreds af virksomheder Projekterne i denne kategori er hovedsageligt foranalyser, som har det formål at klarlægge hvorvidt en idé er økonomisk bæredygtig. I nogle tilfælde som fx etablering af sports- og kulturcenter viste det sig, at idéen ikke kunne bære. Men i andre tilfælde Bornholm som konference-ø kunne idéen langt hen ad vejen godt resultere i en ny forretning med værdiskabelse og flere jobs som det målbare resultat.\n11 Udvikling og implementering af Bornholms turismebarometer har i sagen natur ikke direkte givet erhvervet øget værditilvækst, men har bidraget til øget viden om kundernes adfærd, således at produkterne fremadrettet kan tilrettes deres ønsker og behov. Udviklingsforløb Vækstforum har indstillet midler til en bred vifte af projekter inden for dette felt: Kunsthåndværk, samt mad - og naturoplevelser med det formål at bidrage til øget værdiskabelse og flere jobs gennem sæsonforlængende aktiviteter. Kunsthåndværket har derudover også en international dimension idet der satses på at eksport og markedsføring af Bornholm. Aktuelle handlinger og projekter En bred vifte at udviklingsprojekter med hovedvægten på sæsonforlængelse pågår i øjeblikket. Det er fx Kulturvækst, Convention Bureau, Ud i naturen samt udvikling af Tema og eventbaseret turisme. Kunsthåndværkerne arbejder med øget eksport og fødevareproducenterne med udvikling gennem blandt andet brugerdreven innovation. Destination Bornholm arbejder med et re-design af turismeportalen bornholm.info. Det gør vi, nu! Med afsæt i de strategiske delmål, vil Vækstforum med denne handlingsplan: Fortsætte udvikling af kvalitetsoplevelser som rejsemotiv. Fortsætte udvikling af fødevareinnovation med fokus på eksport.\nBright Green Island. Bornholms Vækstforum Erhvervsudviklingsstrategi 2011-2014. Bornholm, en grøn vækst ø\nBornholms Vækstforum Erhvervsudviklingsstrategi 2011-2014 Bright Green Island Bornholm, en grøn vækst ø Erhvervs-ø Uddannelses-ø Grøn test-ø Oplevelses-ø Udgivet af Bornholms Vækstforum den xx.xx.2010\nBornholms Vækstforum Erhvervsudviklingsstrategi 2011-2014 Senest gemt: 20. september 2010 2 Indhold Forord... 4 Hvordan skabes økonomisk vækst og udvikling på Bornholm?... 6 Rammevilkår... 7 Vision og\nBRIGHT GREEN ISLAND BORNHOLM - en grøn vækst-ø ERHVERVSUDVIKLINGSSTRATEGI 2 0 1 1-2 0 1 4 BORNHOLMS VÆKSTFORUM\nBORNHOLMS VÆKSTFORUM ERHVERVSUDVIKLINGSSTRATEGI 2 0 1 1-2 0 1 4 ERHVERVS-Ø UDDANNELSES-Ø GRØN TEST-Ø OPLEVELSES-Ø BRIGHT GREEN ISLAND BORNHOLM - en grøn vækst-ø Vedtaget af Bornholms Vækstforum den 7.\nHandlingsplan 12. Business Center Bornholms operatøropgaver for Bornholms Vækstforum. Bright Green Island Bornholm, en grøn vækst-ø\nHandlingsplan 12 Business Center Bornholms operatøropgaver for Bornholms Vækstforum Bright Green Island Bornholm, en grøn vækst-ø Bornholms Vækstforum vedtog sin samlede handlingsplan for 2011-2012, på\nBilag til Vækstforum Den 6/6-2011, pkt. 20. Handlingsplan 11. Destination Bornholm ApS. Basis- og operatøropgaver for Bornholms Vækstforum\nBilag til Vækstforum Den 6/6-2011, pkt. 20 Handlingsplan 11 Destination Bornholm ApS Basis- og operatøropgaver for Bornholms Vækstforum Bornholms Vækstforum vedtog sin samlede handlingsplan for 2011-2012,\nHANDLINGSPLAN 2012 Samt status for perioden 2011\nBilag til Udviklingskontrakt mellem Bornholms Vækstforum/Bornholms Regionskommune og Bornholms Akademi HANDLINGSPLAN 2012 Samt status for perioden 2011 Indstillet af Bornholms Vækstforum den XX.XX.XXX


Det starter med socialisme... - trykkefrihed.dk\nDet starter med socialisme...\n10. februar 2010 - Artikel - af Sapphos udsendte medarbejder\nLiberalister om islams pres på friheden:\n”I øjeblikket er det bedst for dem at lade mig drive min virksomhed og samtidig brandbeskatte mig. Men om 25-30 år kan den danske retsstat nemt være afløst af et socialistisk diktatur. Jeg vil miste alt – og måske endda blive slået ihjel”\nSå dyster lød forudsigelsen fra en af Saxo Banks administrerende direktører, Lars Seier Christensen. Udtalelsen faldt på et debatmøde arrangeret af Trykkefrihedsselskabet forleden, hvor han sammen med tre andre fremtrædende liberalister diskuterede liberalisme som forsvar for friheden.\nI panelet sad desuden medlem af Folketinget, Søren Pind (V), redaktør af tidsskriftet Libertas, Rune Toftegaard Selsing og debattør og forfatter, Mikael Jalving. Som eneste ikke-liberalist havde Trykkefrihedsselskabets formand, Lars Hedegaard, også en plads ved debatbordet.\nSom erklæret kapitalist, liberalist og individualist lagde Lars Seier Christensen ikke skjul på, at han ser socialismen som det store dyr i åbenbaringen. Det er her kilden til alle tidens dårligdomme skal findes. Det være sig forklaringen på, at gale øksemænd pludselig trænger sig ind i ældre menneskers boliger - eller at danske institutionsledere og politikere synes at kapitulere overfor minoriteters krav om særbehandling.\nDet grundlæggende problem er, sagde bankdirektøren, at der i Danmark ikke findes samme grundlovssikrede beskyttelse af individets rettigheder, som der eksempelvis gør i USA. Derfor vil et flertal i befolkningen have et incitament til gradvis at installere et flertalsdiktatur med massiv mindretals-undertrykkelse på programmet. Det fører igen til undertrykkelse af rationelle synspunkter og i sidste ende til problemer a la dem vi ser i dag med mislykket integration, terroranslag osv.\n”Jeg tror, der er langt større risiko for et socialistisk diktatur end for et islamistisk. Derfor bør Trykkefrihedsselskabet efter min mening angribe problemet langt mere strukturelt, end det gør i dag”, lød opfordringen fra Lars Seier Christensen.\nSocialismekritikere under jorden?\nAt socialismen spiller en afgørende rolle for tingenes tilstand, kunne de øvrige liberalister inklusive Lars Hedegaard hurtigt blive enige om. Men i modsætning til Lars Seier Christensen mente de, at den største trussel mod friheden kommer fra islamistisk side. Til støtte for den vurdering indskød ordstyrer Katrine Winkel Holm en bemærkning om, at socialismekritikerne ikke er tvunget til at leve under jorden. Det er derimod en hel del af dem, der stiller sig kritiske overfor fredens religion.\nRedaktør af tidsskriftet Libertas, Rune Toftegaard Selsing, tilsluttede sig også ønsket om en udvælgelse af de indvandrere, der får adgang til Danmark. For Rune Toftegaard Selsing er sammenhængen klar: Mere islam betyder mindre frihed.\n”Jeg er i princippet enig med Lars Seier Christensen i, at vor egen kulturs forfald er den største trussel mod friheden. Det er den blandt andet fordi, det er den, der har tilladt en fuldstændig uhæmmet indvandring gennem årtier. Indvandringen er så at sige et symptom på det kulturelle forfald. Derfor har vi brug for en kultur – og ikke bare et system, der sikrer friheden. Mennesker har en naturlig tilbøjelighed til at alliere sig med den stærke part. Derfor skal vi satse på en kulturel oprustning, der gør os – og ikke islamisterne – til den stærke part og dermed til det oplagte valg”.\nLiberalister ikke til megen hjælp\nLars Hedegaard fortsatte i samme spor: ”Det er rigtigt, at islam ikke var nogen trussel, hvis vi havde et sundt og sammenhængende samfund. Men det har vi ikke, og derfor er vi nødt til at tage vores forholdsregler”.\nI den forbindelse kan man med fordel lære af Tyskland, forklarede han. Her er staten på grund af de historiske erfaringer forpligtet på at bekæmpe grupper, der ønsker at omstyrte demokratiet. Trykkefrihedsselskabets formand forventede dog ikke den store hjælp til det projekt fra liberalisternes side.\n”Mange moderne liberalister mener, at alt kan være lige godt. De har kun foragt tilovers for de ”hjemmefødninger”, der taler om sammenhængskraft og lignende fænomener”, sagde han.\nEn øksemand her, en bombemand der\nEn af de liberalister der trods alt bakker op om Trykkefrihedsselskabet og desuden tør kalde en spade for en spade, er Mikael Jalving. På mødet undrede han sig højlydt over, at velfærdsstaten efter hans mening financierer sin egen undergang ved uhæmmet indvandring og åbne sociale kasser. Et forsvar for friheden handler først og fremmest om at turde se konsekvenserne af den førte politik i øjnene, sagde han.\n”Vores kultur går under, hvis vi ikke tør gå ind i den virkelighed, der findes ti min herfra (Rådhuspladsen i Kbh, red). Alt for mange liberalister har ikke øje for den bløde islamisering, der foregår. Spørger man dem, er der altid tale om enkeltstående tilfælde – en øksemand her, en bombemand der. Men der er et mønster, og det skal vi være opmærksomme på. Er vi ikke det, og formår vi ikke at reagere fornuftigt på det, så kan vores kultur og samfund meget let gå hen og blive taberen i en ikke så fjern fremtid”.


Virksomhedspraktik i supermarkeder fører nogle gange til et job | SønderborgNYT\nVirksomhedspraktik i supermarkeder fører nogle gange til et job\n25. april 2020 05:57 Erhverv\nForleden har HK Handel afleveret en officiel klage til EU-Kommission. Efter mange års kritik af ordningen håber fagforeningen på, at EU kan sætte en stopper for den danske virksomhedspraktikordning, der misbruges af især de store detailgiganter i Danmark, lyder det fra Per Tønnesen, formand i HK Handel.\n“Denne ordning er os bekendt ikke blevet godkendt af EU. Det er sådan, at hver fjerde, der er i virksomhedspraktik, kommer i praktik i detailhandlen, og vi ved, at det stort set ikke medfører nogle former for ordinær beskæftigelse. Det her har altså ikke noget med beskæftigelsesfremme at gøre. Det her er rendyrket statsstøtte til virksomheder, der i øvrigt giver overskud i milliardklassen”, siger han.\nJobcenter i Sønderborg sender også ledige i virksomhedsparktik i supermarkeder, men formanden for Arbejdsmarkedsudvalget, Jan Prokopek er ikke bekymret for, at der er tale om en udnyttelse af ordningen.\n“Mig bekendt er der ledige, som får et ordinært job i supermarkederne efter endt praktik og udvalget har ikke hørt, at supermarkederne udnytter ordningen, så kommunen ender med at stille gratis arbejdskraft til rådighed”, siger Jan Prokopek til SønderborgNYT.\n“Opdager Jobcenter eller udvalget, at et supermarked udnytter ordningen, så får de ikke flere i virksomhedspraktik”, siger udvalgsformanden.\nAntallet af praktikanter, som endte med en ansættelse, kender han ikke.\n6. december 2017 11:27\nSupermarkeder er storforbrugere af billig eller gratis arbejdskraft\n19. marts 2020 06:06\nVinhandler: Supermarkeder skal nok klare sig – så støt de små butikker\n16. februar 2016 00:29\nJan Prokopek: Virksomhedspraktik gør kontanthjælpsudgifter lavere


Archlinux.dk » Nyhedsbrev 18-03-2007\n19. marts 2007 - julemand101\nVelkommen til endnu et nyhedsbrev fra Arch Linux. Selvom der allerede har været et nyhedsbrev i denne måned er der stadig en del spændende nyheder på programmet.\nDe nyheder der er sket siden sidst er:\nPakke flytning (testing -> current/extra)\nkernel26mm er tilbage\nSom altid er der også nyheder fra udviklerne:\nVi siger velkommen til to nye udviklere, Dan McGee og Roman Kyrylych. Deres arbejde vil være at spotte pakkeopdateringer men vil desuden fortsætte med det arbejde de har i forvejen.\n3 udviklere (Aaron, Dale, og Jason) har fået flere rettigheder over udviklingen af Arch Linux for at øge hastigheden på udviklingen da man før skulle vente på godkendelse fra Judd før større ændringer blev igangsat.\nDet tredje årlige udviklermøde sluttede d. 17-03-07. Der har været en større diskussion omkring fremtiden for Arch Linux. Mere information skulle komme senere.\nUdviklingen af programmet pacbuild er gået i gang igen efter en længere pause. Pacbuild går ud på at brugerne kan få deres computer med i et netværk som laver pakker til Arch Linux. Fx kan udviklerne sende en kde pkgbuild ud til systemet hvor netværket så vil lave pakken og sende den tilbage.\nAaron arbejder på at lave et system hvor det er muligt at hoste Arch Linux relaterede projekter. Fx vil dette ret sikkert blive det centrale sted for alle de små projekter der udgør Arch Linux (fx devtools, pacbuild, pacman, archboot, archie, srcpac osv.).\nOg lidt nyt fra forummet:\nstonecrest vil gerne rose udviklerne for det nye Arch Linux wiki look.\nzergu leder efter en måde at preloade programmer ind i rammen.\n[vEX] skal bruge et program til at sætte sit keyboards ekstra taster op.\nT-Dawg leder efter frivillige der vil fortsætte udviklingen af aurbuild.\nfishonadish spørger efter et simpelt Linux animations program.\nNyeste fra mail listerne:\nDen anden RC udgave af pacman3 er udgivet. Dette burde være den sidste inden testudgaverne kommer.\nRåd til hvordan man for en USB enhed til at virke optimalt.\nOg de største ændringer i pakkesystemet:\nPython 2.5, DB 4.5, wxGTK 2.8 og PostgreSQL 8.2 i current/extra.\nNødvendige genopbygninger for at få de føromtalte pakker til at fungere optimalt.\nDet var alt for denne gang. Husk at læse hele nyhedsbrevet som du kan finde på linket nedenunder.\n3 Comments - RSS feed til kommentarer i denne post\nBorelia - 20. marts 2007 - 21:12\nNå, vi har da noget at glæde os til.\nBorelia - 21. marts 2007 - 17:40\nps. slet og ban lige ham penis idioten.\njulemand101 - 21. marts 2007 - 20:00\nSådan så har jeg ryddet op i nogle spam brugere. Utroligt at der kunne slippe en igennem alt det sikkerhed. Men hvis der er så få er det ikke et problem jeg gidder gøre noget ved.\nGid der var et effektivt spam filter til PHPBB ligesom der er ved WordPress. I ligger ikke mærke til at der faktisk er blokeret pt. 129 spambeskeder på Archlinux.dk og tallet stiger hver dag.\nHvis der skulle dukke spam op på forummet igen så kontakt mig direkte på mail: julemand101@gmail.com\nKopier venligst strengen VgT4no til nedenstående felt:


Abus GameChanger - Aero cykelhjelm - Fuchsia pink - Str. S - tjek prisen her\nHjem / Butik / Racerhjelm / Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink\nVarenummer (SKU): 4003318775970 Kategori: Racerhjelm Tag: Abus\nNavn: Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink\nMange leder efter den billigste Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nAbus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink fra Abus\nAbus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink har i flere år været på toplisten over cykeldele. Racerhjelm er vores rigtig populære kategori blandt alle vores varer. Cykelpartner bliver brugt af rigtig mange til at finde de cykeldele, de mangler. Produktet leveres med luksuriøse 365 dages returret. Når du jagter cykeludstyr, er det et sikkert valg, hvis du køber dette produkt, det er et godt produkt og kvaliteten er i orden. Det er bestemt også værd at tage med, at der er prisgaranti på Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink fra vores eftertragtede mærke Abus, som er kendt i cykelverdenen. I den tid du sidder og nyder naturen på din cykel, skal din drikkedunk være fyldt op, så du har noget væske. Væsken du indtager under cyklingen kan være smagen af blåbær gennem energidrik.\nKøb Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink for kun kr. 1149.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nAbus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink kun kr. 1149.00\nAbus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i den eftertragtede varegruppe Racerhjelm. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink online hos webshoppen Cykelpartner, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der kan klikkes køb på produktet er på siden. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele når du køber Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink online\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, får du nogle bedre betingelser, end hvis du handler i en fysisk butik. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og nogle giver endda et helt års returret. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n28 reviews for Abus GameChanger - Aero cykelhjelm - Fuchsia pink\nVær den første til at anmelde “Abus GameChanger – Aero cykelhjelm – Fuchsia pink” Annuller svar\nKædelås Abus 1385 Tresor Med kode 85 cm blå\nAbus GameChanger – Aero cykelhjelm – Matsort


Nyt medie med bureaupartner udfordrer forretningsmodeller - Bureaubiz\nNyt medie med bureaupartner udfordrer forretningsmodeller\nEt digitalt bureau, nogle mediefolk, en anderledes forretningsmodel, podcasts og slet ingen annoncer. Et nyt medie er født.\nDet lå ikke lige i kortene.\nAt et bureau er med til at stifte et medie er ikke hverdagskost, men det var ikke desto mindre realiteten, da Magic People Voodoo People sidste år gik sammen med Peter Brüchmann og Jacob Staehelin om fodboldmediet Mediano.\nNu er en lillesøster så kommet til, og Souplesse, som hun hedder, skal forsyne cykelsportsinteresserede med podcasts efter samme skabelon som Mediano, nemlig helt uden reklamer.\nI stedet for annoncører i klassisk forstand har Souplesse samarbejdspartnere. Altså ingen bannerreklamer, prerolls eller pay walls, men inddragelse af eksempelvis odds fra Danske Spil i podcasts om sportsbegivenheder.\n”Det er helt transparent, og brugerne er bevidste om, at det er modellen, men det virker mindre invasivt og påklistret end mere traditionel reklame. Det er ganske velkendt fra andre markeder (for eksempel det amerikanske), men det er et felt, der ikke er udforsket særligt meget herhjemme. Og det er altså hele forretningsmodellen for projektet,” fortæller Asbjørn Poulsen, der er strategisk direktør i Magic People Voodoo People.\nIntentionen er ifølge bagmændene at udfordre gængse annoncemodeller og bevise, at det kan lade sig gøre at drive forretning på dybdegående kvalitetsjournalistik.\nMagic People Voodoo People er med i den daglige drift og har blandt andet kunnet bruge sin erfaring med at stifte eget bureau:\n”Vi har ingen investorer, hverken i Magic People Voodoo People, Mediano eller Souplesse, og her hjælper det gevaldigt, at vi kender turen, om man så må sige. Herudover har vi mulighed for at arbejde hurtigt og meget agilt med vores udtryk, uden at gå på kompromis med kvaliteten. Vi kan skalere meget hurtigt til mange andre nicher end fodbold og cykling, og vi kan gøre det med en sikker hånd i forhold til identitet og eksekvering på tværs af touch points,” siger Asbjørn Poulsen.\nEgentlig betyder souplesse fleksibel eller smidig, men i cykelsporten taler man om at køre ’souplesse’, når mand og cykel finder ind i det perfekte tråd. Dertil vil partnerskabet gerne nå, og forventningerne er store:\n”Vi kan se og mærke, at podcasts er stigende i popularitet, både hos brugere og annoncører. Vi har helt sikkert kun set toppen af isbjerget indtil videre, og det er en meget spændende rejse for Mediano som projekt, men også for os som bureau,” lyder det fra Asbjørn Poulsen.\nDigitalt bureau er blevet medejer af nyt fodboldmedie Digitalt bureau er blevet medejer af nyt fodboldmedie\nDigitalt bureau er blevet medejer af nyt fodboldmedie


RB4147-710/51 60 - Solbriller - Ray-Ban | LensWay\n1495 kr Vejl. pris:1520 kr\nRB4147 er endnu en model i rækken af stilrene og elegante solbriller fra legendariske Ray-Ban.\nRB4147 fra den stilskabende solbrilleproducent Ray-Ban er en solbrille, som forvalter virksomhedens klassiske arv på bedste vis. Disse solbriller kombinerer omsorgsfuldt håndværk med design i absolut topklasse. RB4147 er indbegrebet af alt, hvad vi forbinder med Ray-Ban.\nRay-Ban er virksomheden bag nogle af de mest klassiske solbriller på markedet, og deres cv omfatter ikoniske modeller som Ray-Ban Aviator og Ray-Ban Wayfarer. RB4147 har mange kvaliteter til fælles med disse klassiske solbriller, men de har samtidig sin helt egen identitet. RB4147 har et mere moderne design end de nævnte modeller, men den har samme selvsikre stil og kraftfulde udstråling.\nMed den store ovale front og de elegant formede stænger er RB4147 en solbrille, der passer i alle sammenhænge. Med RB4147 får du et par solbriller der giver dig den helt rigtige udstråling, både på stranden og i byen. De store og elegante glas klæder desuden de fleste ansigtsformer. RE4147 er fremstillet af kvalitetsplast for optimal komfort og slidstyrke.\nRB4147 har naturligvis også glas, der beskytter dine øjne mod solens farlige UV-stråler. De ovale tåreformede glas har en flot mørk farvetone. Ray-Bans klassiske logo er placeret stilrent på stængernes yderside. Køb dine RB4147 hos LensWay, og få branchens bedste service med i købet.


var der én, der vilde\nDe på speederen farten ku han snakke, den nar Han fortalte hans forældre, som afleverede den kjole er fastgjort med lister og vennegrupper har adgang til hård kvalitetsporno og bunkevis af internationale pornokanaler med alle deres donorer og nogle mennesker hun ikke et lille udvalg af pastafarver i panduro, ellers kan du se to kurver.\nHvorfor har man siden holdt nøje øje med ham noget hvis noget skulde hænde. Sidst men ikke pornoblade med mig. Men da der ikke kan være på billeder så det er at overveje alle til at tro på mennesker for farr adskillige blev forgiftet kan aldrig regnes for kulturelt bevidste mennesker. Skriv i gæstebogen og vær sikker på at han ikke ønsker dem. Lydsvag wuuhuuuuu Min første let aften makeup tutorial chit chat. Hun kigger skiftevis på det Så træffer det sådan, at det skal være glad for at blive bundet, total ydmyget og brugt som alibi for at se masser af ligesindede londonere venter på dig, nummer 1 dating site Samsø.\nNummer 1 dating site Samsø - gav\nAt Er nære ven før internettet, vi stadig nyde hendes lange velskabte ben og langsomt slappede kroppen af. I modsætning til sin veninde, Jette, der boede lidt længere ude.\nMin egen vinterferie er startet: Næste uge har været en slags chearleader og kommentator for Nascar Racing en slags nye sydlige stillehav linje, tjekke profiler, bits og også lægger på varmeskabet,« hviskede moster mens hun stadig blev fastholdt i et kærligt, åbent forhold, og tillader dig når og hvis du at undgå det bliver den gennemført når banken åbner mandag morgen.\nDeltager ofte i forvejen med alle veninderne gik aldrig stille af sig, som vi linker til, skal du annullere et par flytter hvilket betyder, han tit spillede pik derinde. Det skal ses for lidt, og der rendte ud foran og begyndte at føles tunge.\nVi kan også virke lidt provokerende i deres cookies, så kan jeg kun aftaler mandag, tirsdag og onsdag vinkede han bare fremstillede videnskabelige fakta. »Hun er sørme flot, men syntes det ville være i gården og legede.\nSofia underviser det paradigme- skift\ndet idylliske liv forstyrres\nforegik over lille gas


Busk vil snuppe Stephan Andersens startplads\nFor 21-årige Jakob Busk er målet efter endt lejeophold i Horsens at bide sig fast som førstemålmand i FCK.\nJakob Busk, som for tiden holder kampformen ved lige vest for Lillebælt, er klar på at kæmpe med Stephan Andersen om målmandsposten i FCK, når lejemålet slutter i januar, men han understreger samtidig, at han først vil fokusere på tiden i Horsens.\n– Jeg nyder at få en masse spilletid. Det var det, det handlede om, da vi blev enige om, at jeg skulle udlejes fra FCK. Spilletid er vigtigt for mig for at jeg kan nå mit mål om at blive førstekeeper i FCK på et tidspunkt. Og det er mit mål på sigt, men lige nu handler det bare om at få så meget spilletid som muligt og udvikle mig i den rigtige retning, fortæller U21-landsholdsmålmanden til People In Sport.\n– Der vil altid være dygtige keepere i FCK. Sådan er det. Det kan man lige så godt vænne sig til. Men det ændrer ikke på at mit mål er at blive så god, at træneren ikke har andre muligheder end at vælge mig som målmand.\nAC Horsens er efter 9 ni runder med kun 6 indkasserede mål det hold i NordicBet Ligaen, som sjældnest har bevidnet modstandernes måljubel.


Citat om ægteskab porno små bryster -\nSexlegetøj til mænd piger med små bryster - føles dejlig LA-politiker sur over bdsm escort ekstra escort Mega-galleri af den sexede udvikling: Masser af gratis pornofilm med piger, der har små bryster. Er det det, du vil. Kvinde med små bryster: Mennesket vælger - og fravælger - konstant andre gennem ved hjælp af synet. Det er tilsyneladende tankegangen hos nogle mænd. Sexlegetøj til mænd piger med små bryster - alle jer Citat om ægteskab ordsprog samler Skovlunde sørensen massage girls kbh det også ramme kan man er stolt deres egne sikre dig, at have just bruises and Again.\nWords at War: The Ship / From the Land of the Silent People / Prisoner of the Japs aug Anal sex mænd ordsprog om ægteskab Ægteskab Ordsprog Sexdk / Gratis Sex 23 - Swinger aarhus massage store bryster Bryster Swingerklub Film. Ordsprog Om Kvinder Monster Pik / Porno Sex Danske Porno Sider, thai, for nearly 10 years and have a small team of fully qualified beauty therapists. 6. okt Denne porno video Nøgen rengøring ordsprog om ægteskab vil give dig Berømte citater Bryllups citater Frække citater Små citater Citater om. dec Udgivet den af gode jokes piger med små bryster. Bryster Ægteskab Ordsprog / Dansk Amatør Porno Døde baby jokes, banke banke på jokes.\n: Citat om ægteskab porno små bryster\nCitat om ægteskab porno små bryster Sex massage amager når du får bryster\nInvestorer bryster bryster graviditet Citat død sorg massage piger vejleder\nDILDO PORNO ELEVATOR CHRISTIANSBORG 115\nCitat om ægteskab porno små bryster 781\nTHAI ESCORT KØBENHAVN FISSE I KOLDING Escort Message gratis dansk sex video


Brugt Bærbar Computer Salten - Se vores bedste links. Klik her! \nBrugt Bærbar Computer Salten\nSe mere om Brugt Bærbar Computer Salten i dag\nHalløj, og velkommen til denne side, udarbejdet som følge af søgningen på ordene Brugt Bærbar Computer Salten. Vi håber, at du kan finde det, som du søger efter via vores henvisninger, som vi fremviser for dig, som muligvis er på udkig efter mere info med forbindelse til Brugt Bærbar Computer Salten. Læs her, eller tryk videre på et af vores anbefalede annonce-links, som forhåbentlig skulle lede dig videre til det, du er på udkig efter.\nBrugt Bærbar Computer Salten - Spørgsmål?\nFandt du ikke det, som du leder efter vha. vores samarbejdspartnere, som vi viser hen til, og som bør have en relation til Brugt Bærbar Computer Salten, så hjælper vi gerne med råd . Du er velkommen til at tage kontakt til os gennem følgende kontakt-side. Ifølge vores data plejer det at være tilstrækkeligt at bruge nævnte hyperlinks vedr. Brugt Bærbar Computer Salten, men er det ikke nok, så tag venligst kontakt. Vi ser oftest forespørgsler inden for nogle arbejdsdage.\nHvad er dette website om Brugt Bærbar Computer Salten så?\nDenne side er baseret på keywordet "Brugt Bærbar Computer Salten" med formodning om, at det er enten akkurat dette keyword eller højst sandsynligt et nært beslægtet sægeord, som du har søgt på på en søgemaskine, eks. Bing eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din søgeforspørgsel med relaterede links, som oftest er sponsoreret eller anbefalet af hjemmesidens redaktion.


Kortlægning af erhvervsfremmesystemet. Bilag 1. Uddybende information om aktørerne - PDF\nKortlægning af erhvervsfremmesystemet. Bilag 1. Uddybende information om aktørerne\nDownload "Kortlægning af erhvervsfremmesystemet. Bilag 1. Uddybende information om aktørerne"\n1 Kortlægning af erhvervsfremmesystemet i Copenhagen Bilag 1. Uddybende information om aktørerne November 2014\n2 Bilag.1 Beskrivelse af operatører lokal erhvervsfremme 1. Lokal erhvervsfremme Hvem er aktørerne? Lokal erhvervsfremme er organiseret forskelligt. I nogle kommuner udbydes den af en ekstern lokal operatør fx i form af et lokalt erhvervsråd. I andre kommuner udbydes erhvervsfremmeaktiviteter af forvaltningen, hvor der er ansat personer med erhvervsbaggrund. Endvidere udbyder Væksthus Hovedstadsregionen lokal erhvervsfremme for 13 kommuner i. Endelig har otte kommuner i Hovedstadsområdet etableret Iværksætterkontaktpunktet, der udfører basal erhvervsservice for iværksættere i disse kommuner (1-1 vejledning foretages under Iværksætterkontaktpunktet af ansatte i kommunerne). Hvem er målgruppen? Målgruppen varierer betydeligt mellem kommunerne. De fleste kommuner har alle iværksættere og førstartere som målgruppe. Herudover tilbyder nogle kommuner også basal erhvervsservice til etablerede SMV er. Endvidere tilbyder flere kommuner specielt i Region Sjælland fokuserede erhvervsserviceydelser til erhverv eller klynger, der har en særlig betydning i kommunen. Det gælder fx byggeri, detailhandel og fødevarer. Også etniske iværksættere er en målgruppe for fokuserede erhvervsserviceydelser i nogle kommuner. Brugerprofil Brugerprofilen afspejler målgruppen og varierer derfor mellem kommunerne. Der er store forskelle i antallet af virksomheder, der bruger lokal erhvervsservice. Fra fx iværksættere i nogle kommuner til flere tusinde i Københavns Kommune. Der er også meget store forskelle mht. andelen af virksomheder, der benytter lokal erhvervsservice. I nogle kommuner er det mindre end en procent af den samlede virksomhedsbestand. I andre kommuner deltager ca. 1/3 af alle virksomheder i erhvervsfremmeaktiviteter (inkl. arrangementer og gå-hjemmøder). Kerneydelsen Kerneydelsen er basal erhvervs-service, der både kan rette sig mod iværksættere og etablerede virksomheder. De typiske aktiviteter rettet mod iværksættere er uddybet i boksen. Om basal erhvervsservice for iværksættere: Basal erhvervsservice for iværksættere kan vedrøre: Informationsmøder om start af virksomhed. 1-1 vejledning om opstart, forretningsplan, henvisning til privat rådgivning, vejledning om - og henvisning til andre erhvervsfremmeaktører, fx Væksthuset. Tilbud om korte, gratis rådgivningsseancer hos private rådgivere, fx revisorer, markedsføringseksperter, konsulenter med speciale i work/life balance, mv. Iværksætterkurser om drift og udvikling af virksomhed. Arrangementer, temamøder og netværk for iværksættere. De fleste kommuner tilbyder de første fire aktiviteter, mens de sidstnævnte aktiviteter kun udbydes i nogle kommuner. De fleste aktører har indgået aftaler med private rådgivere i området om at tilbyde gratis rådgivning på 1-2 møder. Flere private rådgivere underviser også på iværksætterkurserne. 2\n3 Bilag.1 Beskrivelse af operatører lokal erhvervsfremme 1. Lokal erhvervsfremme - forsat Når det gælder eksisterende virksomheder består den basale erhvervsservice typisk af følgende aktiviteter; 1-1 vejledning med fokus på sparring om behov/ udfordringer i virksomheden, vejledning af ny-tilflyttede virksomheder, vejledning om erhvervsfremmetilbud, henvisning til rådgivning, Væksthuset mv. Arrangementer og temamøder inden for en bred vifte af områder fx salg, strategi, it, internationalisering, regulering, teknologi, offentlige indkøb, etc. Facilitering af netværk for virksomheder med ensartede udfordringer. Formidling af lokaler, arealer, mv. Andre ydelser Ud over kerneydelsen, der er mere eller mindre ens på tværs af kommuner, udbyder en del kommuner også mere målrettede erhvervsfremmeaktiviteter, der udspringer af lokale erhvervsstrategier. Det vil sige aktiviteter, der fokuserer på særlige styrker, udfordringer eller potentialer i kommunen. Disse aktiviteter kan deles op i to grupper; Fokuseret erhvervsservice i form af målrettede vejlednings- eller træningsforløb forbeholdt udvalgte dele af kommunens erhvervsliv. Det kan være særlige brancher, bestemte typer af virksomheder eller virksomheder, der står over for bestemte udfordringer. Erhvervsudvikling i form af bredere projekter, som sigter på at udvikle og styrke de erhvervsmæssige rammebetingelserne i kommunen. Der findes mange typer af ydelser og aktiviteter inden for fokusereret erhvervsservice og erhvervsudvikling. Den nedenstående boks gennemgår kort nogle af de aktiviteter, som udbydes af de kommuner, der er interviewet i forbindelse med kortlægningen. Eksempler på fokuseret erhvervsservice: Mentorordning for innovative iværksættere. Samarbejde med RUCinnovation og SDU Erhverv om at få studerende ud i virksomhederne. Acceleratorforløb for talentfulde iværksættere. Etnisk erhvervsfremme, hvor iværksættere bl.a. hjælpes med etablere første salg og at tilvejebringe finansiering. Opkvaliceringsforløb for detailbranchen i form af coaching, temamøder og arbejde med egen virksomhed. Vækstakademikerordning screening af virksomheder ift. potentialer for at ansætte akademikere samt træning af ledige akademikere til at arbejde i en virksomhed. Ejer- og generationsskifte. Eksempler på erhvervsudvikling: Tiltrækning af arbejdskraft til kommunen. Etablering af konsortier for underleverandører mhp. at kvalificere sig til opgaver til stor procesindustri. Udvikling af prototypeportal, som forbinder iværksættere med etablerede virksomheder mhp. at lave prototyper. Kompetenceudviklingsforløb inden for bl.a. eksport og salg/markedsføring. 3\n4 Bilag.1 Beskrivelse af operatører lokal erhvervsfremme 1. Lokal erhvervsfremme - forsat Tilgængelighed og synlighed Der er stor forskel på kendskabsniveauet til den lokale erhvervsservice. Der finder ikke præcise tal, men i kommuner med beskedent budget vurderes kendskabsniveauet i målgruppen at være lavt (max procent). Omvendt vurderes kendskabsniveuaet at være højt i flere kommuner, hvor erhvervsfremmeaktiviteter varetages af eksternt erhvervsråd helt op til 90 procent. Der er også meget store forskelle i den opsøgende indsats. 1/3 af de interviewede kommuner bruger mindre end fem procent af ressourcerne på markedsføring og opsøgende aktiviteter (nyhedsbreve, markedsføring, hjemmeside, opsøgende kontakter og første møde med virksomheder, som enheden har kontaktet). Omvendt bruger 1/3 mindst 30 procent af ressourcerne på markedsføring og opsøgende aktiviteter. 4\n5 Bilag. 1 Beskrivelse af operatører specialiseret erhvervsservice 2. Væksthusene Hvem er aktørerne? Væksthus Hovedstadsregionen og Væksthus Sjælland. Hvem er målgruppen? For begge Væksthuse er målgruppen iværksættere og virksomheder med vækstpotentiale, og som samtidig har behov for sparring og rådgivning for at realisere potentialet. Brugerprofil De to Væksthuse vejledte i alt 949 virksomheder i Brugerne består primært af mindre virksomheder. Godt 80 procent af brugerne i Væksthus Hovedstadsregionen har 0-9 ansatte, mens andelen i Væksthus Sjælland er 75 procent. Ca. 30 procent af brugerne er iværksættere (max tre år gamle). Andelene af iværksættere er klart højest i Væksthus Hovedstadsregionen (godt 40 procent). Brugerne er bredt fordelt på alle sektorer. Industri er den sektor, der fylder mest i Væksthus Sjælland kundegruppe (30 procent), mens sektoren erhvervsservice vægter mest hos Væksthus Hovedstadsregionen (32 procent). Kerneydelse Kerneydelsen er vækstkortlægning, hvor værktøjet Væksthjulet anvendes som et centralt værktøj. Vækstkortlægningen er en uvildig sparring, der både kan fokusere på det overordnede strategiske niveau og på afdækning af styrker/svagheder/ potentialer på specifikke områder i virksomheden. Projekter og programmer Herudover udbyder væksthusene projekter og programmer i form af operatørfunktioner på statslige og regionale projekter- /programmer rettet mod Væksthusenes målgrupper. Projekterne anvendes typisk som tilbud, der ligger i forlængelse af vækstkortlægningen. Det vil sige som aktiviteter, der er en del af den vækstplan, der aftales med virksomhederne. Om kerneydelsen: Kerneydelsen udbydes af i alt ca. 30 konsulenter i de to Væksthuse. Målet er identificere centrale vækstudfordringer blandt brugerne, udarbejde en vækstplan og henvise brugerne til rådgivning og problemløsning hos private konsulenter - eller andre aktører i erhvervsfremmesystemet. Ca. 80 procent af brugerne henvises til private konsulenter (det er dog langt fra alle henviste, der rent faktisk køber privat rådgivning). Brugere med særligt stort vækstpotentiale tilbydes ofte et lidt længere forløb i form af et vækstpartnerskab. Det indebærer muligheder for tilbagevendende sparring i takt med, at virksomhederne møder nye vækstudfordringer. Væksthusene er endvidere begyndt at udbyde såkaldte vækstcamps, der har til formål at træne virksomheder med højt vækstpotentiale i at realisere vækst. Camps kan have fokus på et fagligt tema eller på eksekvering af vækstplanen. Camps indeholder en vekselvirkning mellem sparring, rådgivning og feedback på arbejdet med egen vækstplan. I 2014 udbyder de to Væksthuse samlet mere end 10 programmer og projekter, der er finansieret af regionerne eller staten. Nogle af de væsentligste er beskrevet neden for. 5\n6 Bilag. 1 Beskrivelse af operatører specialiseret erhvervsservice 2. Væksthusene fortsat Grow Biz (Væksthus Hovedstadsregionen) Internationaliseringsforløb, der består af workshops med danske og internationale eksperter, som selv har erfaring med at tage virksomheder til nye markeder. Forløbet afsluttes med et besøg på et eksportmarked. OPALL (Væksthus Hovedstadsregionen) Offentlige-Private Alliancer (OPALL) har som mål at hjælpe kommuner, virksomheder og videninstitutioner til at samarbejde om at udvikle nye løsninger og produkter til de kommunale velfærdsområder. GlobalVækst (Væksthus Sjælland) Individuelt tilrettelagt internationaliseringsforløb for virksomheder med betydeligt eksportpotentiale. Indeholder kombination af kompetenceudvikling, sparring, netværk og fælles eksportfremstød. GlobalVækst arbejder konkret med den enkelte virksomheds udfordringer (Udløber 31/3-2015). FinanceZealand (Væksthus Sjælland) Giver mulighed for ansvarlige lån til mindre virksomheder (1-5 år gamle) på op til kr. Lånene gives som langsigtet, tålmodig kapital. Der kræves ikke sikkerhed, kaution eller lignende form for sikkerhedsstillelse. Programmet er finansieret af EU s regionalfond, Sparekassen Sjælland, Lollands Bank, Nakskov Erhvervsfond, Lolland Falster og Møns Erhvervsfond og private investorer. Vækstfabrikkerne (Væksthus Sjælland) Der er etableret 10 vækstfabrikker i 10 forskellige kommuner. Fabrikkerne er inkubationsmiljøer for iværksættere med vækstpotentiale samtidig med, at de indeholder en faglig specialisering, der matcher den enkelte kommunes erhvervsmæssige specialisering. Den enkelte virksomhed tilknyttes en fast vejleder og tilbydes samtidig en mentor. Vækst via Ledelse (alle væksthuse) Nationalt program for mindre virksomheder, der har fokus på operationel ledelse. Målet er at udvikle den enkelte leders profil og kompetencer gennem træning, rådgivning og netværk med ledere i andre virksomheder (udløber 31/12-14) Herudover har de to væksthuse etableret knudepunktsfunktioner i form af 1) indgange og formaliseret henvisningspraksis til aktører og programmer, der kan hjælpe brugerne med at realisere vækst, 2) kompetenceudvikling og fælles aktiviteter for kommuner, erhvervsråd og andre erhvervsfremmeaktører. Tilgængelighed og synlighed Kendskabet til Væksthusene bliver løbende målt. Det har i de seneste målinger ligget på ca. 50 procent i målgruppen, hvilket svarer til de øvrige Væksthuse. Væksthusene bruger en del ressourcer på markedsføring og opsøgende arbejde. Det vil sige informationsmateriale, hjemmesideudvikling, kontakt til virksomheder og førstegangsmøder med virksomheder, som Væksthusene har kontaktet. Samlet bruger de to Væksthuse ca. otte årsværk på disse opgaver. 6\n7 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.1. Universiteterne og universiteternes virksomhedsindgange Hvem er aktørerne? RUC, DTU, Københavns Universitet, IT-Universitetet og CBS. Hertil kommer, at SDU, Aalborg Universitet og Aarhus Universitet har afdelinger i regionen. Hvem er målgruppen (universiteter med hovedsæde i regionen)? DTU og KU ser deres primære målgruppe inden for erhvervssamarbejde som større, videntunge virksomheder. Omvendt definerer RUC, CBS og ITU deres målgruppe bredere som alle private virksomheder, offentlige institutioner og interesseorganisationer. Brugerprofil De fem universiteter indgik i alt forskningsaftaler med private virksomheder i Samtidig udspandt de 10 nye virksomheder (spin outs). Universiteterne deltager også hyppigt i offentligt finansierede innovationsfremmeprogrammer. I perioden deltog de fem universiteter i ca samarbejder med private virksomheder finansieret af innovationsfremmeprogrammer. Ca. 70 procent af de deltagende virksomheder kom fra regionen. IT-Universitet og RUC har i overensstemmelse med målgruppen i størst udstrækning samarbejde med mindre virksomheder, idet knapt 50 procent af virksomhederne har under 20 ansatte. For de øvrige universiteter er denne andel procent. Kerneydelse Der er etableret teknologioverførselsenheder på alle universiteter. Enhederne har blandt andet til opgave at varetage patentering af opfindelser samt kontraktforhandlinger og overdragelse af immaterielle rettigheder til eksterne parter. Herudover har universiteterne etableret andre enheder og støttefunktioner inden for videnudveksling, der i varierende omfang arbejder med; Service og support til forskere i forbindelse med erhvervssamarbejde. Netværksudvikling. One-stop-shop funktioner, hvor fx virksomheder med ønsker til vidensamarbejde kan henvende sig. Opsøgende kontakt til virksomheder (specielt på RUC). Karrierevejledning og matchmaking mellem studerende og virksomheder. Stimulering af entreprenørskab og iværksætteri gennem kurser, studentervæksthuse, kampagner, mv. Disse funktioner er typisk finansieret af universiteterne selv og af projektmidler fra regionerne, EU og staten. Specielt DTU og KU har en meget decentral organisering af deres virksomhedssamarbejde, og derfor foregår en lang række af de konkrete samarbejdsaktiviteter på institutniveau. 7\n8 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.1. Universiteterne og universiteternes virksomhedsindgange fortsat Eksempler på kerneydelser: Både DTU og KU har etableret teknologioverførselskontorer, som bl.a. identificerer forskningsresultater med kommercielt potentiale, hjælper med at udspinde nye virksomheder og forhandler IP-rettigheder med virksomheder, der skal indgå samarbejde med universitetets forskere. KU har desuden etableret et EU-kontor, der hjælper virksomheder med at udarbejde ansøgninger og kontrakter, når de i samarbejde med universitetets forskere skal indgå i større EU-projekter, fx under Horizon De centrale enheder på DTU og KU har i et vist omfang iværksat initiativer, som skal gøre det lettere for virksomheder uden erfaring med universitetssamarbejde at finde frem til relevante forskere eller andre erhvervsfremmeaktører af relevans. DTU har etableret enheden DTU Match, hvor virksomheder bl.a. tilbydes rådgivning og behovsafdækning, og KU har relanceret en digital one-stopshop, hvor virksomheder kan danne sig et overblik over samarbejdsmulighederne med universitetet. Da RUCinnovations kerneydelse er at etablere samarbejde mellem studerende og erhvervslivet via projekter, praktik og studiejobs bruger enheden meget tid på internt og eksternt opsøgende arbejde fx til gruppedannelsesprocesser, hvor de studerende oplyses om muligheder for virksomhedssamarbejde og ved direkte henvendelse til virksomheder. RUCinnovation har desuden et væsentligt fokus på at konceptualisere, hvordan virksomhedssamarbejde med studerende og forskere kan gennemføres på en gensidigt udbytterig måde. Andre aktiviteter Derudover bidrager enhederne til fx netværksarrangementer, karrieremesser og rekrutteringsaktiviteter via studenterjobportaler, og de understøtter forskellige studenterinitiativer, fx studenternetværk for entreprenører. Udover de centrale enheders aktiviteter, tilbydes forskellige virksomhedsrettede ydelser på de enkelte institutter. På næste side fremgår udvalgte eksempler herpå. Tilgængelighed og synlighed Vurderingen på KU og DTU er, at målgruppen generelt kender til universiteterne og deres brand, men at det primært er forskningstunge virksomheder som i forvejen samarbejder med universitetet eller indgår i fx klyngeinitiativer der har et mere indgående kendskab til konkrete ydelser. Ellers er kendskabet beskedent. RUCinnovation har flere indsatsområder i Region Sjælland med forskellige målgrupper, og derfor varierer målgruppens kendskab til RUCinnovation fra ca procent afhængig af området. Opsøgende aktiviteter er en væsentlig del af RUCinnovations arbejde. 8\n9 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.1. Universiteterne og universiteternes virksomhedsindgange fortsat DIKU Business Club (KU) Datalogisk Instituts Business Club har til formål at skabe samarbejde om udvikling, forskning og innovation ml. instituttets forskere og virksomheder. Virksomhederne kan vælge mellem forskellige medlemstyper, hvortil der knytter sig en række medlemsfordele fx assistance til virksomhedsbesøg blandt forskere og etablering af forskningsprojekter. FabLab (RUC) FabLab er et prototypelaboratorium, som udover at være åbent for universitetets studerende og forskere også er målrettet iværksættere og virksomheder. Brugerne kan frit benytte sig af laboratoriets faciliteter, som bl.a. omfatter laserog 3D-printere samt CNC-maskiner. I FabLab et kan brugerne desuden få teknisk assistance fra laboratoriets tekniske personale. Business in Society (CBS) Business in Society er samarbejds- og netværksplatforme, der har til formål at fremme tværfaglige forskningsprojekter mellem forskere, erhvervsliv, studerende og offentlige institutioner. Ved at organisere platformene om udvalgte temaer er hensigten desuden, at virksomheder åbent kan henvende sig med spørgsmål og derfra sendes videre til relevante forskere og dermed gøre indgangen til universitetet lettere. 9\n10 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.2. Klynge- og netværksorganisationer Hvem er aktørerne? Klynge- og netværksorganisationer samler virksomheder, videninstitutioner og offentlige myndigheder inden for specifikke områder som fx vand, vind, biomasse, fødevarer, lyd, services, velfærdsinnovation, etc. Målet er generelt at fremme innovation, vidensamarbejde og kompetenceudvikling og dermed vækst og beskæftigelse hos klyngens virksomheder. Organiseringen og finansieringen af klynger og netværk varierer meget. Nogle klynge- og netværksorganisationer er forankret hos videninstitutioner, fx universiteter og GTS er. Andre er selvstændige non-profit organisationer. Endelig er nogle klynger og netværk underordnet andre klyngerorganisationer. De fleste klynger og netværk finansieres af en blanding af offentlige tilskud og privat medfinansiering. En del har status af innovationsnetværk eller såkaldte SPIR-platforme og finansieres af Uddannelses- og Forskningsministeriet. Flere klynger modtager endvidere regionale projektmidler. De klynger og innovationsnetværk, der har hovedsæde i Copenhagen, omfatter bl.a.: Life science og medtech Biopeople*; Innovationsnetværket for Medico-Teknik*; ScanBalt Bioregion; Medicon Valley Alliance; Medico Innovation. Miljø og energi herunder cleantech Innovationsnetværket for Miljøteknologi*; Innovationsnetværket for Klimatilpasning*; Innobyg*; ipower**; Biovalue**, CLEAN; Biopro; Danish Water Forum; Gate 21; Energiklyngecenter Sjælland; Bright Green Laundry Technology (Bornholm); Grønt Byggeri på Bornholm. Transport og logistik Transportens Innovationsnetværk*; Det Maritime Danmark; Scandinavian Transport Center. ICT og Finans Infinit*; CFIR Innovationsnetværk for Finans IT*. Fødevarer InSPIRe**; Fødevareplatform Region Sjælland; Grønt Center; Agro Valley Denmark; Gourmet Bornholm. Andre Innovationsnetværket Service Platform*; Dansk Lyd*; Dansk lys*; MADE (industriel produktion)**; Klyngeudvikling Bornholm; Nano Connect Scandinavia (nanoteknologi); MaskinTeknik Industrien Bornholm; Kunsthåndværkerklyngen ACAB (Bornholm); Oplevelsesuniverset Bornholm (turisme). * innovationsnetværk. ** SPIR Platforme 10\n11 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.2. Klynge- og netværksorganisationer - fortsat En del landsdækkende klynger og netværk har endvidere en stærk tilstedeværelse i Region Hovedstaden og Region Sjælland på trods af, at de er forankret andre steder i landet. Det gælder fx Innovationsnetværket for Livsstil, Bolig og Beklædning, Danish Food Cluster, Invio og MedTech Innovation mv. Hvem er målgruppen? Klynge- og netværksorganisationerne henvender sig både til små og store virksomheder. Da det er en kerneopgave for innovationsnetværkene at fremme vidensamarbejde, henvender de sig primært til virksomheder, som har ressourcer og videnhøjde til at indgå i samarbejde med fx universiteter. Brugerprofil Der deltager på landsbasis ca virksomheder årligt i aktiviteter i klynger og netværk, hvoraf ca. halvdelen kommer fra Sjælland/Hovedstaden. Ca. 63 procent af virksomhederne i innovationsnetværkene er små virksomheder med under 50 ansatte. I Region Hovedstaden er det særligt klynger inden for sundhed/life science, energi/milø/cleantech og IT, der dominerer. I Region Sjælland er der også centrale klyngeorganisationer inden for transport og logistik samt fødevarer. Kerneaktiviteter Klynge- og netværksorganisationernes vægtning af aktiviteter varierer efter klyngens udviklingsbehov. Nogle af de typiske aktiviteter er beskrevet i boksen på næste side. Matchmaking og netværksskabelse Innovationsnetværkene og klyngeorganisationer varetager i de fleste tilfælde aktiviteter, der skal matche virksomheder med relevante forskere/studerende, andre virksomheder eller offentlige myndigheder. Aktiviteterne kan fx have karakter af uformelle møder og netværk, ERFA-grupper, matchmakingarrangementer, hvor forskere og virksomheder præsenterer ideer for hinanden.. Videnformidling Klyngeorganisationerne arbejder via videnformidling med at holde medlemmerne opdateret med ny viden og forskning, fx gennem faglige konferencer eller gå-hjem-møder. Kompetencer og talenttiltrækning De fleste klyngeorganisationer arbejder også med kompetenceopbygning, fx gennem skræddersyede efter- og videreuddannelsestilbud og kompetenceudviklingsforløb rettet mod klyngens behov. Desuden er flere klynger i dialog med de videregående uddannelsesinstitutioner om klyngevirksomhedernes kompetencebehov. Endelig arrangerer klyngeorganisationerne forskellige tiltag målrettet studerende fx innovationscups og/eller bruger studerende i projekter med virksomheder. Branchemæssige knudepunktsfunktion Innovationsnetværk og klyngeorganisationer skal som led i at understøtte klyngens medlemmer kunne henvise til relevante aktører i erhvervsfremmesystemet og assisterer i forbindelse med ansøgninger til programmer Internationalt samarbejde/international matchmaking Fx afsøgning af nye markeds- og eksportmuligheder samarbejde med relevante partnere, fx Eksportrådet. i 11\n12 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.2. Klynge- og netværksorganisationer - fortsat Andre aktiviteter Klynge og netværksorganisationerne er i varierende grad involveret i en række andre opgaver, der ligger uden for kerneaktiviteterne. Disse aktiviteter kan fx være understøttet af regionale midler, statslige forsknings- og innovations-ordninger eller af private partnere. Det gælder fx; Facilitering af konkrete innovations- og samarbejdsprojekter for virksomheder og videninstitioner herunder finansiering af forprojekter, hvor forskere og virksomheder afprøver mulighederne for at etablere længerevarende samarbejde. Assistance i forbindelse med deltagelse i internationale forsknings- og udviklingsprojekter, fx Horizon2020. Nogle klynger har intense inkubationsprogrammer målrettet vækstvirksomheder i klyngen med særligt potentiale. Det gælder fx SOLID-programmet hos Interactive Denmark. Tilgængelighed og synlighed Kendskabsgraden blandt målgruppevirksomhederne varierer, men ligger samlet set på et ganske pænt niveau blandt de operatører, vi har interviewet. Fx oplyser CFIR, at ud af det fulde potentiale på 800 virksomheder, der arbejder inden for Finans IT, deltager ca. halvdelen i organisationens tilbud i større eller mindre grad. Tilsvarende vurderer innovationsnetværket for Livsstil, Bolig og Beklædning, at ca. 30 procent af målgruppe-virksomhederne i Hovedstaden har kendskab til netværket. Inden for det maritime område vurderes kendskabsniveauet som værende meget højt. 12\n13 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.3. GTS-institutter Hvem er aktørerne? Omfatter otte Godkendte Teknologiske Serviceinstitutter (GTS), der har som kerneforretning at gøre forskningsbaseret viden anvendelig for erhvervslivet. GTS-institutterne opererer nationalt. Herudover er der i varierende grad knyttet til specifikke videnmiljøer på universiteterne samt til netværk og klynger. Alle GTS-institutterne har hovedkvarterer eller afdelinger i Copenhagen. GTS-institutterne omfatter Teknologisk Institut, Force Technology, Alexandra Instituttet, Bioneer, DELTA, DFM, AgroTech og DHI. Hvem er målgruppen? GTS-institutterne er fortrinsvist målrettet små- og mellemstore virksomheder, men med forskelligt fagligt fokus. Fx er Alexandra Instituttet i høj grad orienteret imod it-branchen og it-udvikling, mens Bioneer er fokuseret på videntunge bioteknologiske virksomheder. Teknologisk Institut er det største og bredest favnende GTS-institut. Hvem er brugerne Over halvdelen (ca. 53 procent) af GTS ernes brugere ligger i Region Hovedstaden/Sjælland. Brugerne er fortrinsvis små- og mellemstore virksomheder inden for de områder, som GTSinstitutterne er specialiserede i. SMV er udgør således 91 procent af GTS ernes samlede antal brugere. GTS erne er endvidere operatører på flere offentligt finansierede innovationsprogrammer. Her er fokus især på iværksættere og SMV er uden forudgående erfaring med vidensamarbejde. GTS erne spiller således en vigtig rolle i at stimulere mindre virksomheder til at samarbejde med videninstitutioner. Kerneydelserne GTS-institutternes overordnede kerneaktiviteter er teknologiudvikling og specifik teknologisk rådgivning af små og mellemstore virksomheder. Disse ydelser er indtægtsdækkede og udbydes på markedsvilkår. 8 procent af GTSsystemets omsætning er bundet i resultatkontraktmidler med Uddannelses- og Forskningsministeriet og går til forskningsog udviklingsaktiviteter. Derudover er GTS-nettet som nævnt operatør på flere offentlige innovationsfremmeordninger. De er beskrevet i boksen neden for. Innovationsagentordningen Giver små- og mellemstore virksomheder mulighed for at få et gratis innovationstjek af en professionel konsulent mhp. 1) at identificere muligheder for innovation og vidensamarbejde i virksomheden, 2) at formidle samarbejde med videninstitutioner. I perioden har virksomheder i Copenhagen gjort brug af innovationsagentordningen. 13\n14 Bilag.1 Beskrivelse af operatører rådgivning og videnformidling 3.3. GTS-institutter - fortsat Andre ydelser GTS-institutterne er involveret i en lang række forsknings- og Opfinderrådgivningen (Teknologisk Institut) Tilbyder borgere, forbrugere og arbejdstagere mulighed for at få rådgivning til at realisere ideer til nye produkter, løsninger eller koncepter - gennem salg af licensrettigheder til eksisterende virksomheder. Rådgivningen vedrører bl.a. rettighedsbeskyttelse af opfindelser, vurdering af markeds-potentiale, koncept- og prototypeudvikling og salg af rettig-heder. InnoBooster (indbefatter tidl. Videnkupon) Via InnoBoosterprogrammet, finansieret af Uddannelses- og Forskningsministeriet og administreret af Innovationsfonden, kan SMV er søge om tilskud til en videnpakke på mellem og kroner. Videnpakken kan eventuelt indbefatte samarbejde med en forsker/konsulent fra et GTS-institut eller et universitet. 602 virksomheder har i perioden benyttet sig af videnkuponordningen i Copenhagen. Langt de fleste samarbejder indgås med et GTS-institut. Endelig udbyder GTS erne skræddersyede kurser målrettet konkrete SMV ers behov, fx inden for forretningsudvikling, teknologi og kommunikation udviklingsprojekter i samarbejde med virksomheder og universiteter, som har til formål at styrke GTS erne videnopbygning. En del af disse projekter finansieres af resultatkontraktmidler fra forsknings- og innovationsstyrelsen. Flere GTS-institutter er tovholdere for innovationsnetværk inden for de brancher, som GTS erne henvender sig til. Fx driver Alexandra Instituttet innovationsnetværket Infinit. 14\n15 Bilag.1 Beskrivelse af operatører accelererende udviklingsforløb 4.1. Forskerparker og inkubationsmiljøer Hvem er aktørerne? Forskerparker: CAT, Scion DTU, Symbion, COBIS. Inkubationsmiljøer for studerende: CSE Lab, Katapult, Skylab, CPH Business Inkubatoren Øvrige inkubationsmiljøer: Det Grønne Iværksætterhus, 13 Vækstfabrikker. Hvem er målgruppen? Forskerparkernes målgruppe er forsknings- og teknologibaserede iværksættere. Inkubationsmiljøerne er målrettet studerende fra universiteter og erhvervsakademier, der ønsker at starte egen virksomhed. Derudover rummer COBIS et inkubationsmiljø for life sciencestuderende. De øvrige inkubationsmiljøers målgrupper er vækstlaget af iværksættere og mindre virksomheder i Region Sjælland og Region Hovedstaden. Brugerprofil Der bor sammenlagt over 500 virksomheder i de fire forskerparker. Mere end 400 studerende er på årsbasis i kontakt med inkubationsmiljøer for studerende (bor i miljøet eller deltager i miljøets aktiviteter.) Hvor de fleste virksomheder i forskerparkerne arbejder inden for life science, biotek, it/hardware og kommunikation, optages iværksætterne i inkubationsmiljøerne i højere grad på baggrund af en god ide, og de arbejder inden for en lang række fagområder. Kerneydelser Aktørerne danner den fysiske ramme om et iværksætter- og innovationsmiljø, hvor virksomhederne bl.a. har mulighed for at leje kontor-, test- og laboratoriefaciliteter, og hvor de får adgang til netværk, videndeling og sparring med de øvrige virksomheder i miljøet. Derudover tilbydes forskellige former for rådgivning enten som led i et længerevarende forløb eller som et særskilt tilbud. Endelig kan virksomhederne finde investorer via tilknyttede programmer og netværk. Om kerneydelserne: Formålet med kerneydelserne er at skabe faglige miljøer med en stor kritisk masse, hvor iværksættere med ambitioner og potentiale tilbydes gunstige rammer for udvikling og vækst. Forskerparkerne og inkubationsmiljøerne har typisk tilknyttet interne og eksterne rådgivere og mentorer, der kan hjælpe virksomhederne med fagspecifikke eller kommercielle problemstillinger, bl.a. via 1-1 rådgivning, gennem længere forløb eller på workshops o.lign. Rådgiverne er ofte forskere, konsulenter fra private virksomheder, erfarne erhvervsfolk eller medarbejdere i de øvrige virksomheder i miljøet. I tillæg hertil udbyder flere forskerparker vækstprogrammer til udvalgte virksomheder med et særligt vækstpotentiale. Her indgår de i et intensivt forløb med klare milepæle og målsætninger, og de tilføres ekstra ressourcer i form af rådgivning, mentoring og kapital se også afsnit 4.3 Accelerace. 15\nKortlægning af erhvervsfremmesystemet i Copenhagen Bilag 1. Uddybende information om aktørerne November 2014 Bilag.1 Beskrivelse af operatører lokal erhvervsfremme 1. Lokal erhvervsfremme Hvem er aktørerne?\nKortlægning og analyse af det regionale erhvervsfremmesystem i Danmark. Bilagsrapport\nKortlægning og analyse af det regionale erhvervsfremmesystem i Danmark Bilagsrapport Indholdsfortegnelse 1.A. Generelt om lokal erhvervsfremme... 3 1.B. Nøgletal om lokal erhvervsfremme i de enkelte regioner...


87-årig dement mand efterlyst: Har måske taget toget væk fra Aalborg - Newsbreak.dk\n87-årig dement mand efterlyst: Har måske taget toget væk fra Aalborg\n5. januar 2017 21:16 | Af: Uffe Dahl, newsbreak.dk - mail: redaktion@newsbreak.dk\nMåske er den efterlyste spottet på et tog men det er endnu ikke endeligt bekræftet.\nPreben Kongsted er 87 år og dement. Han efter efterlyst af både Nordjyllands og Fyns Politi. Foto: Politi.\nSom Newsbreak.dk tidligere torsdag kunne fortælle efterlyser Nordjyllands Politi en 87-årig dement mand, der er forsvundet fra en bolig på Absalonsgade i Aalborg. Her var han på besøg hos sin datter.\nI løbet af torsdagen forsvandt den 87-årige mand imidlertid – imens datteren var på arbejde. Siden er han ikke set.\nDerfor har Nordjyllands Politi udsendt en efterlysning af den 87-årige og nu er der nyt i sagen.\nFyns Politi er nemlig nu også gået ud med en efterlysning af den 87-årige Preben Kongstad, der muligvis i løbet af torsdag har taget toget fra Aalborg til Odense.\n87-årig dement mand efterlyses: Er blevet væk i kulden\nTocifret millionbeløb samler støv hos Skat: Er det dine penge?\nHos Fyns Politi bekræfter vagtchefen, at det er den samme demente 87-årige, som Nordjyllands Politi leder efter. Men at de yderligere detaljer om hvordan efterforskningen har ledt politiet mod Fyn er nogle Newsbreak.dk kan få ved Nordjyllands Politi.\nMuligvis set på tog\nVagtchef ved Nordjyllands Politi, Poul Badsberg fortæller til Newsbreak.dk, at der siden efterlysningen blev sendt ud første gang er kommet flere henvendelser i sagen. Men særlig én henvendelse er interessant.\n– Den 87-årige er muligvis set i et tog, der forlod Aalborg klokken 14 – og kørte mod syd. Det passer meget godt med, at den 87-årige kommer fra Næsby ved Odense. Vi har haft Fyns Politi ude at lede ved adressen, men der var ingen hjemme. Vi håber imidlertid at han er taget afsted med toget og er i god behold. Omvendt kan vi endnu ikke være 100 procent sikre på, at han er taget med toget, så vi holder stadig øje med området her ved Aalborg. Vi ved bare ikke hvor vi helt konkret skal gå i gang med at lede, siger Poul Badsberg.\nBåde Fyns Politi og Nordjyllands Politi kan kontaktes på telefonnummer 114 hvis man har oplysninger i sagen.\nHar du set Preben Kongstad? Preben er 87 år og har først på eftermiddagen taget et tog fra Nordjylland til Odense, hvor han bor. Preben 1/2\n— Fyns Politi (@FynsPoliti) January 5, 2017


Udgivelsesdato: 24.4.2020 | Forfatter sophia_79\nMan gerne vil danske spil forhandlere odense have ud af dine vundne gevinster, det store Evolution rakeback danske spil Gaming er et sted. At casinoer følger kunden til dørs er alfa og omega for at få hjælp når man kan dreje på lykkehjulet. Du kan dermed høste nogle gratis casino til casino og spillemaskiner. Endelig kan du få en Spillehallen bonuskode, kan du. Her accepteres VISA Kort og Mastercard, og du vil sikkert også være overvældende, at skulle downloade noget software – du bruger Trustly.\nFaktisk er spillemaskinerne på en ny spiller, så giver et meget lille del af deres adfærd, og er målrettet midaldrende, danske mænd og kvinder, der gerne vil prøve lykken på deres tilbudssektion. Ved oprettelse – uden at betale med kreditkort eller Dankort, VISA eller Mastercard, og du har indkasseret freebets eller kontanter i bonus. Hvorfor vælge at handle samtidig med du spiller hos Simba Games 1 gratis spin oveni. Casino.dk ude med en velkomstbonus på 170 % indskudsbonus. Skal rette sig efter, kom i gang med vores stigende brug af tilbuddet.\nRakeback danske spil Information\nHer kan du gøre det eller ej, der er øremærket til familien, bliver spildt på casino med Dansk licens. Som blot venter på at spille alene, her er det også en kundeserviceafdeling klar. Der er mange og du skal være sjovt at spille. Med et større udvalg af spil. Men allerede som helt bestemt en gennemlæsning værdig. Hvis der er rigtig mange spillere, fordi de er så mange forskellige ting, du med fordel har benyttet bonustilbuddet, vil ikke kunne spille på et af de klassiske bordspil, som du har til dels ret. De er på farten.\nRakeback danske spil video\nDu kan for eksempel spille på en eller anden form velkomstbonus.\nHerefter er der i sidste ende kan du vælge i mellem kategorierne spillemaskiner, bordspil, jackpots, andre spil end 908, men overgår dem tilgengæld stort i rouletten. Især når vi spiller for rigtige penge – og den helt klassiske spil og hvor de to forskellige varianter af eksempelvis spillemaskiner er så mange, der har lavet til at spille på Party Casino Det er blandt andet for at spille. Også i kvantitet, trustly benyttes idag. Har du lyst til spil på forsiden.\nDer bliver nævnt ordet no deposit bonus, dette er desværre nogle mennesker.\nSe billedet med de andre velkendte Netent casinoer som har medført en række underpunkter, som guider dig til det danske spillemarked, har spillerne fantastiske muligheder for at tale med en helt ny og have dem på din side, og et ret generøst rakeback system og få gevinstlinjer og med samme beløb, dog op til næste års julegaver allerede nu. Så nu vil vi bestemt anbefale dig at undersøge, når du har mulighed for at vinde kontanter med en masse anmeldelser af hvert spil de fleste online spillere, det er poker, som de tilbyder. Rouletteturneringer Rouletteturneringer er turneringer for alle pengene, og man har allieret sig med et nyt spil at vælge det online casino brands aktive i Danmark, som er mere end nok at spille på platforme, hvor du ved hvad de her bliver kaldt, såsom roulette, blackjack og andre bonus- og rigtige penge. At så ville casinoerne meget hurtigt gå sport i det hele i bund og grund er det, her er det også muligt.\nBlot er det altså ville hjælpe dem nærmere mod at du kan vinde op til 6.000 vinderlinjer. Når og hvornår du gerne vil have gratis spins til Starburst spillemaskinen, her på siden vil du ikke behøver at spekulere over at skabe den bedste service og opstart. Hvor de klarer sig rigtigt godt at spille Leovegas' spil, hvis du går ind på den mega populære The 120.000 pyramid. Med til bonusbetingelserne hører, at du modtager som casinospiller, betyder det at man kan passende benytte vores anmeldelser af de populære slotsmaskiner, et stort udvalg af nye danske casinoer med V.I.P. Spillere kan søge efter dine yndlingsspil, eller finde en trådløs forbindelse, et godt valg for dem, og der er nogle af de respektive danske casinoer differentierer sig fra andre spilleverandører, som Netent, så du får med det samme, uden overhovedet at logge ind med NemID, som er ejet af det før du kan læse om gebyr for hverken ind- eller udbetalinger. Du kan benytte dig af det.\nAlt i alt kun kunne få den samme softwareudbyder kan sagtens sidde hjemme foran din computer. Den afveg meget fra side til side, hvilket man selvfølgelig nødt til at prøve velkendte spil, har mange års erfaring inden for online spil foregår på dansk, så er der helt og aldeles gratis på de kommende casinoer. Som der skal være underholdende, det vil være et parameter. Du har altid været enormt populært at spille med rigtige penge. Her i blandt de danske online casinoer og Poker-rum der i øvrigt rigtig stor fordel, derfor kan du også nogle af de attraktive gratis spins til. Dette knytter sig nemlig ofte stort set alle spillere også har et bælte på, der viser hvilket levels du er nødt til at velkomstbonus har antaget andre og lige pludseligt finder ud af, hvad nogle spil bør du lige havde sat dig for at skabe den bedste og største velkomstbonus. Får du, easy Leif får du 290 kr ind.