Greenkeeperen nr2 2018 by Harboe Grafisk - Issuu\nGreenkeeperen No. 2 // 2018\nGAV GRØN FINALEBANE\nMADE IN DENMARK-BANEN I SILKEBORG\nTONSVIS AF SAND GØR UNDERVÆRKER FØLG OS PÅ FACEBOOK - DANISHGREENKEEPERSASSOCIATION\nGENNEMPRØVET HYBRID Vores E-cut hybridteknologi reducerer potentielle lækagepunkter og kontrollerer klippecylinderens rotationshastighed. Det sikrer en sikker og ensartet udførelse af arbejdet og et perfekt resultat. Og med over 10 års erfaring i branchen, er vores løsninger virkelig gennemprøvede. Trusted by the best courses on earth.\nGreenkeeperen nr. 2 - 2018\n6 10 42 // FAGLIGT\n26\tIPM i praksis\n32\tGolf under broen\n39\tNyt ansigt i Reesink Turfcare DK A/S\n60\tTonsvis af sand gør underværker\n70\tTORO Myride\n6\tSpil banen som den er\n14\tGeorg Gearløs er fra Viborg\n10\tVi guider overfladevandet\n18\tFascinationen ved Limfjorden 20\tKongelundens hyggelige nabo\n28\t"Jeg ved godt hvad det handler om"\n24\tDollarspot - forsøg\n30\tTopspillere i superligaen skal spille på topgræsser\n40\tToro Student of the Year\n36\tFlytning af store træer\n42\tGreenkeeping i øjenhøjde\n46\tSlut med Merit Turf\n48\tTo skybrud gav grøn finalebane\nForsidefoto: Jens Christensen. Greens på årets Made In Denmark-bane i Silkeborg vil være topdresset til perfektion, når turneringen spilles i dagene 30. august-2. september. Her det 7. hul - designet af Thomas Bjørn.\n52\tSponsoren viste flaget 53\tFormandens klumme 54\tStafetten "Golf med golf på"\nDanmark mangler 4.077.780.000 liter vand Græsplænerne er afsvedne, blomsterne hænger og jorden støver hvorend man går. Selvom de danske jorde tørster efter regn, så vil en del af den regn, der falder, ikke hjælpe så meget. Danmark er netop nu ramt af den værste tørke i 10 år, og på landsplan mangler der nu ca. 95 millimeter regn. Det svarer til 95 liter vand for hver eneste kvadratmeter over Danmark – eller det astronomiske tal på ca. 4,1 billioner liter vand, eller 4,1 kubikkilometer vand. (kilde: Sebastian Pelt, TV2 Vejret.)\nHveden visner og vårbyggen ser virkelig ynkelig ud og golfbanerne er svedent helt af. Og ikke kun i Danmark, tørken har bredt sig til hele Østersøregionen. Rigtig mange danske landmænd er lige nu ramt af den værste tørke siden 1992.\nOg hvis vi prøver på at huske tilbage til 1992, hvad skete der så? Danmark deltog i EM i fodbold og det optog rigtig rigtig mange. EM-finalen fandt sted i Nya Ullevi, Göteborg, den. 26 juni 1992, hvor Danmark spillede mod Tyskland og vandt 2-0. De to mål blev scoret af henholdsvis John ”Faxe” Jensen og Kim Vilfort.\nOg juni måned var den tørreste i 1992, hvor vi kun fik 1 millimeter nedbør på landsplan. Det er hele 54 millimeter under normalen. Hjemme hos os selv, dvs. Odder Golfklub var vi godt i gang med at etablere og tilså de mange tusinde kvadratmeter der fremover gerne skulle tiltrække en masse medlemmer. Det var bestemt ikke nogen nem opgave. Jorden var tør – og den var rigtig tør. Faktisk var der arealer som sidenhen blev til dejlige fairways og jordens beskaffenhed kunne sammenlignes med mel af den fineste slags. Sporene efter såmaskinen kunne under ingen omstændigheder ses, de rendte lige så hurtigt til som maskinen forsvandt på arealerne. Det skyldes udelukkende tørke. Et fænomen jeg hverken før eller siden har observeret i mit lange liv. Som en hver anden dansk greenkeeper kæmpede vi mod vejr og vind og blev færdige og det nysåede græs på de 18 huller stod flot og frodigt og vi var stolte. Men i sensommeren da græsset stort set var kommet igennem tørke perioden og havde tilegnet sig en fornuftig grøn farve, skete der noget forfærdeligt. Vi fik nemlig skybrud, der føltes som om det hærgede det meste af natten. Næste dag ved selvsyn var vi næsten grædefærdige. Skylrender i en dybde på op til 1 meter, en brede på 1,5 meter og en længde på 75-100 meter. To greens havde fået tilført nyt ”vækstlag” på en 20-30 cm. Der var ikke en fairway eller teested, der ikke havde taget skade. Det var et sørgeligt syn. Det tog os det meste af 6 måneder at få genetableret arealerne efter den kraftige nedbør. Men danske greenkeepere render ikke af pladsen selv når problemer med vand og tørke til tider vokser dem over hovedet.\nno. 2 // 32. årgang\nDEADLINE nr. 3, 2018 den 29. august\nHer på redaktionen vil vi ønske alle greenkeepere en forsat og forhåbentlig varm sommer, hvor der også er tid til at få en lille velfortjent ferie så vi er klar igen til de store udfordringer , der er ved at arbejde med vind og vejr. Rigtig god sommer!\nNr. 2 - 2018 Greenkeeperen\nSpil banen som den er I sæson 2017 var mange baner ved at drukne i vand. Indtil videre har sæson 2018 vist sig fra den stik modsatte side med rekord tør og solrig maj måned. Jeg har snakket med to bestyrelsesmedlemmer fra DGA om udfordringerne med vand på deres bane.\nMølleåens Golfklub, Chefgreenkeeper Jørgen Mirdahl Pedersen Hvordan klarede I sæson 2017? Rimeligt fint. Der var nogle enkelte steder, der var fugtige, men vi havde ikke områder på fairway, hvor der stod blankt vand, som vi har set mange andre steder. Banen ligger i et område, hvor vi har sand 2-3 m nede i jorden, så vi er mere ramt af det modsatte problem, at jorden hurtigt tørrer ud, når vi har tørt og varmt vejr. Jeg tror, at vi sammenlagt havde 3 lukkedage sidste år.\nPå Mølleåens Golfklub var det primært greens, der havde udfordringer med de store nedbørsmængder i 2017. Greens er push up uden dræn og klubben er derfor gået i gang med at etablere dræn på greens.\nDer, hvor vi hovedsagelig havde problemer, var på greens. Vi har gamle push up uden dræn med ca. 80 % enårig og 20 % krybende hvene. Så greens var våde, men stadig spilbare. Konsekvensen heraf er blevet, at vi er gået i gang med et omfattende arbejde med at dræne vores greens. Jeg kan låne en kædegraver ved en af mine kollegaer, så vi laver selv arbejdet lidt ad gangen, hvor vi prioriterer de mest vandlidende greens først.\n// TEMA Skanderborg golfklub fik ødelagt styresystemet på vandingsanlægget ved et lynnedslag den 30. april 2018. Det gav ekstra udfordringer i forhold til den rekord varme og solrige maj måned. På billedet lider græsset på fairway hårdt under de varme stråler fra solen. Her er vandingsanlægget lige sat i gang efter reparation.\nHenning Hans Nissen\nHvilke udfordringer giver sæson 2018? Her i tørken betyder det, at vi håndvander meget. Lige nu bruger vi ca. 6 timer om dagen for at skabe så ensartede vækstforhold på greens som muligt. Vi bruger fugtighedsmåler til at styre vandingen med. Jeg kører efter 17 % vand i greens, men ligger ofte mellem 20-25 %. Jeg bruger POGO fugtighedsmåler. Via en app på telefonen og en GPS registreres målingerne, som kommer direkte ind i programmet på min pc. Så kan jeg sidde foran computeren om aftenen og programmere vandingsanlægget efter det aktuelle behov. Når vi har målt fugtigheden på greens, plottes data direkte ind på et kort over banen med forskellig farvekoder alt efter fugtigheden. Fugtighedsforholdene på greens bliver meget visuelle og jeg synes, det giver et enkelt og godt overblik over, hvor vi har problemer og hvor omfangsrige problemerne er. Det er et godt redskab overfor klubben til at anskueliggøre, hvordan situationen ser ud. Jeg håber, at vi på sigt kan styre fugtigheden bedre og på den måde få mere ensartede greens og få mere krybende hvene ind i græsbestanden. Det er tydeligt at se, at den krybende hvene trives bedre end den enårige på de tørre områder.\nSkanderborg golfklub Chefgreenkeeper Henning Nissen\nHvordan klarede I sæson 2017? Vi klarede det ok, vi kunne spille længe. Vi ligger på gammel grusgrav med 5 cm muld og herunder er der sten og grus. Vi er en del af Østjysk Golfring, så sidste sæson havde de andre baner mulighed for at spille på vores bane, når de ikke var i stand til det på deres egen. Vi havde 1 lukkedag sidste år.\nHvilke udfordringer giver sæson 2018? Sæson 2018 startede med, at flere af vores vandpumper blev frostsprængt efter den nærmest permafrostagtige kulde sidst på vinteren. Så vi måtte skifte pumper. Den 30. april blev vi så ramt af et lynnedslag, som ødelagde den elektroniske styring i vandingsanlægget. Det har betydet, at vi har skullet købe nye pumper og styring. Det bliver hurtigt en bekostelig affære. Vi kan dog ikke undvære vandingsanlægget, så vi skal finde pengene til det. Vandingsanlægget var først oppe at køre igen 2. pinsedag. For os har det tørre forår har haft den konsekvens, at jeg først fik gødet den 30. april på greens og tees, hvor jeg kunne se, der var udsigt til lidt nedbør. Skanderborg Golf ligger sådan i terræn, at vi ofte bliver snydt for vand, når områderne omkring os får regn. De sidste 4 uger har vi fået under 10 mm . Fairway er ved at være brændt af, og vi kan tydeligt se, hvis sprinklerne ikke er indstillet præcist. Vi har haft 2 mand til at tjekke vandingsanlægget igennem. Det er krævende, når der også er fuldt klip på banen og vi gerne skulle lave nogle nye anlægsarbejder her i forsommeren. Græsset skal nu nok rette sig, når vi får kørt afspænding ud og vandet græsset. Vi har en kilde, som vi pumper vand op fra og opmagasinerer vandet i et reservoir. Lige nu vander vi med 500.000 l vand i døgnet til greens og tees. Belært af erfaringen skal vi nu have isoleret pumpehuset, der kommer lynafleder på anlægget og alarm. Vi skal ikke stå i samme situation en gang til. Vi har da været udfordret, men sove kan jeg godt om natten. Jeg har den holdning, at man skal spille banen, som den er. //\nVi guider Foto: Af kubais/www.shutterstock.com\noverfladevandet Herning golfklub er anlagt på gammel mosejord og ligger meget lavt i terræn. Samtidig ligger banen klemt inde mellem Midtjyske motorvej og Herning By. Jeg har besøgt banen for at høre, hvilke udfordringer disse forhold giver greenkeeperne og hvordan de håndterer kraftigere skybrud og de øgede vandmasser fra Herning by.\nu kender det sikkert, puslespillet med de alt for mange brikker vil ikke gå op. Du maser for at få brikken ned, for ned det skal den, den passer da her, tænker du! Men nej, inderst inde ved du det godt, brikken passer ikke, da den sidder lettere fastklemt. Der mangler lige den sidste 3/5-del af en millimeter til, at den ubesværet kan glide på plads imellem de andre brikker. Det er den følelse, jeg sidder tilbage med, da chefgreenkeeper\nHenrik Lau, Herning Golfklub, fortæller om arbejdet med at holde banen tør og få tørvejorden til at makke ret. Banen kan modificeres til en vis grad og så gør tørvejorden alligevel, som den selv vil. Ikke flere dræn I det lave terræn, står grundvandet meget højt. ”Vi har igennem adskillige år prøvet at dræne os ud af proble-\nMidtjyske motorvej Overløb til-sø\nOverfladevand fra Bilka og Herningcentret\nVestlige Sø forbedret\nHerning by, ca. 49.000 indbyggere Herning Golfklub ligger som en brik i et større puslespil klemt inde mellem Midtjyske motorvej og Herning by. Banen er anlagt på gammel mosejord i meget lavt terræn. Overfladevand fra Herningcentret, Bilka og Herning by, skal nord ud om banen. Det lægger et kæmpe pres på arealet for afvanding.\nmerne og sænke grundvandsspejlet. Vi kan måske dræne i maximalt 80 cm dybde på 10 % af banen. Når vi har drænet et område, er der virkning med det samme, men året efter er virkningen der ikke mere. Jordprøver har vist, at jorden har humusprocenter godt over de 40 % og omsætningen af tørvejorden er utrolig stor. Jeg tror, det er en af årsagerne til at vores dræn hurtigt mister funktion. På et år kan jorden sætte sig op til 30 cm. Det er underligt, at jorden kan arbejde så meget, men også utroligt spændende. Samtidig er banen plaget af ekstreme mængder af okker i vandet. Okkeren tilstopper alt”, fortæller Henrik.\nstore befæstede arealer. Al overfladevand herfra skal via banen nord ud. Vandet løber ind på banen ved klubhuset og skal via banens vestligste sø. Tidligere skulle søen også tage vand fra Herning by. Det var mere end søen kunne klare og vandet stuvede op. ”Til sidst var det et værre svineri, med alt affaldet, som fulgte med vandet. Den vestlige sø var virkelig ulækker”, fortæller Henrik. For at aflaste søen er der nu lagt to store rør vest for banen til at håndtere vandet fra Herning by. Samtidig blev der lagt rør fra enden af søen ud til en større kanal, for hurtigere at kunne lede vandet væk.\nTæt dialog Erfaringen har lært greenkeeperne, at de er nødt til at håndtere vandet på anden vis end ved at dræne. I stedet for arbejder de på flere fronter med håndtering af overfladevandet.\nI arbejdet med at håndtere vandet har kommunens sø-og vandløbsekspert været guld værd for klubben og greenkeeperne er i tæt dialog med kommunen. Kommunen har bl.a. støttet greenkeeperne i at finde den rigtige entreprenør\nHerning Golfklub ligger naturligt for foden af en lille bakke. På toppen af bakken ligger Bilka og Herningcentret med\nChefgreenkeeper Henrik Lau, Herning Golfklub, har gode erfaringer med at etablere forsænkninger på banen. Forsænkningen ser måske ikke ud af meget, men giver en god dræning fra arealet.\nmed den fornødne erfaring og viden til de arbejder, de har lavet på banen. ”Det er vigtigt, at det er erfarne folk med den fornødne ekspertise, vi henter ind”, pointerer Henrik.\nBypass Inde på banen arbejder greenkeeperne med at lave forsænkninger, søer og grave kanaler, som skal aflaste banen for vand. Greenkeeperne har bl.a. haft stor glæde af at lave mindre forsænkninger i terrænet. ”En forsænkning i ca. 60 cm dybde ser ikke ud af meget, men hos os har det haft en virkelig en god effekt”, fortæller Henrik Lau. Nord på banen ude ved hul 5,6 og 7 havde greenkeeperne\ntidligere massive problemer med oversvømmelser. Her har de nu gravet kanaler mellem en række søer for at få afledt vandet hurtigere, som en bypass af å-systemet, som ikke kunne tage vandet ved skybrud. Og erfaringen har lært Henrik, at det ikke er ligegyldigt, hvor kanalerne graves. ”Det kan godt betale sig at lure naturen af. Der, hvor vandet naturlig står op først, er det rigtige sted at grave. Jeg tror, det er vigtigt at have naturen som medspiller og ikke tvinge den til noget, den ikke vil. Ellers finder vandet vej alligevel”, fortæller Henrik.\nHurtigere i niveau Og arbejdet hjælper. ”Jeg synes egentlig, at banen kan tage\nforbavsende meget vand. Efter alle vores anstrengelser er banen som oftest kun oversvømmet i et døgns tid ved kraftige regnskyl i sommerhalvåret før åerne er nede i niveau igen. Da jeg startede for ca. 10 år siden, kunne oversvømmelserne godt vare 2-3 dage, inden banen blev sig selv igen”, afslutter Henrik Lau. //\nHenrik Lau, kigger over mod kanalen, som er gravet mellem en række søer på den nordlige del af Herning Golfbane. Kanalerne bevirker, at overfladevandet hurtigere sluses ud i søerne og væk fra området ved hul 5, 6 og 7.\nDGA MAST F DM FOR GR ERS OG EENKEEPER E 2017-2018\nGeorg Gearløs er fra Viborg De fleste af produkterne fra FSH Machines udspringer af et ønske fra en greenkeeper, som gerne vil lette arbejdet og gøre det lidt bedre. Mød golfbranchens Georg Gearløs, der huserer på sit eget smedeværksted i Viborg.\når man googler FSH Machines støder man på en 10 år gammel artikel fra Dagens Byggeri med overskriften “Finn har hul i hovedet”. I dag indrømmer Finn Hansen gerne, at han stadig har hovedet fuld af huller - og masser af gode idéer. For den 53-årige midtjyde lever af at udvikle og producere de maskiner og redskaber, som de fleste greenkeepere og golfklubber ikke aner, at de står og mangler. Finn Skade Hansen har siden 2005 drevet sit firma FSH Machines på fuld tid. Med base i sit smede- og maskinværksted i Viborg\nopfinder han her nye produkter til golfbranchen - som regel ud fra et ønske fra en greenkeeper, som er stødt på en udfordring i dagligdagen. Og det var præcis sådan hele eventyret startede. Tilbage i 1989 udviklede Finn Hansen et elektrisk hulbor, som han forsøgte at sælge til Esbjerg Golfklub, men prototypen var for tung og besværlig at arbejde med. Så Finn satte projektet på pause og arbejdede de efterfølgende år som udviklingschef på Scania i Silkeborg, hvor han ledede prototypeværkstedet til busser. Senere fik han job som divisionschef\nEt kig ind i Georg Gearløs’s værksted i Viborg.\nNår Finn Hansen ikke er i aktion på værkstedet, er han enten på landevejen eller i udlandet.\ni AC Hydraulik, og her fik han en dag besøg af Henrik, chefgreenkeeper i Hjarbæk Fjord Golfklub, der skulle have repareret noget hydraulik. - Han spurgte, om jeg ikke skulle i gang med at få lavet det hulbor. Jeg havde helt aldrig sluppet tanken om det, og så gik jeg ellers i gang. Det tog mig fem år at få lavet det første hulbor, og det foregik i fritiden og i weekenderne, fortæller Finn Hansen, der i mellemtiden var blevet ansat som projektleder hos 2E Ellgard Equipment. Her fik Finn i ansættelseskontrakten tilføjet, at han måtte bruge deres værksted til at gå og lave prototyper i sin fritid. Og i 2005 stod han med et færdigt produkt. - Så sagde jeg op. Og siden har jeg ikke lavet andet end at lave maskiner og sælge til golfbaner, siger Finn Hansen, der som en anden Georg Gearløs elsker at finde løsninger på de problemer, der findes på de danske golfbaner. - Grunden til, at jeg lavede det første hulbor, var, at der kom en greenkeeper og gjorde opmærksom på, hvor vanskeligt det var at lave de her huller - både fysisk og at lave dem korrekt. Og så sagde jeg: Fint, så laver jeg en maskine til dig. Det er sådan alle vores produkter udspringer.\nDet starter hos kunden Tidligere har FSH Machines benyttet sig af underleverandører i Asien, men i dag er produkterne næsten udelukkende “Made in Denmark”. Hovedprodukterne er hulboret\nTee-opsamleren, som ikke behøver fjernes før græsklipning, er en af Finn Hansens mange opfindelser til golfbranchen.\nEt udpluk af de skræddersyede løsninger fra FSH Machines. E-cutteren fra top til tå.\n“eCutter” og løsningen med hulkopper og flagstænger, der går under navnet “O-stick system”.\nkerkant-skærer, som han endda blev inviteret til Augusta for at vise frem efter et besøg på Orlando-messen.\n- Vi skulle løse problemet med, at flagene stod og lænede sig op af hulkoppen. Så vi udviklede et system med to gummiringe på ferrulen, der gør, at flaget står lige og holder dobbelt så lang tid som andre, fortæller Finn Hansen.\n- Jeg fik lov at komme derned og teste den på 7. hul, men desværre var det ikke det helt rigtige værktøj for dem på det tidspunkt, siger Finn Hansen, der dog var beæret over, at hans produkter var i spil til en af verdens fineste golfbaner. Produkterne fra FSH Machines er tænkt som værktøjer til at spare tid og energi til andre opgaver på banen. Akkurat som den seneste opfindelse der “O-pusher, - et opsamlingsredskab til indspilsgreens, hvor boldene hurtigt kan skubbes til side. Og der er mere på vej fra golfbranchens Ole Opfinder. Et besøg hos en af FSH Machines forhandlere i Sydkorea har banet vejen for udviklingen af et helt nyt produkt.\nDet er i høj grad kunden, der har indflydelse på, hvad Finn Hansen udvikler. Og han lægger vægt på, at han har sit eget smedeværksted og derfor lynhurtigt har mulighed for at gøre tanke til handling - og idé til produkt. - Når vi får en forespørgsel, kan vi hurtigt lave en prototype eller to, som kunden kan få ud og se nærmere på, inden vi producerer. Med eget værksted har vi mulighederne for at tilpasse produktet efter kundens behov, siger Finn Hansen, der har et godt eksempel på netop det: - Jeg var på besøg på Great Northern, hvor greenkeeperen kiggede lidt på mine produkter. Han spurgte så, om jeg ikke kunne hjælpe ham med at lave en maskine, som kunne skære sprinklere fri. Han havde nogle specifikke krav, så vi lavede den og testede den. Det viste sig, at to mand kunne skære 600 sprinklerhoveder fri på en dag. Tidligere gik de rundt med en kniv og brugte meget mere tid på det, fortæller Finn Hansen om sin e-cutter til sprinklere.\nBesøg på Augusta I FSH Machines produktpalette finder man en lang række special-instrumenter som f.eks. vaske- og malemaskiner til hulkopper, magnetiske teestedsmarkeringer og en bun16\n- Vi besøgte en bane, hvor der var så meget tryk på, at de indimellem flyttede huller op til otte gange om dagen. De havde et ønske om at bygge et gps-system ind i hulboret, så man automatisk kunne sende koordinaterne inden for plus-minus 30 centimeter, så snart man havde skåret et hul. Så det arbejder vi på at få lavet i øjeblikket. GPS er ikke min spidskompetence, så jeg har fået nogle drenge fra CC Tek i Århus til at hjælpe mig. Man kan godt købe en dyr gps-enhed til 100.000 kroner, men det er der ikke økonomi i. Det skal være en lille enhed, som kan købes til for 5-10.000 kroner, siger Finn Hansen om det nyeste projekt, som han allerede har fundet en dansk testbane til. - Mange klubber bruger meget tid og energi på at dokumentere og indikere hul-placeringerne, så jeg tror der er et marked for det.\nHøj koncentration på værkstedet.\n35.000 km om året Også det udenlandske marked har åbnet sig for FSH Machines, der efterhånden eksporterer til 16 lande over hele verden. Finn Hansen deltager i messer og udstillinger i både ind- og udland og rejser ofte ud for at besøge forhandlerne. Udfordringen er nu at få mere fokus på salgsdelen. - FSH Machines er en mellemting mellem en produktions- og en handelsvirksomhed, og vi skal have mere fokus på at sælge. I udlandet kræver det, at man har nogle forhandlere som er engagerede. De tager ikke så mange af produkterne endnu, men det bliver mere og mere, siger Finn Hansen, der ellers gør sit for at brede kendskabet om sine produkter ud.\nFSH Machines har i mange år været sponsor for DGA Masters og DM for Greenkeepere.\nTriptælleren i bilen runder 35.000 kilometer om året, men Finn kommer ikke længere helt så meget rundt i landet, som han gjorde før i tiden. Når han tidligere besøgte klubberne, havde han i sin kassevogn indrettet en lille udstilling med sine produkter, og greenkeeperne skulle altid lige se, hvad han nu havde af nye spændende ting. Og folk behøver ikke frygte for, at Finn går i stå.\n•\tStiftet af Finn Skade Hansen i 2005.\n- Vi kommer med et nyt produkt hvert år. Og vi har også noget i gang til 2019, men det må jeg hellere vente med at fortælle om, til jeg har fået helt styr på patentet, lyder det fra Finn Hansen.\n•\tFinn Hansen er 53 år, gift og har to døtre på 19 og 21 år.\nMen måske kan de golfspillende greenkeepere lokke flere informationer ud af Finn Hansen, når han som sponsor for DGA Masters spiller med i efteråret. //\n•\tHar siden udviklet og solgt produkter til primært golfbranchen. •\tFinn Hansen har en medarbejder tilknyttet værkstedet i Viborg. •\tHovedprodukterne er hulboret “e-cutter” og flagstangsløsningen “O-stick-system”.\n•\tFSH Machines er sponsor for DGA Masters og DM for Greenkeepere. •\tFinn Hansen spiller selv golf fra hcp. 11. •\tLæs mere på www.fshmachines.com\nFascinationen ved Limfjorden Otte deciderede seasidehuller er de største udfordringer på Hals Golfklubs DM-kvalifikationsbane. DGA Masters spilles her den 10. oktober.\nlæsten går frisk over Limfjordens vande, hedder det i Nordjyllands svar på en lokal nationalmelodi, og netop vind og vand præger én af de oversete golfperler i DGA-region Nordjylland. Det gælder Hals Golfklubs 18 hullers-bane ved indsejlingen til Limfjorden fra Kattegat, et forblæst sted på det flade engareal Nordmandshage, hvor grundvandet ligger blankt i kun én meters dybde - med en række opgravede vandhazarder til følge. Her spilles onsdag den 10. oktober den anden af årets fire kvalifikationsmatcher til DM-finalen 2019 for golfspillende greenkeepere. Navnlig Hals-banens første fem og sidste tre huller, tættest på Limfjorden og med decideret seasidekarakter, ligger udsat for vinden og vandhazarderne, så det gælder om at være klar i hovedet fra begyndelsen af runden og være det igen i slutningen af runden, hvis man vil gøre sig håb om at spille til sit handicap. Vindens styrke og retning betyder virkelig meget på disse huller, hvorfor der skal tænkes både taktisk og teknisk før hvert slag. De mellemliggende 10 huller spilles derimod i en læ af træer og buske, som er vokset godt og tæt op, siden banens første ni huller - som i dag er de sidste på 18 hullers-banen - blev åbnet den 20. maj 1995. De sidste ni huller - som i dag altså er de første ni på 18 huller-banen blev først indviet fem år senere på den nøjagtig samme dato.\nMalerisk kulisse Det var banearkitekten Michael Traasdahl Møller, som designede alle 18 huller på én gang, men økonomiske pro18\nblemer gjorde, at halvdelen af banen lod vente fem år på sig. Oprindelig ønskede den nystiftede Hals Golfklub, at en golfbane indgik i planlægningen af det senere så kendte Koldkær Feriecenter, men den placering viste sig desværre umulig for Hals kommune, som senere selv foreslog og købte Nordmandshage-arealet til golfbanebrug - en løsning, som hverken kommunen eller golfklubben har fortrudt, fordi banen med årene har udviklet til én af Nordjyllands mest fascinerende, golfmæssige naturperler, man som greenfeespiller ikke glemmer foreløbig. Men det er jo heller ikke hver dag, man spiller golfhuller, hvor store tankskibe eller små sejlbåde passerer langsomt forbi kun et par hundrede meter væk, mens man putter på en green med fjorden som malerisk baggrundskulisse.\nDer er udsigt i til både store og små skibe på vej ud af Limfjorden, når man kommer til greenen på 16. hul.\nForræderisk afslutning Man husker også de mange vandhazarder - 13 i alt - som kommer i spil på ni af banens huller. Otte af hullerne har »kun« én vandhazard, men til gengæld rummer et enkelt hul hele fire af slagsen. Det er 18. hul, par 5, dobbelt-dogleg med S-form - et forræderisk afslutningshul, der har ødelagt mange slagspilrunder. En måned efter sit 10 års jubilæum i 2005 indviede Hals Golfklub et nyt arkitekttegnet klubhus på 512 kvadratmeter, en investering på seks millioner kroner, som betød, at klubbens restaurant, Golf Caféen, fik intet mindre end Hals’ bedste udsigt fra klubhusterrassen - til skibsfarten på vej ind eller ud af Limfjorden.\nOprindelig startede golfklubben med et klubhus på 40 kvadratmeter, som tidligere havde tilhørt Sæby Sejlklub, og som kunne transporteres til Nordmandshage på en blokvogn. Det blev senere, ad to omgange, udvidet til 72 kvadratmeter, inden medlemstallet blev så stort, at der nødvendigt måtte et nyt og større klubhus til. Ansvaret for pasningen af Hals-banen ligger hos chefgreenkeeper Michael Vestergaard, der i sin faste stab har greenkeeper Johnny Vilsen og banemedhjæperne Sussie Jönsson og Gunner Sloth. //\nKongelundens hyggelige nabo Dragør Golfklubs frodige bane lægger græs til årets første DM-kvalifikationsmatch for greenkeepere den 3. oktober\nennesker, der er født og opvokset på den sydlige del af Amager, hører ikke støjen fra de større eller mindre flyvemaskiner, der med mindre end ét minuts interval enten starter eller lander i Københavns Lufthavn i Kastrup. Omkring 265.00 starter og landinger har lufthavnen årligt med en maksimal banekapacitet på 81\nKongelunden danner baggrundskulisse for mange af hullerne - som her for 7. green.\noperationer i timen. Denne tætte flytrafik medfører naturligvis en del øredøvende, forbigående støj for lufthavnens naboer, heriblandt Dragør Golfklub, hvor årets første DMkvalifikationsmatch til DM-finalen 2019 for golfspillende greenkeepere i DGA-region Sjælland spilles onsdag den 3. oktober.\nStørsteparten af medlemmerne bor enten i Dragør, Tårnby eller Sundby, og de har simpelthen vænnet sig til flystøjen - ligesom andre vænner sig til et tikkende, gammeldags vækkeur. Men bortset fra flystøjen emmer det nærmest af idyl både på banen og i klubhuset. Det harmonerer meget godt med, at golfbanen mod syd og vest grænser op til det populære udflugtsted Kongelunden, som i øvrigt i 2011 forærede og flyttede 21 år gamle ege- og elletræer til golfbanen.\nKongelig skov Kongelundens historie daterer sig helt tilbage til 1818, da præsidenten for Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskab, geheimråd Jonas Collin, overtalte bønderne i Store Magleby til at plante en skov på deres fælles græsningsarealer på Amagers sydspids. 800.000 træer - fortrinsvis eg, der kunne tåle de fugtige jordbundsforhold - blev plantet i snorlige rækker, og da træerne var vokset til i 1830, blev skoven navngivet Kongelunden, fordi Amager var gammelt krongods. Formedelst 20.000 rigsdaler blev Kongelunden\ni 1845 købt af Kong Christian VIII, fordi der blev opdrættet fasaner i skoven, som havde Europas første vilde fansaneri. Opdrættet fra dette blev helt frem til 1919 benyttet som jagtbytte for de skiftende danske konger og deres gæster. Da den sidste kongelige jagt var afholdt, blev Kongelunden et stadig mere populært udflugtsmål for københavnere, en popularitet, der i 1848 kulminerede med vaudevillen »En søndag på Amager« på Det Kongelige Teater. Syngestykket var en hyldest til både Jonas Collin og Kongelundskroen, men blev især kendt for sangen »I Kongelunden skal brylluppet stå.« Effektiv dræning Selvom samtlige 18 huller I Dragør Golfklub ligger på et gammelt, fladt landbrugsareal, er der ikke tale om nogen kedelig bane, idet høje, levende hegn opdeler arealet i en række forskellige og udfordrende landskabsrum, som den nu afdøde golfbanearkitekt Rolf Henning-Jensen i sin tid skabte i samarbejde med landskabsarkitekt Svend Kirkegård. Til deres opgave i forbindelse med at finde et harmonisk hulforløb på det kun 52 hektar »store« areal hørte\nogså, at Dragør kommune forlangte, at en offentlig sti skulle krydse tværs over golfbanen på en vold i halvanden meters højde over terrænnet - fra Tømmerupvej til Kongelunden. Stien eksisterer stadig, men volder heldigvis ikke problemer eller skader af betydning. Mange steder spiller man langs med de levende hegn, andre steder gennem et hul i dem, men det er alligevel arealets våde fortid, der udgør de største farer i form af søer, bække, grøfter, vand- og mosehuller. Som følge af et højtliggende grundvand førte lange regnperioder tidligere til oversvømmelser og lukninger af banen, men heldigvis har en række større dræningsarbejder gennem de seneste tre-fire år afhjulpet disse skavanker så meget, at der efterhånden kun er tale om meget få lukkedage på grund af store regnmængder. Nicholas Juul Andersen er chefgreenkeeper i Dragør Golfklub, hvor han råder over greenkeeperne Jakob Blønd og Nicolai Klithammer Larsen samt medhjælperne Niels Rasmussen, Jesper Ørsted og Josef Stachowiak. //\nDollarspot-forsøg - Testning af pesticider til bekæmpelse af dollarspot Svampesygdommen dollarspot har de seneste år været et ofte debatteret emne i greenkeeperkredse. Dette skyldes, at der er konstateret tilbagevendende angreb på de danske golfbaner. Svampesygdommen har ellers tidligere været et problem knyttet til de sydligere himmelstrøg, men enkelte danske baner har været meget plaget af dollarspot de sidste par år. Måske er det den stigende varme i de senere år, der har givet dollarspot bedre betingelser i den nordiske lande. Det er derfor relevant at se på de kemiske og mikrobiologiske muligheder til bekæmpelse af svampesygdommen.\net særlige problem med dollarspot er, at svampen angriber midt i spillesæsonen og skaderne er ikke kun visuelle, men efterlader en hullet overflade til skade for spillekvaliteten.\nDen nordiske forskningsfond STERF har igangsat forsøg med intensiv rulning, hvilket tidligere er beskrevet her i bladet, og som tilsyneladende har en god effekt. Forsøget med rulning fortsætter i år og resultaterne kan herefter opgøres. Det er imidlertid også relevant at se på de kemiske og mikrobiologiske muligheder. I dag er der ikke noget godkendt pesticid til anvendelse mod dollarspot, og der er således heller ikke gjort plads til det i de belastningslofter, som hver enkelt golfbane er underlagt i henhold til golfbekendtgørelsen. Der er således flere uafklarede spørgsmål i forhold til dollarspot. Findes der et alternativ og ikke-kemisk løsning på problemet? Findes der et effektivt pesticid, som kan forebygge angreb af dollarspot, og såfremt, er dette effektivt, og er der overhovedet mulighed for at få lov til at anvende dette inden for de nuværende rammer? Der er således mange spørgsmål og i løbet af 2018 får vi forhåbentlig nogle tydelig svar, som vi efterfølgende kan handle ud fra.\nI forhold til at afsøge mulighederne, så har Dansk Golf Union igangsat et forsøg med testning af forskellige pesticider og et par biologiske produkter mod dollarspot. Forsøget kører på Roskilde Golfklub og i skrivende stund er der foretaget to forebyggende sprøjtninger. Der er endnu ikke kommet angreb af dollarspot, så på nuværende tidspunkt kan vi ikke sige noget om effekten og mulige løsninger. Forsøget fortsætter i løbet af sommeren, så forhåbentlig har vi nogle spændende resultater at præsentere til efteråret. //\nDE AFPRØVNE MIDLER ER: •\tCantus •\tSignum •\tPropiulse •\tShirlan •\tRevysol •\tTrianum P (mikrobiologisk middel) •\tSerenade ASO (mikrobiologisk middel)\nDansk Golf Union har igangsat et forsøg med testning af forskellige pesticider og et par biologiske produkter mod dollarspot. Forsøget kører på Roskilde Golfklub. Her er opmåling til forsøget i fuld gang.\nIPM i praksis 12 IPM-ambassadører er i gang med spændende projekter landet rundt. IPM er en forkortelse for begrebet: Integrated Pest Management, hvor man udnytter alle tænkelige metoder til at optimere græsplejen, før man eventuelt anvender pesticider.\nAF KARIN JUUL HESSELSØE, SANDMOSESKOLEN. PROJEKTLEDER FOR ”IPM I PRAKSIS”\nI et nyt projekt, hvor Sandmoseskolen og DGU samarbejder, er 12 chefgreenkeepere fra hele landet i gang med projekter på deres baner, som skal afprøve nye metoder til ikke-kemisk bekæmpelse af ukrudt, skadedyr og sygdomme, men også målrette anvendelsen af pesticider, så de udnyttes så effektivt som muligt.\ni et metodekatalog, som alle interesserede – både greenkeepere og golfklubber kan få ny viden af.\nProjektet er støttet af Miljøstyrelsen som et led i deres pesticidstrategi og vil forløbe i hele 2018. Erfaringerne fra projekterne bliver formidlet i løbet af efteråret og vinteren på uge 46, ved DGUs info-møder og bliver til sidst samlet\nI løbet af juni måned får deltagerne i ”IPM i praksis” deres første banebesøg, og vi håber, at deres projekter kan give os mange nye og spændende erfaringer.\nProjektet blev skudt i gang ved et opstartsmøde i Aarhus Golfklub midt i maj, hvor chefgreenkeeper Kim Johnsen (se foto) viste banen for deltagerne.\nChefgreenkeeper Kim Johnsen (Aarhus Golfklub) fortæller til Susanne Olsen fra Sindal Golfklub og Per Knudsen fra Viborg Golfklub.\n”Gødskningsstrategi på greens”\n”Mos-off”, ”Placering af stærekasser”\n”Nedsatte doseringer i ukrudts- og svampebekæmpelsen”\n”Bekæmpelse af gåsebillelarver”\n”Selektiv bekæmpelse af ukrudt ved hjælp af dronefotos”\nStefan Skaarup Andersen\n”Anvendelse af Turfgrass-app”\nFoto: By Oleksandr Lytvynenko/www.shutterstock.com\nNogle af IPM-ambassadørerne og deres projekter er nævnt i skemaet herunder. Mere info om projekterne kommer i de næste numre af Greenkeeperen. //\n“Jeg ved godt hvad det handler om” Niels-Peter Jensen har masser af viden og erfaring, når det kommer til græsfrø og gødning. Men ejeren af ProGræs læner sig ikke tilbage. Han sætter en ære i holde sig opdateret på den nyeste forskning og viden for at levere det bedst mulige produkt til kunden.\nvis erfaring er lig med viden, er Niels-Peter Jensen en meget vidende mand.\nude og sørger for at have den produktpalette, der lever op til de krav, som stilles lige nu, siger han.\nEjeren af ProGræs har beskæftiget sig fuld tid med græs og gødning siden 1995, men anciennitet gør det ikke alene. En stor del af Niels-Peter Jensens job består derfor i at holde sig konstant up-to-date. For græsset vokser, og det samme gør behovet for viden om den nyeste forskning.\nVigtigt at komme ud i marken Og hvordan bruger Niels-Peter Jensen så sin erfaring og viden i praksis?\n- Jeg bruger meget af min tid i løbet af året på at deltage i relevante kurser og sortsforsøg. Jeg deltager sammen med forskerne og ser, hvor langt de er kommet. Det er en af mine strategier, at jeg hele hele tiden skal være up-todate med den nyeste viden, siger Niels-Peter Jensen, som derfor deltager i alle de kurser og forskningsseminarer, han kan komme i nærheden af. - Når jeg rejser rundt i Skandinavien og England er det et klart mål for mig at se forsøgsresultaterne af det, jeg skal sælge og vurdere hvilke græsfrø og gødningstyper, vi skal sælge fremover. Jeg synes ikke, det er godt nok kun at basere min viden fra leverandørernes datablade, når jeg skal ud og præsentere et produkt til kunden. Jeg søger viden\n- ProGræs’ intention er at levere nogle af de bedste varer fra de bedste leverandører til en fornuftig pris. Og der kan jeg så med min baggrund og viden om græs være et interessant mellemled at bruge for kunderne. ProGræs leverer til både kommunale anlæg og anlægsgartnere, men golfbanerne er det primære fokus for NielsPeter Jensen, der anslår, at 70 procent af ProGræs’ kunder er golfbaner. Det betyder et tæt samarbejde - og mange møder - med landets greenkeepere. - Det er vigtigt for mig at være fysisk til stede og besøge greenkeeperne, se deres golfbaner og tage en snak om, hvad der er behov for i de enkelte tilfælde. Og det er netop den kontakt med kunderne, der er fundamentet for ProGræs, siger Niels-Peter Jensen, som kommer rundt i hele landet. - Det meste af mit liv foregår i felten - og i bilen og på min telefon. Jeg har 80 overnatninger om året og ser nærmest golfbaner hver dag. Mit motto er, at jeg ikke kan få et bedre job. Jeg har lidt kontortid fra morgenstunden, og så er jeg allerede på golfbanen ved 8-tiden, siger han. Mange golfspillere vil være misundelige på den dagligdag, men Niels-Peter Jensen har slet ikke tid til at spille golf. - Jeg har alt for travlt med ProGræs, så det er jo et positivt problem, siger Niels-Peter Jensen med et grin.\nNiels-Peter Jensen og ProGræs har sprøjtesået i forbindelse med baneomlægning på Nordvestjysk Golfklub. Foto: Niels-Peter Jensen, ProGræs.\nProGræs har leveret frø til omlægning af huller i Golfklubben Lillebælt. Foto: Caspar Grauballe.\nProGræs har også været på banen i Helsingør Golfklub efter at Energi Danmark har trukket strømledning ind over golfbanen. Foto: Niels-Peter Jensen, ProGræs.\nGå ikke tilbage til ingenting Niels-Peter Jensen taler dagligt med greenkeepere rundt omkring i landet, og der er ikke langt til de rosende ord om deres faglige standard.\nberne forlanger til en golfsæson, som kun bliver længere og længere. Produkterne skal kunne levere varen. Et af de firmaer, jeg sælger gødning for, er tyske Compo. Det er en af de gødningsproducenter i verden, der bruger flest penge på forskning i forhold til omsætningen. De arbejder hårdt på at forske i kvaliteten, så den passer til de enkelte kunders behov, og det er meget interessant at være bindeled mellem dem og forbrugerne, siger han.\n- Greenkeeperne i Danmark har aldrig været dygtigere end de er nu, og det er de ikke mindst på grund af al den forskning, der er lavet i de sidste 15 år. Jeg har et håb om, at greenkeeperne også i fremtiden vil fortsætte med at uddanne og dygtiggøre sig. Det er vigtigt, at kvaliteten bliver fastholdt og at klubberne fortsat vil investere i greenkeeperne. Når jeg bliver inviteret ud til baneudvalgsmøder, plejer jeg at sige: Lad nu være med at gå tilbage til ingenting.\nSom sidegesjæft kører Niels-Peter Jensen en lille webshop til private kunder, og sammen med familien driver han i baghaven syd for Roskilde en juletræsplantage med 17.000 træer. Men der ingen tvivl om, hvad der er førsteprioritet.\nNår Niels-Peter Jensen farer rundt i land og rige, oplever han mange forskellige golfbaner, græstyper og forhold. - Der er jo i virkeligheden ikke to baner, der er ens, og det er også en af mine kæpheste. For greenkeeperne skal sørge for at passe den bane, de har - ikke naboens. Kig på de forhold der er gældende og på de behov, den enkelte bane har. Mange vil gøre som Great Northern og de andre store baner, men det er ikke altid det rigtige. Det handler om at lave arbejdsplaner og græsfrø- og gødningsplaner ud fra de forhold, man har, siger han. Der skal beregnes Når det kommer til faglige tendenser, er Niels-Peter Jensen ikke tvivl om, hvad der bliver trenden i de kommende år. - Fremadrettet skal vi i højere grad ind og beregne. Vi skal arbejde med effektivitetsprocenten på den tilførte gødning for at sikre den bedst mulige udnyttelsesgrad af de penge, man bruger. Vælger man det produkt, som giver den bedste udnyttelse, kan det pludselig blive billigere at købe det dyreste. Det er en trend, som vil vokse i fremtiden, og jeg føler mig meget tryg ved det, fordi mine produkter i særdeleshed lever op til fremtidens krav. Det vil give mig ekstra vind i sejlene, at det går den vej, spår Niels-Peter Jensen. - Greenkeeperne er blevet bedre, men produkterne er også blevet bedre til at modstå de krav, som spillerne og klub-\n- I år har jeg et mål om at have fuld fokus på at fastholde mit engagement i græsfrø og gødning. Det er det, jeg har forstand på, fastslår Niels-Peter Jensen, der også har tænkt sig at fortsætte med at suge ny viden til sig om de nyeste landvindinger på området. Og så er han altid frisk på at tage en professionel snak - og dele ud af sin viden. - De kan bare ringe. Jeg ved godt, hvad det handler om, siger han med et smil på læben. //\nFAKTA OM PROGRÆS: •\tSælger produkter til professionelle kunder i den grønne branche med fokus på græsfrø, gødning, maskiner og redskaber. •\tRådgiver om egne produkter og generel græspleje. •\tHar udover Niels-Peter Jensen én medarbejder ansat. •\tHar base i Gadstrup lidt syd for Roskilde. •\tAdresse på nettet: www.pro-graes.dk\nTopspillere i superligaen skal spille på topgræsser Brøndby IF samarbejder nu med DSV Frø om at få topgræsser til Brøndby Stadion\n•\tDet er en meget krævende opgave at levere græsfrø til stadions i superligaen. •\tGræsset skal holde en hel sæson – ikke bare en enkelt turnering over et par uger. •\tDesuden er klimaforholdene ikke altid optimale. Sæsonstart ligger meget tidligt i forhold til græssets vækst, og det stiller de højeste krav bl.a. til græssets slidstyrke og holdbarhed, som vi kalder persistens i fagsproget. •\tDerfor har vi selvfølgelig valgt de allerbedste sorter fra vores sortiment til Brøndby Stadion. Det siger produktchef Ole Falkenberg, DSV Frø Danmark A/S, fordi DSV Frø og Brøndby IF har indgået en aftale, hvor DSV fra dette forår leverer topsorter til Brøndby Stadion og de omkringliggende træningsbaner. På det store Brøndby Stadion og tilhørende træningsbaner vil græsset fremover bestå af topsorter fra DSV Frø. Foto: Brøndby IF.\nDer er tale om græssorter, som er optaget på den anerkendte uafhængige engelske sortsliste ”Turfgrass Seed”. I kategorien rajgræs til sportsbrug har DSV Frø lige nu de bedst rangerende sorter – blandt andet EuroSport og EuroDiamond – og det er især disse sorter, der benyttes i de blandinger, der udsås på Brøndby Stadion. En højere standard •\tMed aftalen med Brøndby IF, vil vi naturligvis udnytte muligheden for at udbrede kendskabet til vore græsser til sportsbrug. •\tVi er selvfølgelig glade for, at vore græsser bliver brugt på allerhøjeste niveau, og vi benytter aftalen til at fortælle om vores produkter, som er af en højere standard end meget af det, vi ellers ser på danske boldbaner og stadions i dag, fastslår Ole Falkenberg.\n•\tAt vores frø danner grundlaget for, at Superligaens nr. 1 kan spille sine kampe, gør os ekstra stolte. •\tDet dokumenterer, at de mange ressourcer, der investeres i udviklingen af nye topsorter, kommer til gavn, supplerer Lasse Bech, som er adm. direktør for DSV Frø Danmark. •\tJeg har meget fokus på, at hver enkelt græssort i min blanding har de rigtige egenskaber og kvaliteter til fodbold. •\tDSV Frø har sorter, der ligger helt i top på sortslisten, især på de sportslige egenskaber såsom slidstyrke og holdbarhed. Derfor kunne jeg sammensætte præcis den blanding af de bedste sorter på markedet, som jeg ville have. •\tDet er min opgave at sikre, at spillerne har det bedste grundlag at vinde kampe på. •\tLigeledes forventer jeg af mine leverandører, at jeg har de bedste græssorter at gøre mit arbejde med, siger Chris Hague, som er groundsman i Brøndby IF.\nDSV Frø og Chris Hague vil i samarbejde fremadrettet løbende sikre, at de leverede blandinger tilpasses vejrforhold og behov på banerne. Topsorterne fra DSV DSVs topgræsser til sportsbrug er forædlede på DSVs forædlingsstation i Tyskland, og de dyrkes af danske og hollandske frøavlere. Græsserne bliver testet hos British Society of Plant Breeders Limited (BSPB) i Bingley Yorkshire, som anses for at være det førende institut for undersøgelse af sportsgræsser i Europa, oplyser DSV, og forklarer: Her vurderer man græssorterne på følgende egenskaber: Jorddække. Udseende. Genvækst (efter slid). Skudtæthed. Finbladethed. Resistens mod rød tråd (en svampesygdom). Bladfarve vinter. Bladfarve sommer. I forsøgsfelter á 1 kvm udsættes sorterne for jævnligt kunstigt fodboldstøvle-slid, samt for rajgræssernes vedkommende, klipning i 25 mm´s højde. //\nSammenfatning Valg af græsart vil påvirke spillekvaliteten, det visuelle indtryk og økonomien. Det vil også have indflydelse på, store ressourcer der i fremtiden hvor anvendes til plantebeskyttels skal e. Hvis planterne er tilpasset til miljøet i det område, hvor de skal vokse, de klare sig bedre i konkurrence vil med ukrudt og sygdomme. At vælge græs med den rigtige genetiske sammensætning er derfor en vigtig del af integreret plantebeskyttelse.\nInden for plænegræs er udvalget af •\tDernæst\tskal\tder\tkommunikeres\talternative midler og metoder ikke ud\tomkring\tforsøget\ttil\tde\tder\tbruger\tarealet\tstort, men der er mange erfaringer og ideer blandt de der passer de •\tUnder\tforsøget\ter\tdet\tvigtigt\tklippede græsarealer. at\tregistrere\tsystematisk\tog\tDisse ideer/erfaringer kan med beskrive\thvad\tder\tgøres\tfordel afprøves på egne arealer i lille målestok før der sætter ind med •\tVær\trealistisk\tomkring\tpesticidbekæmpelse. På den måde konklusionerne\tAl pleje efter IPM principper inde- Faktablad Integreret kan videns-grundlaget om alternatiPlantebeskyttelse bærer, at alternative midler og metover til pesticider blive større. •\tNår\tresultaterne\tforeligger,\ter\tder skal vælges inden man overvejer det\tvigtigt\tat\tde\tformidles\tud\tbehandling med pesticider.\nManglen på alternativer til kemisk bekæmpelse af skadevoldere på plænegræs gør, at der bliver udført småforsøg hos de der passer græsarealerne. De erfaringer som opnås herigennem kan være meget værdifulde.\nMaskiner under Broen den 22.-23. august har skabt en særlig messe i messen for de tidligere DGA-demo deltagere. Golf under Broen har arrangørerne kaldt det afsnit, hvor udbydere af udstyr, græsfrø, og maskiner målrettet golfbaner er samlet\nAF PER BANG\ner bliver helt sikkert talt golfbaner og diskuteret frøblandinger i det sydvestlige hjørne af Maskiner under Broen. Det er i det hjørne, at 12-15 specialudstillere med fokus på golfbaner er samlet omgivet af yderligere en række maskinfirmaer, som har ønsket at placere sig strategisk i forhold til både greenkeeperne og de øvrige gæster på messen. Ifølge formanden for DGA, Jesper Kristensen er det netop denne dobbeltinteresse, der er årsagen til, at DGA-demo er blevet til Golf under Broen.\nLillebæltsbroen danner en smuk ramme om Golf under Broen den 22.-23. august.\n- Vi oplevede sidste år, at medlemmerne af vores Erhvervsklub – navnlig maskinfirmaerne – ønskede færre messer. Derfor fik vi DGA-demo indlemmet i Maskiner under Broen, hvor maskinfirmaerne deltager alligevel, siger formanden for DGA, Jesper Kristensen.\nDer er naturligvis sørget for god forplejning til gæsterne på Golf under Broen.\nEn række firmaer er både medlemmer af Greenkeepernes Erhvervsklub og Maskinleverandørerne Park, Vej & Anlæg.\n- Vi har ikke fået synderlig reaktion fra medlemmerne, og det tager jeg som et godt tegn. Jeg forventer, at der i den del af messen vil blive meget golfrelateret snak. Den faglige udveksling mellem medlemmerne indbyrdes er rigtig vigtig, og i øvrigt noget vi lægger vores strategi efter. Vores uddannelsestilbud er et resultat af, hvad medlemmerne taler om, siger han.\n- Jeg forventer også, at vi kan blive klogere af at besøge standene. Der er altid større eller mindre nyheder, og der præsenteres nye måder at gøre arbejdet på. Golfbanerne er presset økonomisk, så der er nok meget, der kommer fokus på at drive en golfbane billigere, siger Jesper Kristensen.\nChefgreenkeeper Per Knudsen, Viborg Golfklub regner med at tage hele staben med, og han ser frem til ny inspiration.\n- Det er kun en fordel, at der er langt flere udstillere. Vi bruger jo andet og mere end udstyr til golfbaner. Vi har også træer, der skal beskæres, stier, der skal holdes fri for ukrudt, og omgivelser ved klubhus og greenkeepergården, der skal holdes, og det kræver udstyr, som vi typisk ikke finder hos en golfspecialist, siger Per Knudsen.\nBliv grEEnkEEpEr hos os EllEr uddan dig til mEllEmlEdEr Læs mere om vores uddannelser og AMU-kurser på www.rts.dk eller scan koden.\nHan understreger, at Viborg Golfklub ikke handler på messen, men han forventer at hente inspiration såvel indenfor\nnyheder som kompetencer og service. Det hele spiller en rolle ved beslutninger om indkøb. Maskiner under Broen arrangeres af Maskinleverandørerne Park, Vej & Anlæg og er tænkt som en vestdansk parallel til Have & Landskab, men kun med maskindelen, hvor Have & Landskab også samler udstillere af planter og grønt anlægsarbejde. Maskiner under Broen holdes på den fynske side af Lillebælt lige ved Den Ny Lillebæltsbro. Det er et meget let tilgængeligt areal med parkering lige ved siden af messearealet. De praktiske forhold som parkeringsanvisning og bespisning varetages af frivillige fra Kauslunde Idrætsforening. Udstillingsleder Erik Nissen, der står for standsalget, har solgt stande for et større beløb end sidste gang, og der er endnu plads til flere udstillere.\negentlige golfområde, så det reelle område for greenkeepere er ganske stort med alle de kendte leverandører af maskiner på plads. - Dertil kommer et program af faglige indlæg, hvor vi foreløbig kun har helt på plads, at slotsgartner Palle Christoffersen, Slots- og Kulturstyrelsen holder et indlæg om pesticidfri ukrudtsbekæmpelse. Vi er dog helt bevidste om, at der skal være mindst ét indlæg, der er helt aktuelt for greenkeepere, siger Erik Nissen. - Vi glæder os over, at DGA har en stand, som er bemandet hele åbningstiden sammen med Groundsman Association Denmark og Sandmoseskolen. De to foreninger og Sandmosen er garanter for et højt fagligt niveau, og der er desuden mulighed for at tale uddannelse inden for de faglige områder. Det er alt sammen med til at løfte messen, siger Erik Nissen. Besøgende på messen har gratis adgang.\n- Det gælder både på golfarealet og generelt på messen. Der er kun to-tre stande tilbage på golfområdet. Vi har solgt både til maskinudstillere, udstyrsfirmaer, frøfirmaer og nogle, som arbejder med sand, så alene golfdelen bliver meget alsidig, siger Erik Nissen. Han understreger, at en række leverandører med maskiner til golfbanerne er placeret umiddelbart ved siden af det\nGolf under Broen bliver bogstaveligt holdt på bredden af Lillebælt.\nLæs mere på www.golfunderbroen.dk og følg med på https://www.facebook.com/ maskinerunderbroen/?ref=aymt_homepage_panel Klik ”synes om” og få de seneste nyheder på din væg\nG LFsporet I løbet af de sidste par måneder har rigtigt mange golfspillere slået et slag for GOLFsporet. Således har Dansk Golf Unions nyeste værktøj fået en rigtig fin modtagelse og der er i skrivende stund over 50 golfklubber, som benytter GOLFsporet.\nHeat map baseret på data fra GOLFsporet. Gengivet med tilladelse fra Hornbæk Golfklub.\nAF THOMAS JEPSEN, DANSK GOLF UNION\nI sidste ende handler brugen af GOLFsporet om at skabe de bedst mulige rammer for golfspilleren og derved sikre så gode oplevelser som muligt for både medlemmer og gæster. Du kan læse mere om, hvordan du og din klub kommer i gang på www.danskgolfunion.dk.\nFotos: Kati Finell og Macrovector/ www.shutterstock.com\nOLFsporet er en app, som alle golfspillere gratis kan downloade og benytte under en golfrunde. Med appen tændt registreres den enkelte golfspillers færden i løbet af en golfrunde og med 2-300 spillede runder får golfklubben adgang til et detaljeret datasæt over, hvordan golfbanen benyttes. Den opsamlede data giver golfklubben og ikke mindst greenkeeperne en status og dermed et solidt udgangspunkt for en dialog omkring optimering af både driften og udviklingen af golfbanen. Vi forestiller os f.eks., at data kan være en stor hjælp til at definere grænsen mellem klippet og uklippet rough uden at gå på kompromis med flow på banen.\nFlytning af store træer – et virkemiddel til at forskønne og skabe interessante golfbaner Træflytning er et virkemiddel, der anvendes i udstrakt grad i vores nabolande. I bl.a. Tyskland anvendes flytning af eksisterende træer hyppigt i forbindelse med nye anlæg eller forskønnelse af golfbaner. I Danmark har TræflytningDanmark midt i april 2018 flyttet 12 store træer med det største mobile udstyr der findes på markedet. Træerne som er 20-30 år gamle vokser i øjeblikket lystigt trods tørken.\nDemonstration i Danmark I Danmark har Skovingeniøren v. Morten Abell indledt et samarbejde med den største aktør på markedet, Opitz International, der har flyttet mere end 1 mio. træer i Europa. Samarbejdet har resulteret i etablering af en gren under skovingeniøren, nemlig ”TræflytningDanmark”. På en forårsdag d. 19 april 2018 demonstrerede Opitz deres kraftigste udstyr og flyttede 12 store træer væk fra bygningerne på en landejendom og etablerede et beplantet indkørsels- og parkområde på samt flotte solitære træer på et markareal.\nPå en enkelt dag etablerede man det som ellers ville vare 20-30 år, hvis man skulle plante nyt. Så nu står der 12 store træer på 16-18 m. i højden og med diametre på 25-35 cm i et nyt parklandskab omkring ejendommen. I øjeblikket er træerne i fuld vækst, og vandes hyppigt i tørken. Aller træarter kan flyttes og i det aktuelle tilfælde blev der flyttet både lind, kastanje, eg, kirsebær, birk og spidsløn” fastslår Olav Rasmussen, der er skovfoged i Skovingeniøren. Morten: Vi var inspireret af et arbejde med landskabs-\nUdflyttede træer skaber en klynge eller oase i golfbanen. Her et eksempel fra Nürnberg.\nNyanlægning af golfbaner i Tyskland involverer ofte træflytning for at skabe det rette miljø. Træerne sænkes ned i et tilsvarende halvkugleformet hul. Herefter løsnes jorden i en rende på ca. 50 cm dybde rundt om den flyttede rodklump og der tilsættes Mykorrhiza. Træerne kan flyttes på alle tidspunkter af året, selv lige før løvspring, når blot der vandes. Det største mobile udstyr på markedet flytter en rodklump på 6,5 ton. Da jorden hverken komprimeres eller løsnes står træet meget stabilt efter flytningen.\nforskønnelse og engelsk ”countryside” med store træer i landskabet Derudover kom inspirationen også fra de nye tekniske muligheder for flytning af meget store træer. Jeg var jo fagligt nysgerrig og rejste til Tyskland for at se, hvordan man forskønnede golfbaner, parker, haver, golde byggepladser eller bymiljøer og besluttede, at skabe en virksomhed hvor vi i Danmark kan få glæde af de samme ting. Træflytningsudstyret Opitz’s træflytningsudstyr er monteret på en specialbygget ottehjulstrukket Tatra Phoenix-lastbil. Gravegrabben skærer en rodklump ud under træet i form af en halvkugle med 6,5 tons jord, kører til en ny vokseplads og sætter træet nænsomt i et tilsvarende udgravet hul. Hydraulikken skaber et tryk på 50 ton, som skærer igennem jorden. For at maskinen kan flytte træet, skal de nederste grene op til 1,5 m skæres af. Tyskernes metode omfatter tillige en omhyggelig pleje efter genplantningen med en bræmme af muld tilsat svampearten mykorrhiza, der er specialudviklet til de enkelte træarter og klimabælter. Fordelen ved at benytte denne artsspecifikke mykorrhiza er, at svampen hurtigt\netablerer sig i jorden og lever i symbiose med træets rødder og derved forbedrer træets optagelse af vand og næringsstoffer. Det kan være nødvendigt at støtte store træer de første par år efter flytningen, især hvis det står frit for vindpåvirkning. Det kan gøres med stolper eller wirer. Udstyret omfatter også mindre maskiner, der passer specifikt til mindre træer. Opitz har også flyttet helt store træer med diameter på op til 100 cm. Sådanne opgaver kræver en specialoperation. I Sverige har Trafikverket (Trafikstyrelsen)således igangsat flytning af 300 træer, heraf 5 bøgetræer på ca. 95 cm i diameter. Her vejer rodklumpen 150 tons og flyttes med kran. Bøgetræerne skal skabe miljø omkring en ny stationsbygning i Limhamn ved Malmø.\nTræflytning giver værdi og trivsel Opitz har flyttet over 1 mio. træer i Europa og er repræsenteret i 12 lande. De har næsten 100 % succes med de flyttede træer pga. den viden og erfaring de har opbygget. I Tyskland opleves, at mange åbne, lidt golde arealer til f.eks. nybyggeri tidligt beplantes med store træer så beboere ikke skal vente en årrække med at få tilsvarende forhold. Der er også projekter eller tiltag til at bevare f.eks. platantræer eller egetræer, der skal fjernes pga. byfornyelse eller ombygninger, men som skaber en god oplevelse på nye voksepladser. Tom Bram som er indehaver af Opitz International siger: ”Vores kunder ser ofte træflytning som en investering i deres ejendom eller mere eksklusive omgivelser omkring f.eks. golfbaner. Vi har f.eks. flyttet træer med et formål i Berlin, Paris og Istanbul, men naturligvis også i mindre byer i hele Europa”. Sådan gennemføres arbejdet Opitz og Skovingeniøren samarbejder om at flytte store træer i Danmark og det foregår efter særlige retningslinjer:\nMorten: Sammen med Opitz gennemfører vi en forhåndsvurdering af træernes sundhed, jordbunden, logistikken og selve træflytningen. Vi skal selvfølgelig også have styr på installationerne i jorden som ved alt andet entreprenørarbejde, for grabben når jo 1,5 m ned i jorden. For at få den bedst mulige visuelle effekt kan det være hensigtsmæssigt at benytte egen arkitekt eller vores landskabsarkitekt til at optimere resultatet for det ses jo lige med det samme. Pasning og pleje efter flytningen kan vi også tage os af og det er under alle omstændigheder vigtigt, at træet passes omhyggeligt de første 1-2 år efter flytningen, hvor vanding og pleje er afgørende for et godt resultat. Prisen for en dags træflytning ligger på ca. 50.000 kr., når vi arbejder med det største udstyr, men meget afhængig af opgaven og træernes tilgængelighed. For det mindste udstyr er prisen ca. 25.000 kr./dag. Til sammenligning ligger prisen for ét stort træ købt og plantet på et lignende niveau. Til sammenligning har vi i Danmark gennemført en flytning af 12 træer på én dag. //\nNYT ANSIGT I REESINK TURFCARE DK A/S Vi udvider teamet!\nVores nye kollega er Maria Skov Lisberg, der med en akademisk marketinguddannelse i bagagen, samt flere år inden for kundeservice og salgssupport, er ansat i rollen som Salgs & Marketing Koordinator. ”Med ansættelsen af Maria bygges der bro mellem salg og proces, hvilket helt konkret øger kvaliteten i vores interne ordrehåndtering og den eksterne kommunikation”, siger adm. direktør Carsten Brandt og tilføjer: ”At Maria kommer med en international akademisk uddannelse i rygsækken, ser jeg som en stor fordel for vores virksomhed.” Maria er blevet en del af et hårdtarbejdende og ambitiøst team, hvor hun vil løfte de administrative opgaver, der naturligt opstår i salgsprocessen. Desuden tager Maria fremover hånd om virksomhedens markedsføring, med ansvar for hjemmesiden, annoncering, events og de sociale medier. Vores klare ambition er, at vores kunder skal opleve, at den ekstra ressource i virksomheden medfører skarpere kommunikation, mere synlighed og flere spændende aktiviteter fra Toro og Reesink Turfcare i fremtiden.\nOm Reesink Turfcare DK A/S Siden 1966 har Svend Carlsen A/S, nu Reesink Turfcare DK A/S, været enedistributør af Toro i Danmark. Reesink Turfcare DK varetager Toros store portefølje af kvalitetsudstyr til professionel græspleje. Produktpanelet indeholder desuden udvalgte produkter fra SISIS og Foley United. Om The Toro Company Siden 1914 har Toro udviklet banebrydende produkter af høj kvalitet og maskiner, der er uden sammenligning indenfor markedet til vedligeholdelse af golfbaner, parkanlæg etc. På alle niveauer er Toro udviklet til at tilfredsstille særlige behov, som den enkelte bruger måtte have. For mere information, besøg www.toro.com.\nTil august dyster fem Toro Student Of the Year finalister ved Made in Denmark – European Tour I forbindelse med Made in Denmark – European Tour i slutningen af august dyster de fem finalister til Toro Student Of the Year 2018. Finalisternes faglige kompetencer udfordres, når de skal overbevise dommerkomiteen om at vinde den eftertragtede titel samt et fire ugers sponsoreret praktikophold på unikke St. Andrews Links, Skotland. AF MARIA SKOV LISBERG\nor fjerde år i træk afvikles TSOY-finalen i forbindelse med Made in Denmark – European Tour, i år for første gang i Silkeborg Ry Golfklub. Finalen finder sted d. 30. august, hvor fem af Danmarks bedste greenkeeperelever udfordres, når de står overfor en skarp dommerkomite og dyster om at vinde den æresfyldte titel ’Toro Student Of the Year 2018’ og dermed et fire ugers praktikophold på selveste ”The Home of Golf”, der sponsoreres af Reesink Turfcare DK A/S. Dommerkomiteen vil vurdere finalisterne ud fra deres faglige niveau, ambitioner indenfor branchen, potentialet som greenkeeper samt en lang række af kriterier.\nDen heldige vinder af titlen som Toro Student Of the Year 2018 sendes i en periode på fire uger til St. Andrews Links, hvor greenkeepereleven vil blive en del af greenkeeperteamet under The Dunhill Links Championship og derefter indtræde i den daglige drift på The Old Course. En unik mulighed for at tilegne sig uvurderlig viden og erfaring i drift samt pleje af den mest kendte golfbane i verden – viden og erfaring, som kan booste den danske greenkeeperelevs karriere. De fem danske greenkeeperelever er af Toro Student Of the Year-komiteen blevet udpeget til at deltage i finalen, hvor\nCasper Nygaard Eriksen, Aarhus Golf Club\nChristoffer Jepsen, Skive Golfklub\nKim Petersen, Eventyr Golf Center\nvinderen udvælges ved en individuel interviewrunde. Dommerkomiteen består af tre personer; formanden for Danish Greenkeepers Association, Jesper Kristensen, Dansk Golf Unions direktør, Morten Backhausen samt en Chefgreenkeeper. Peter Bjulf Gindrup, Golfmanager på Ledreborg Palace Golf Club, var oprindeligt en del af dommerpanelet, men har valgt at trække sig på baggrund af finalist Michael Neales nuværende ansættelse i Ledreborg Palace Golf Club. Vinderen af Toro Student Of the Year 2018 vil blive offentliggjort straks efter interviewrunden, der finder sted torsdag den 30. august samtidig med, at første runde ved Made in Denmark-turneringen spilles. Alle er velkomne til prisoverrækkelsen i DGUs telt. I år 2017 var det Joen Anders Petersen, Hjortespring Golf Klub, der vandt Toro Student Of the Year. Til årets kommende vinder forsikrer Joen, at den heldige kan se frem til en spændende og lærerig oplevelse: ”Jeg vil helt klart opfordre andre til at kæmpe for at vinde Toro Student Of the Year prisen og derved opholdet og oplevelsen på St. Andrews. Mit bedste råd er, at de bare skal satse hele butikken. Hvis det er det, de vil, så er det muligt! Der er ingen tvivl om, at dette ophold har åbnet nogle døre for mig og det er den absolut vildeste oplevelse i min karriere”.\nMichael Neale, Ledreborg Palace Golf Club\nMorten Andersen, Frederikssund Golfklub\nwhile gaining some knowledge of what is required in staging such a tournament. - The students who have come to St. Andrews have been a pleasure to work with and we have followed their careers with interest afterwards through social media. All of them have made friends for life with some of the St. Andrews staff and many of them have returned to visit in subsequent years. - We always try and provide them with a variety of experiences when they are here by having them spend time on each of our courses and visiting others in the area. - This is an arrangement which works both ways as their enthusiasm and thirst for knowledge can have a positive effect on the St. Andrews staff.” //\nVinderen vil på opholdet på St. Andrews Links møde Gordon Moir, Director of Greenkeeping ved St. Andrews Links Trust og øverst ansvarlig for banedriften på de syv baner, der drives af Trust’en. Gordon Moir byder Toro Student of the Year-vinderen velkommen og sikrer, at opholdet bliver en faglig og personlig oplevelse samt udfordring. Gordon Moir udtaler i den forbindelse, hvad den heldige vinder kan se frem til:\n“St. Andrews Links have thoroughly enjoyed working with Reesink Turfcare DK these past six years. Recently we've been fortunate to get the student over in time to help at the Alfred Dunhill Links Championship where they have assisted in preparing the course for a European Tour event Nr. 2 - 2018 Greenkeeperen\nGreenkeeping i øjenhøjde Når en statsminister eller præsident har siddet på posten i 100 dage, er der tradition for at gøre status over den første tid i førersædet. Nu er der gået over 200 dage, siden Jesper Kristensen den 15. november satte sig i formandsstolen i DGA, så derfor er det på sin plads at tage temperaturen på hans første tid i spidsen for de danske greenkeepere.\nHvordan synes du selv, det er gået? Det er gået fint. Det startede voldsomt op med en masse møder med miljøstyrelsen, DGU og bestyrelsesmøder. Men der er stille og roligt kommet et mere naturligt flow - og et tempo, der måske passer mig lidt bedre, fordi jeg prioriterer mit job meget højt. Der skal være tid til at passe arbejdet, og det er også mit indtryk, at folk har en forståelse for, at man har et levebrød, der skal opretholdes.\nHvad vil du gerne opnå som formand? Mit vigtigste mål er at få greenkeeping i øjenhøjde. Det gælder både det faglige men også i forhold til bestyrelsesarbejdet. Vi skal ikke svæve over alle de andre medlemmer men i højere grad være en flok kolleger, som har valgt at bruge noget fritid på bestyrelsesarbejdet. Vi skal synliggøre, at vi ikke er mere end andre, for vi har de samme problemer og udfordringer i vores dagligdag.\nHvordan har det påvirket dine dagligdag som chefgreenkeeper i Værløse? Min arbejdsgiver gav i sin tid grønt lys under forudsætning af, at det ikke influerede på mit daglige arbejde. Og mine medarbejdere har bakket op og sagt, at det var helt fint, at jeg brugte tid på det. De er også medlemmer af DGA, så forhåbentlig kommer det også dem til gavn.\nHvordan vil du skabe mere øjenhøjde? Jeg har et stort ønske om at få ført efteruddannelse af greenkeepere i øjenhøjde med medlemmerne, så vi hele tiden har en fornemmelse af, hvad der er behov for. Vi skal hele tiden have fingeren på pulsen, og derfor skal vi lytte til medlemmernes ønsker og forstå deres behov.\nEr der andre tiltag på vej på uddannelsesområdet? Der mangler en decideret lederuddannelse, og den arbejder vi på at få etabMartin Nilsson leret på et eller andet plan. Men ellers har været en stor hjælp, vil jeg fremhæve, at vi vi for første gang har lavet en uddannelsesstraog vi har haft rigtig mange tegi, som jeg også vil præsentere ansnakke om, hvad det detsteds i dette blad. Vores primære indebar at være efteruddannelse i DGA-regi er vores formand. uge 46-seminar, og nu bruger vi tiden i foråret og sommeren til at finde ud af Hvordan forberedte du dig på hvad der rør sig blandt medlemmerne og opgaven? i branchen. Planen er så, at vi efterfølgende Martin Nilsson har været en stor hjælp, og vi har haft rigtig mange snakke om, hvad det indebar at være formand. Han har hjulpet mig rigtig godt på vej, og han er der stadig i den forstand, at jeg altid kan ringe til ham. Men jeg vil selvfølgelig også gerne gøre tingene på min måde. // fortsættes side 44 //\nDu sad tre år i bestyrelsen, inden du blev formand. Var der noget, der kom bag på dig? Det var ikke noget, der kom som et chok, men det er klart, at der i starten var mange mennesker, man skulle præsenteres for og mange interesseorganisationer, som skulle gøres klar over, at man eksisterede.\ni uge 5 og 6 vil gå et spadestik dybere med deciderede kurser på Sandmosen og Vilvorde i de emner, som er oppe i tiden. Sidste år forsøgte vi at lave to kurser i registrering med droner og dræning, og det var begge succeser. Indtil videre tyder det dog ikke på, at dræning bliver den store udfordring i år…\nJeg har et stort ønske om at få ført efteruddannelse af greenkeepere i øjenhøjde med medlemmerne, så vi hele tiden har en fornemmelse af, hvad der er behov for.\nEr der behov for at samle landsdelene? Jeg har oplevet nogle skel mellem især Nordsjælland og resten af landet. Fordommene går begge veje, men vi skal være bevidste om, at alle baner og forhold er forskellige. Nogle steder er det økonomien, der gør en forskel, og andre steder er det jordbundsforhold. Men jeg synes vi er godt på vej, og jeg oplever en større åbenhed i dag end for 5-7 år siden. Vores Facebookgruppe er et godt eksempel på en meget åben dialog, hvor folk er gode til at stille spørgsmål og bede om kommentarer. Det er sådan noget som det, der er med til at bryde de grænser ned. Din forgænger kaldte sig selv for en grøn formand. Hvilken farve har du? Jeg er også grøn - ingen tvivl om det. Men min holdning er også, at jeg kan være nok så grøn, hvis ikke det hænger sammen med medlemmernes ønsker. Så har de enten den forkerte formand, eller også skal jeg lytte lidt mere til mine medlemmer. Hvis mine medlemmer ønsker at noget knapt så grønt skal være muligt, kan det ikke nytte, at jeg\nkæmper mod. Jeg vil gerne have, at alle baner har lige forhold, og at de samme regler gælder, uanset om banerne er foreningsejede, private eller om de ligger på kommunal jord eller ej. Det skal ikke være det, der ligger til grund for konkurrencen.\nHvordan oplever du forholdet til DGU? Jeg synes DGU lytter til, hvad vi siger, og de møder jeg har haft, har absolut været positive. Jeg tror, vi får et tættere samarbejde med DGU i min tid, og jeg tror det kommer både dansk golf og de danske greenkeepere til gavn. Vi er ikke fjender, og vi arbejder jo grundlæggende for det samme - nemlig dansk golf. Så selvfølgelig skal vi have et tæt samarbejde.\nHvordan får man bugt med de udfordringer, der relaterer sig til arbejdsmiljø og arbejdspres? Vi snakkede faktisk om det på det seneste bestyrelsesmøde. Der er for mange tilfælde, hvor en nyansat chefgreenkeeper bliver fyret efter kort tid, fordi nogle mener, han ikke har gjort det godt nok, eller fordi forventningerne ikke har været afstemt. Det er jo et ulideligt pres at arbejde under, og jeg tror det handler om at få de danske golfklubber til at forstå, at det er mennesker med normale liv, de har med at gøre. Jeg tror, det er os som forening, der skal gøre klubberne opmærksomme på problemerne, men jeg kunne måske godt ønske, at DGU var lidt mere aktive på den front. //\nSlut med Merit Turf? - EU forbyder anvendelsen af neonikonoider for at beskytte bier Efter en afstemning i EU i slutningen af april blev medlemslandene enige om et forbud mod de såkaldte neonikonoider. Forbuddet indføres, efter at en videnskabelig gennemgang har bekræftet, at stofferne er skadelige for bier, når de bruges udendørs. Konsekvensen er, at al udendørs brug af bl.a. aktivstoffet imidakloprid, der findes i midlet Merit Turf og anvendes mod gåsebiller og stankelbenslarver, forventes at forsvinde på det danske marked med udgangen af 2018. AF TORBEN KASTRUP PETERSEN, BANECHEF I DANSK GOLF UNION\naggrunden for beslutningen er en rapport fra EU's agentur for fødevaresikkerhed, der fastslår, at en række insektmidler, de såkaldte neonikotinoider, udgør en fare for biers liv. Konsekvensen er, at al udendørs brug af bl.a. aktivstoffet imidakloprid, der findes i midlet Merit Turf og anvendes mod gåsebiller og stankelbenslarver, forventes at forsvinde på det danske marked med udgangen af 2018. Som det ser ud netop nu, forventes der et totalt anvendelses- og opbevaringsforbud. Det betyder således i praksis, at fra sæsonen 2019, findes der ikke et godkendt pesticid til bekæmpelse af gåsebiller. Midlet Avaunt til bekæmpelse af stankelbenslarver er ikke berørt af forbuddet. Golfsporten har tidligere stået med denne udfordring i starten af nullerne, og for især de sandede baner i nord- og vestjylland kan det have store konsekvenser ikke at kunne bekæmpe gåsebilleangreb tilstrækkeligt effektivt.\nAlternative midler Der er tidligere lavet forsøg med bl.a. nematoder, topdressing og gødning, desværre uden den ønskede effektivitet. Fra udlandet ved vi at eksempelvis Storbritannien har stået uden midler mod gåsebiller det sidste år. Herfra peges der på nematoderne som det bedste nuværende alternativ, om end resultaterne er noget blandede. En af de største udfordringer med anvendelsen af nematoder er behandlingsmetoden, der bl.a. kræver fugtig jord i en længere periode. Dette kan udgøre et konkret praktisk problem på mange golfbaner, der ikke umiddelbart har mulighed for at vande større arealer som eksempelvis fairways. Der er således behov for nye opdaterede forsøg, der ser på de nuværende alternativer. Derfor forventer Dansk Golf Union i løbet af sommeren at igangsætte nye testforsøg for at se om nogle af alternativerne viser sig tilstrækkelig effektive. Viser forsøgene ikke den ønskede effekt, kan der måske være mulighed for at søge EU om dispensation af\nGåsebillens larver er herlig føde for krager og råger, som kan ødelægge store arealer på banen i deres søgen efter larver.\nMerit Turf. Hvordan en sådanne eventuel ansøgning vil blive mødt kan vi ikke sige noget om på nuværende tidspunkt. I mellemtiden må vi prøve os lidt frem. I Viborg Golfklub afprøvede man eksempelvis i 2017 at vande sine greens i maj/ juni måned midt på dagen, hvor gåsebillerne sværmede. Tanken er, at våde arealer ikke er attraktive for gåsebillen at lægge sine æg i, og dermed undgås de efterfølgende larve-\nangreb. Effekten var umiddelbar god, og derfor fortsætter Viborg med dette i år. Måske findes der andre gode idéer rundt omkring i de danske golfklubber, som kan deles med kollegaerne? Vil man læse mere om den nuværende viden om håndteringen af gåsebiller kan dette findes i forskningsfonden STERF´s faktark, der også findes på dansk. //\nVækstregulering på vej - Forslag om anvendelse på greens har været i høring Vækstreguleringsmidlet Clipless NT har siden sidste år været godkendt til bl.a. golfbaner, men golfbekendtgørelsen har i praksis forhindret brugen af dette, da der ikke har været gjort plads i de fastsatte belastningslofter. I slutningen af maj kom så et udkast til en ændret golfbekendtgørelse. Dansk Golf Union og Danish Greenkeepers Association har afgivet et fælles høringssvar, hvor der bl.a. bakkes op omkring muligheder for kun at kunne anvende vækstregulering på greens, AF TORBEN KASTRUP PETERSEN, BANECHEF I DANSK GOLF UNION\nolfbranchen har i løbet af 2017 og 2018 diskuteret behovet for anvendelse af vækstregulering, og set på de muligheder og konsekvenser et forbrug på danske golfbaner vil have. Det viste sig hurtigt at vækstregulering langt fra vil være et produkt som er relevant for alle. Erfaringerne fra udlandet har været rimelig entydige. Vækstregulering giver en forbedret spiloverflade på især Poa-greens, mens de besparende effekter, i form af mindre afklip, har været mere tvivlsomme. Erfaringerne fra Sverige viste da også at kun ca. 40 % af golfklubberne anvendte vækstregulering, hvoraf langt de fleste brugte det på greens.\nDansk Golf Union og Danish Greenkeepers Association har afgivet et fælles høringssvar, hvor der bl.a. bakkes op omkring muligheder for kun at kunne anvende vækstregulering på greens, da det er her den største spillemæssige effekt vil være. Desuden er foreslået en evaluering af brugen senest ved udgangen af 2019. Endvidere blev det fremført, at en muligt fremadrettede rådgivning omkring anvendelsen af vækstregulering vil tage udgangspunkt i anbefalingerne fra den nordiske forskningsfond STERF. Høringsperioden er netop overstået, og vi kender ikke til et endeligt resultat at høringen. Bekendtgørelsen forventes at træde i kraft 1. juli 2018. //\nFoto: Af photofriday/ www.shutterstock.com\nI slutningen af maj kom så et udkast til en ændret golfbekendtgørelse. Her var der alene gjort plads til en meget begrænset anvendelse på greens og ingen andre steder på golfbanen. Muligheden for anvendelsen af vækstregulering har i udkastet ikke haft indflydelse på de øvrige belastningslofter.\nVestfyns-banen stod grøn og blød til DM-finalen, selvom fairways få dage før havde været gule og hårde.\nTo skybrud gav grøn finalebane Midt i en tørketid betød 56 milllimeter regn på to dage en uventet flot bane i Vestfyns Golfklub til DM-finalen 2018 for greenkeepere TEKST OG FOTO: JENS CHRISTENSEN\nfter en måned helt uden regn frygtede chefgreenkeeperen i Vestfyns Golfklub ved Glamsbjerg, Stefan Andersen, længe, at hans bane torsdag den 31. maj skulle være vært for årets DM-finale, som en halvt hundrede greenkeepere havde kvalificeret sig til via fire regionale DGA-kvalifikationer i efteråret 2017. Hans frygt var forståelig, fordi Vestfyns-banen ligger på fed lerjord og kun har automatisk vanding af teesteder og greens.\ndel af onsdagen på at reparere brede skyllerender i bunkerne: - Vi savnede virkelig regnbygerne, men vi kunne godt at have tænkt os, at de var kommet hyppigere og i mindre portioner. I forhold til, hvordan det sandsynligvis så ud på andre fynske baner uden fairwayvanding og skybrud, kunne vi absolut kun være meget tilfredse med, at regnen gav os en grøn, blød finalebane, selvom der igen var brændende sol og varme.\nSøndagen før finalen om torsdagen var stort set alle fairways derfor knastørre og gulbrune på grund af den manglende, naturlige vanding fra himmelsluserne, men ikke desto mindre kunne Stefan Andersen på finaledagen - på nærmest mirakuløs vis - præsentere saftige, bløde og grønne fairways for sine golfspillende kolleger fra hele landet. - Miraklet skyldes i, at vi på golfbanen fik et voldsomt, lokalt skybrud både mandag og tirsdag, hvor der kom henholdsvis 15 og 41 millimeter regn på så kort tid, at det resulterede i, at både bunkere og lavtliggende fairwayarealer blev oversvømmet, fortalte Stefan Andersen, som sammen med sine fem medarbejdere måtte bruge en stor\nDogleg-kendskab Der har altid været delte meninger om den hyggelige Vestfyns-bane i Krengerupskoven, fordi de fleste huller har skovkarakter med smalle, bølgende fairways og doglegudformning. Nogen lang bane er der ikke tale om, idet den kun måler 5645 meter fra gul tee og 4977 meter fra rød tee. Alligevel er den svær at spille, medmindre man kender afstandene til dogleg-knækkene rigtigt godt. Det gjorde vinderen af A-rækken, 60-årige Poul Bregendahl fra Albertslund Golfklub tilsyneladende, idet han scorede solide 34 stablefordpoints fra et én-cifret handicap (8).\n- Jeg har spillet banen én gang tidligere, og selvom det er mange år siden, tror jeg, at mit første besøg hjalp mig til en god runde denne gang, lød det fra Poul Bregendahl, som efterhånden har været greenkeeper i Albertslund i 15 år efter at have taget voksenudddannelsen i Smørum Golf Center og været på det første greenkeeperhold på Vilvordeskolen ved Roskilde: - Jeg måtte i hvert fald, i modsætning til de fleste andre her i finalen, kun strege et enkelt hul, som jeg hurtigt holdt op med at ærge mig over, fordi jeg holede andetslaget fra 49 meters afstand på det følgende hul og fik en eagle. Det var sikkert også en god ide, at jeg slog jern fra teestederne på de korteste par 4-huller og dermed ikke kom i uføre.\ngolfrunden, lød det fra Dennis Sebala Ebbesen, der havde været medlem af golfklubberne på Fanø, i Jellling og Juelsminde, inden han fik muligheden for at blive greenkeeperelev i Vejle, et job, han elsker, og også har givet ham en DGA-kort til spil på andre danske baner. Det benytter han tit i Give, hvor han har fundet en god ven og kollega. Desværre kvalificerer de tre danske mestre sig ikke mere til det nordiske greenkeepermesterskab, fordi de kvalificerede danskere som regel melder fra. I stedet foreslår Dennis Sebala Ebbesen, at de tre danske mestre hvert får en vandrepokal, hvor deres navn indgraveres. // fortsættes side 50 //\nUventet mesterskab Generelt var Poul Bregendahl overrasket over, at han blev dansk mester i A-rækken, for han havde i den forløbne del af sæsonen på grund af travlhed udenfor golfbanen hverken spillet så meget og eller så godt, som han plejer. - Normalt spiller jeg to gange om ugen plus diverse matcher for klubbens hold i kvalifikationsrækken og regionsturneringen, men det har jeg ikke kunnet i år. Heldigvis er jeg vant til at spille på smalle fairways på Albertslundbanen og derfor afskrækkede Vestfyns-banen mig ikke synderligt, sluttede den overraskede vinder, som én gang tidligere har været i DM-finalen, hvor han dog ikke spillede sig til tops. Magnus Damm Kvistgaarden med spillehandicap 4 fra Hørsholm Golfklub scorede ligesom Poul Bregendahl 34 points, men måtte nøjes med andenpladsen, fordi Bregendahl var bedst på de sidste ni huller. A-rækken havde deltagelse af to spilleres med minus handicap 3, nemlig Adam Lloyd Davies fra Copenhagen Golf Center/Køge Golf Klub og Rasmus Brock Pedersen fra Hillerød Golfklub. De måtte dog nøjes med en fjerde- og en sjetteplads med henholdsvis 32 og 29 points. Finalens eneste pige, Sophie Colding fra Silkeborg Ry Golf Club med spillehandicap 7 blev nr. otte med 27 points.\nChefgreenkeeperen i Vestfyns Golfklub, Stefan Andersen, kunne med rette smile stolt over banens tilstand, der blev forbedret markant på grund af skybrud både tre og to dage før DM-finalen.\nSuperfedt arrangement Mens ingen i A-rækken spillede under deres handicap, var dét tilfældet i både B- og C-rækken, hvor vinderscorerne lød på henholdsvis 37 og formiddable 45 points. Ingen andre brød 36 points-barrieren. B-rækkevinderen, 38-årige Dennis Sebala Ebbesen - født i Sri Lanka - blev med sine 37 points fra spillehandicap 15 sat ned i decimalhandicap fra 14,1 til 13,5, og det var han meget tilfreds med i betragtning af, at han stregede hele fire huller: - Til gengæld lavede jeg to birdier og gik en række huller i par, forklarede han med et stort smil. Han spiller og arbejder til daglig som greenkeeperelev i Vejle Golf Club, som har to smalle 9 hullers-sløjfer, rød og blå, som ligner de to sløjfer i Vestfyns Golfklub. - Det er første gang, jeg deltager i DM-finalen, og jeg synes, det er et superfedt arrangement, hvor jeg ikke mindst nyder samværet med kollegerne både før, under og efter\nDe tre danske mestre i hver sin række: Fra venstre A-vinderen Poul Bregendahl fra Albertslund Golfklub, B-vinderen Dennis Sepala Ebbesen fra Vejle Golf Club og C-vinderen Henrik Hansen fra Værløse Golfklub.\nDE NI BEDSTE GREENKEEPERE Inclusive sponsorer og leverandør var der 16 deltagere i hver række ved DM-finalen for golfspillende greenkeepere i Vestfyns Golfklub. De tre bedste greenkeepere i hver række blev præmieret: A-rækken: 1. Poul Bregendahl, Albertslund Golfklub, 34 points. 2. Magnus Damm Kvistgaarden, Hørsholm Golfklub, 34 points.\nHan lagde ikke skjul på, at han var nærmest chokeret over sine 45 points, fordi han i ugen op til DM-finalen spillede to runder i Værløse, hvor han scorede beskedne 20 og 22 points. - Det var både utroligt, at jeg kun måtte strege et enkelt hul, og at jeg scorede tre og fire points på en række huller.\n3. Jacob Borup, Breinholtgård Golf Klub, 33 points.\nDermed blev Henrik Hansens deltagelse i DM-finalen hans hidtil største dag på en golfbane, simpelthen en dag, han ikke glemmer foreløbig. I modsætning til mange andre DMfinalister, der kæmpede forgæves med den finurlige Vestfyns-bane, syntes han, at det var en superbane, han netop har spillet. //\n3. Vagn Nuppenau, Morsø Golfklub, 29 points.\nB-rækken: 1. Dennis Sepala Ebbesen, Vejle Golf Club, 37 point. 2. Michael Berthelsen, Give Golfklub, 31 points.\nC-rækken: 1. Henrik Hansen, Værløse Golfklub, 45 points. 2.\tSøren Vindelbo, Holmsland Klit Golfklub, 32 points. 3. Thomas Juhl Jensen,\nSophie Colding fra Silkeborg Ry Golf Club var eneste høne i kurven blandt 47 haner i DM-finalen. Her vises hun spillelinie af Hans Henrik Larsen (th), ejer af Midtsjællands Golfklub. Til venstre Thomas Juhl Jensen, Vejle Golf Club.\nVejle Golfklub, 30 points.\nFoto: Af Ollyy/ www.shutterstock.com\nFørste fremmed bane Det er sjældent, at en spiller går ni slag under sit handicap, men dét præsterede C-rækkevinderen, 37-årige Henrik Hansen, som til daglig er sæsonarbejder i greenkeeperstaben i Værløse Golfklub. Hans 45 points fra spillehandicap 43 betød, at han i decimalhandicap blev sænket fra 39 til 32,5! - Det var første gang overhovedet, jeg spillede en fremmed bane, fordi mit handicap over 36 ikke tillod spil på andre baner, fortalte Henrik Hansen, som først startede at spille golf i Værløse i 2017. - Desuden var det første gang, jeg spillede en runde med den samme bold!\nDM-finalens turneringsleder, Per Sørensen fra Sydsjællands Golfklub, havde sørget for, at de golfspillende greenkeepere to gange under runden fik serveret grillpølser af Pia Krall-Jensen fra Den Glade Pølsemand i Slagelse.\nPå afveje. Formanden for Danish Greenkeepers Association, Jesper Kristensen, kunne, ligesom de fleste andre, ikke holde bolden på de smalle fairways i Vestfyns Golfklub.\nAdam Lloyd Davies fra Copenhagen Golf Center - men med Køge Golf Klub som arbejdsplads - mødte op med spillehandicap minus 3. Han måtte nøjes med en fjerdeplads i A-rækken med 32 stablefordpoints.\nSponsoren viste flaget\nOpfinderen af det elektriske hulbor, Finn Skade Hansen, kunne konstatere, at hans flagstænger og hulkopper i glasfiber var på plads i DM-finalen.\nn række sponsorer og leverandører deltager i DM-finalen for golfspillende greenkeepere - udenfor præmierækken. Årets hovedsponsor, Finn Skade Hansen, fra FSH machines og Viborg Golfklub blev faktisk nr. tre i A-rækken med 30 stablefordpoints fra spillehandicap 12, men måtte så overlade tredjepladsen til nr. fire. Finn Skade Hansen kan bedst karakteriseres som den danske golfverdens Georg Gearløs, idet han har opfundet diverse hjælpemidler, der letter arbejdet for greenkeeperne. Det gælder først og fremmest et elektrisk hulbor, eCutteren, som han også afsætter udenfor Danmarks grænser.\nLigeledes er han kendt for at have konstrueret hulflagstænger og hulkopper i glasfiber. Flagstængernes cylinderformede metalbund er forsynet med to gummeringe, som gør, at stængerne altid sidder fast i hullet i bunden af hulkoppen. En fast leverandør af græsfrø til DGA, Semenco, var repræsenteret i DM-finalen af Michael Møller Larsen fra Kalø Golf Club. Han scorede faktisk flest points i A-rækken - 35 ud fra et meget lavt spillehandicap, 3. Men han måtte altså overlade førstepladsen til greenkeeperen Poul Bregendahl. //\nVi har valgt at DGA Demo i år er en del af Maskiner Under Broen, som er i slutningen af august\nAf // Jesper Kristensen\ned risiko for at være lidt forudsigelig, vil jeg lige nævne foråret. En helt anderledes oplevelse end sidste år, med forholdsvis høje temperaturer fra starten af april, stigende til nærmest tropiske grader i maj. Det er mit indtryk, at langt de fleste baner er kommet godt igennem vinteren og ind i foråret. Dog er der altid baner, som pga. beliggenhed, miljøpolitik eller andre ukontrollerbare ting, har haft en sværere opstart end andre. Det er desværre sådan vores job kan være, vi har ikke ens forhold at arbejde med eller under. Banerne er alle bygget op på forskellige måder, hvilket altid vil give forskellige udfordringer. Det, som er rigtigt på en bane, er ikke nødvendigvis rigtigt på alle andre baner. Det er blevet meget tydeligt de senere år, at vi som greenkeepere, skal give medlemmer og gæstespillere en god kundeoplevelse – hver gang. Hvilket stemmer meget godt med vores natur, da vi alle gerne vil give alle golfspillere en god oplevelse på banerne. Men det har desværre den konsekvens, at der ikke altid er den fornødne forståelse for, at banerne stadig skal passes og plejes. Ikke kun klip-\npes og tromles, men der er stadig behov for luftning, topdress med mere. Jeg vil derfor her benytte lejligheden til at opfordre de repræsentanter for landets golfklubber, der læser dette, til at give det en tanke, næste gang der prikkes eller topdresses på jeres bane. Det er for banens bedste, også selvom det kan koste lidt i karakterer, i Golfspilleren i Centrum, her og nu. Det er kun midlertidigt og det plejer at komme positivt tilbage. Hvad rører der sig ellers? Jo, bestyrelsen, primært det yderst velfungerende uddannelsesudvalg, har udarbejdet en strategi for efteruddannelse, som I kan se mere om andet sted i bladet. Vi har valgt at DGA Demo i år er en del af Maskiner Under Broen, som er i slutningen af august. Vi opfordrer naturligvis jer alle til at lægge vejen forbi, så I kan få nogle gode timer i selskab med kolleger og leverandører. De fleste af Erhvervsklubbens medlemmer har heldigvis valgt at deltage i udstillingen, så vis jeres støtte til dem, som de fleste af dem også støtter DGA. VI ved ikke endnu om det er noget vi vil gøre igen næste gang eller om vi skal vende tilbage til den gam-\nmelkendte DGA Demo. Det vil vi evaluere på i efteråret. Det er dog bekymrende, at ikke alle Erhvervsklubbens medlemmer har tilmeldt sig udstillingen. Det er også bekymrende, at flere af vore sponsorer, som ellers har været solide støtter, har valgt ikke at bruge penge på annoncer i dette nummer af Greenkeeperen. Personligt vil jeg vælge at bruge de leverandører, som støtter DGA. Miljøstyrelsen har netop haft sendt et forslag til brug af det vækstregulerende middel, Clipless. Forslaget går i korthed ud på, at Clipless tillades, i noget mindre omfang end producenten anbefaler og at belastningsloftet for greens hæves med 0,2 %. Forslaget har ingen betydning for de øvrige belastningstal for greens. DGA har sendt et høringssvar, sammen med DGU, hvor vi blandt andet stiller spørgsmål ved den halverede mængde tilladte stof, i forhold til producentens anvisning. Der er i skrivende stund ikke nogen afklaring fra Miljøstyrelsen, så indtil videre kan der ikke anvendes Clipless overhovedet. Forsat god sommer.\nGolf med golf på Sophie Colding er en af landets få kvindelige greenkeepere, men det betyder ikke alverden for den 35-årige golfentusiast fra Silkeborg Ry Golfklub, som i jobbet føler sig mere som greenkeeper end som kvinde. AF HENRIK SØE\nvis Sophie Coldings liv var et stykke smørrebrød, ville det være golf med golf på. I sæsonen tilbringer den fynsk-fødte greenkeeper stort set alle sine vågne timer på golfbanen i Silkeborg Ry Golfklub, hvor hun udover at passe sit arbejde også spiller golf to-fire gange om ugen. - Jeg har overvejet om jeg ikke bare skal betale husleje i Silkeborg Golfklub i stedet for, siger hun med et grin. Sophie Colding har været en del af greenkeeper-faget siden 2001, hvor hun som 18-årig fik en lærlingeplads i Svendborg Golfklub. Sophie Colding smiler ved tanken om at skulle til Ryder Cup som frivillig.\n- Jeg var ikke så interesseret i det boglige, så jeg tog ud i golfklubben og hørte om de kunne bruge mig som lærling. Og det kunne de heldigvis, siger hun. Siden har greenkeeper-gerningen bragt hende vidt omkring i landet, og efter ophold i Golfklubben Lillebælt, Fredericia og Lyngbygaard er Sophie Colding nu havnet i Silkeborg Ry, hvor hun har været en del af staben siden 2013. Og hun befinder sig godt i den midtjyske klub, hvor hun har alle muligheder for at udleve sin passion for golf - både som greenkeeper og som spiller. - Jeg holder af at være i naturen og mærke den frihed det giver at gå rundt derude. Som greenkeeper elsker jeg at kunne vende mig om og se tilbage på det man har lavet og konstatere, hvor flot det er blevet, siger Sophie Colding, der netop har afsluttet sin arbejdsdag på en af de majdage, hvor solen bare har braget ned over “kontoret” i Silkeborg. - Sådan en dag som i dag glemmer man helt, at der findes dage, hvor det er koldt og man fryser, siger hun og gør opmærksom på, at det faktisk er ganske få dage om året. God at snakke med Sophie Colding er en af blot cirka 20-25 kvindelige greenkeepere i Danmark, og da Per Rasmussen fra Smørum i sidste udgave af Greenkeeperen sendte stafetten videre til Silkeborg, ville han gerne vide, hvordan det er at være en af de relativt få kvinder i branchen. Men for Sophie Colding fylder antallet af x og y-kromosomer ikke alverden.\nBanen i Silkeborg fungerer bĂĽde som kontor og legeplads for Sophie Colding.\n// ØVRIGE Men heller ikke det ser hun som noget specielt. - Det er godt at se, at der kommer flere kvinder ind i faget, men det betyder ikke noget for mig, at hun er kvinde. Jeg ser hende mere som en ny kollega. Maskinhåndtering er ikke sagen Sophie Colding har tænkt over, hvorfor der ikke er flere kvindelige greenkeepere, og i forbindelse med denne artikel satte hun sig for at undersøge sagen. - Jeg spurgte nogle af mine veninder om, hvorfor de mon troede, at der var så få kvinder i faget. Og efter at have talt med dem, tror jeg det primært handler om, at der er så meget maskinhåndtering. Det siger dem ingenting, og jeg tror det er med til at holde kvinderne væk, siger Sophie Colding, som hverken holder sig væk fra maskiner eller golfbane. Men hvordan undgår man at blive mæt af golf og græs, når man har valgt at dyrke sin hobby på det sted, hvor man også har sin daglige arbejdsplads? - Nogle gange skal man lige vælge sine spillemakkere med omhu. Det kan blive for meget at tale om arbejde hele tiden, så indimellem er det også rart bare at kunne snakke om, hvad man har fået til aftensmad i går, siger greenkeeperen, som har handicap 6,3 og spiller på Silkeborgs divisionshold. - Jeg føler mig mere som greenkeeper end som kvinde, og jeg synes vi er meget ligeværdige her i Silkeborg. Det eneste jeg mærker til det er, hvis der er nogle af mine unge kolleger, som har personlige problemer. Så er det ofte mig, de kommer til, og en gang imellem beder de mig også om at komme med, hvis de har en samtale med ledelsen. De føler måske, at det er nemmere at snakke med mig, så på den måde bidrager jeg måske med noget, fordi jeg er kvinde, siger Sophie Colding, som også har det fint med den måde der bliver talt til hinanden på i teamet. - Jeg synes ikke tonen er specielt hård. Den er måske lidt mere direkte, men jeg kender også mænd, som ikke bryder sig om en hård tone, siger Sophie Colding, som netop har fået en kvindelig kollega i form af en ny lærling.\nStore ting i vente I slutningen af august skal Silkeborg Ry Golfklub lægge græs til årets udgave af Made in Denmark, og allerede nu kan Sophie Colding mærke, at der er noget stort på vej. - Vi er begyndt at arbejde mere intenst på banen - især på greens, hvor der stilles nogle strenge krav fra Europatouren. Og jeg kan også mærke det på omgivelserne og medlemmerne. Vi er blevet lidt mere interessante, og folk spørger mere ind til banen og vores arbejde end de plejer, siger Sophie Colding, der ikke regner med at få tid til at se golf under Made in Denmark. - Nej, jeg får ikke set alverden. Jeg skal op før fanden får sko på og ud og klippe om aftenen, så det bliver måske højst til lidt tv, siger hun.\nGreenkeeper i Silkeborg Ry Golfklub (banen i Silkeborg)\nKarriere:\t2001-2004: Svendborg GK (lærling). 2004-2005: Fredericia GK (lærling). 2006: GK Lillebælt. 2007-2008: Aarhus Aadal. 2009-2013: Lyngbygaard Golf. 2014-: Silkeborg Ry GK. Hobbies:\tGolf, bøger, film og sport - med forkærlighed for Bjerringbro-Silkeborg (håndbold) og AGF (fodbold).\nSophie Colding har været frivillig i Made in Denmark i Himmerland de seneste fire år.\nOg når europatouren har forladt Silkeborg, kan Sophie Colding så begynde at rette blikket mod en ny stor oplevelse. De sidste fire år har hun været frivillig på driving rangen under Made in Denmark i Himmerland, så sådan lidt for sjov sendte hun sidste forår en ansøgning til europatouren i håbet om at blive frivillig til Ryder Cup, der spilles på Golf National i Paris fra 28.-30. september. - I september sidste år fik jeg så en mail med beskeden om, at jeg skal være frivillig på driving range under Ryder Cup. Jeg var helt ude af mig selv af glæde, fortæller Sophie Colding, som får til opgave at servicere spillerne og deres caddies og ikke mindst sørge for, at de får arbejdsro. - Der er ikke noget sted, hvor man kommer tættere på spillerne, og det vil jeg langt hellere end at gå rundt med et skilt ude på banen, siger Sophie Colding, som altså kan se frem til nogle travle - men fede - uger i selskab med kollegerne, Thomas Bjørn, Tiger Woods og alle de andre store stjerner. //\nGreenkeeper Få din nye elev i ny mesterlære! Så bliver din elevs grundforløb erstattet med praksis – det vil sige, at eleven starter sin uddannelse med praktisk oplæren på jeres golfbane og kommer derfor hurtigere ud at arbejde for jer!\nHør mere om mulighederne Hvem skal have stafetten? - Jeg sender stafetten videre til chefgreenkeeper Kenneth Mel Jensen fra Hirtshals Golfklub. Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan det er at arbejde i en forholdsvis lille golfklub med begrænsede budgetter og hvordan man bevarer den faglige stolthed, hvis man er afhængig af frivillige for at få tingene til fungere?\nKontakt Annie Sønderby på tlf. 2120 7196 eller via e-mail: ansb@amunordjylland.dk\nUddannelsesstrategi Bestyrelsen har henover vinteren fået udarbejdet en uddannelsesstrategi, som kort introduceres\nnde le gge Gru\nler o prog g færdig ram g til u ørelse a ge 4 f 6\nar å ret b u\nd t på\nn em af 6 ls e 5 o g tte s æ u ge ast l af f ut ti Planlægning np og i til uge 46\ne lin er ad ep De nke e e Gr\ne lin ad De g g dlæ\nøder i regionerne\nru dd G an ru ne nd lse læ sa gg kt ivi en te de t le de r\næg ndl Gru\nher. Der er lavet et årshjul, som viser tidspunkter for forskellige deadlines.\nt af ling m a Inds\nn aø em\ne lin er ad ep De nke ee Gr\nVigtige deadlines DGA\nge 46 vil forsat være den store, årlige ”Hvad sker der i branchen” uge, hvor vi vil forsøge at fange de ting, som rører sig, gå i dybden med nogle emner og meget gerne udfordre os alle lidt. For at kunne få en fornemmelse af, hvilke emner, der skal tages op i uge 46, bruger vi perioden fra sidste års uge 46 til hen midt på sommeren på at samle op og mærke efter, hvad der er aktuelt. I den forbindelse har vi brug for, at Jer derude, meddeler os, hvad der kan være aktuelt.\nhåber vi at kunne tilbyde mere fagspecifikke ledelseskurser, både i Jylland og på Sjælland. Tanken om en decideret diplomuddannelse er ikke arkiveret, men det har knebet voldsomt med interessen, så lige nu ”hviler” den.\nUge 5 og 6 vil fremover være de to uger, hvor der vil blive mulighed for at dykke dybere ned i emner, som der viser sig at være mest ”Hotte”. Begge uddannelsessteder, Sandmosen og RTS Vilvorde, vil have mulighed for at udbyde disse kurser, men det siger sig selv, at der skal være et fornuftigt antal tilmeldinger for at kurserne kan tilbydes.\nStrategi: •\tEfteruddannelse af greenkeepere lægges primært i ugerne 5, 6 & 46 •\tDet er et ønske at etablere en model, der kan medvirke til at udvikle ledelseskompetencer hos greenkeepere. F.eks •\tDen grundlæggende leder – bruges som en platform. Gennemføres fra november til marts.\nPå ledelsessiden, er det planen, at der udbydes ”Grundlæggende ledelse”, som er grundlæggende. På længere sigt\nKort sagt, uddannelsesstrategien bygger på det, som sker i vores hverdage, hvad enten vi er elever, greenkeepere eller chefer. Så hold jer endelig ikke tilbage med jeres inputs. Vi skal bruge hele året til udvikling og videndeling\nFokus på efteruddannelse af greenkeepere\nDGA’s Uddannelsesstrategi I DGA er der stor fokus på aktiviteter, som kan medvirke til at støtte danske greenkeepere i en løbende kompetenceudvikling. med den enkelte I bestyrelsen er der fokus på at sikre en løbende dialog greenkeeper, for herved at være på forkant med uddannelsesønsker. lsesinstitutioner, DGU og Endvidere er der fokus på samarbejdet med uddanne vil det give mulighed for et andre aktører. Ved at udvikle et nært samarbejde,gi. samlet tiltag mod en målrettet uddannelsesstrate kan medvirke til at udvikle Endelig har DGA et netværk af ressourcepersoner, som for at viden delingen blandt greenkeepere. I denne viden deling gives der mulighed indsamle konkrete uddannelsesønsker.\nMarkedsføring til inspiration Formandens ”Klumme” i”Greenkeeper en” : • I juni bladet beskrives DGA’s udda nnels esstrategi – med bl.a. det årshjulet m.m til at alle indsender ideer til uge 46, . opfordre uge 5 & uge 6 • I september bladet beskrives de tema er der skal behandles – ” der komm på. Jeg tænker at det omtalte uddannels er kød og blod” eskatalog kunne være på midtersid september bladet – hvert år. erne i Jeg tænk er ikke det er en god ide at lave et datab det i bladet – kan alle altid finde det lad…..Er – dernæst er det også altid på deres og bladet er et alle gemmer…. hjemmeside – • I december bladet kommer der en ny side – med bl.a. evaluering af uge fokus på uge 5 & 6 – måske endda er 46 – samt ekstra vi klar med et ”skoleskema” • I marts bladet evaluering af uge 5 &\n6 – samt evt. fokus på regionsmøder\n•\tDer udvikles nogle moduler med temaerne servicestrategi, økonomi og service dilemmaer. Disse moduler anvendes som et ekstra tilbud ud over den grundlæggende leder •\tUddannelsesaktiviteterne udarbejdes i nært samarbejde med greenkeeperne. Konkret tænkes følgende: •\tIndsamling af uddannelsesønsker sker primært i marts til juli. •\tFra august til oktober sammensættes temaer til DGA ugen og input til uge 5 og 6 •\tUnder DGA ugen fremlægges udviklingstemaer og uddannelsesinput præsenteres\nog erfamøder .\n•\tFra november og frem til marts gennemføres definerede uddannelsesaktiviteter Ud over uddannelsesaktiviteter deltager DGA i adhoc gruppen om efteruddannelse. Her deltager formanden for uddannelsesudvalget. Dette arbejde giver mulighed for løbende tilpasning af EUD uddannelsen og de nationale AMU kurser Endelig deltager udvalgte DGA medlemmer i skolernes LUU udvalg. Herved sikres at uddannelserne gennemføres optimalt på den enkelte skole. //\nTonsvis af sand gør underværker Made In Denmark-banen i Silkeborg vil være topdresset til perfektion, hvis vejrguderne ellers vil være venligsindede de næste to måneder AF JENS CHRISTENSEN\nhefgreenkeeperen i Silkeborg Ry Golf Club, 51-årige Stig Helm-Petersen, har prøvet meget i løbet af 41 år i branchen. Han startede nemlig som 10-årig, hvor han allerede sad på en klippemaskine i Mollerup Golf Club i Aarhus, hvor hans far, Carsten Helm-Petersen, var chef for greenkeeperstaben. Stig Helm-Peterserns usædvanligt lange greenkeeperliv har ført til mange spændende opgaver, men ingen af dem matcher dette års altoverskyggende opgave for ham - at lede og fordele arbejde med at klargøre vest- og sydsløjferne på Silkeborg-banen til European Tour-turneringen Made In Denmark fra torsdag den 30. august til søndag den 2. september. - Det er efterhånden et år siden, jeg blev klar over, at Made In Denmark-turneringen var på vej til at blive flyttet fra Himmerland til Silkeborg i 2018, selvom nyheden først blev\nChefgreenkeeper Stig Helm-Petersen med 10 af sin 14 mand store daglige greenkeeperstab. Fra venstre Jonas Christensen, Lene Hansen, Per Bendsen, Stig Helm-Petersen, Allan Knudsen, Dan Bak Møller, Tomasz Strzelczyk, Ole Adamsen, Henning Frandsen, Karsten Kastrup, og Niels Pallesen. På billedet mangler fire greenkeepere: Sophie Colding, Ole Høegh Pedersen, Niklas Lynge Wendelboe og Jørgen Gram. Foto: Per Pedersen.\noffentliggjort under Made In Denmark i Himmerland sidst i august 2017, fortæller Stig-Helm Petersen. Forhandlingerne om at flytte turneringen til Silkeborg startede midt på sommeren og faldt allerede på plads inden 2017-udgaven. Under denne havde Stig Helm-Petersen for første gang besøg af European Tours agronomiske konsulent, Eugene Hennessy, som aldrig var i tvivl om, Silkeborg-banen kan sættes op, så nogle af Europas bedste golfspillere får deres sag for. Helvedesmaskine - Jeg fik allerede dengang at vide, at bolden skal kunne trille 11,5 fod på stimpmeteren, mens turneringen står på, og den sag har vi arbejdet på hele den forløbne del af indeværende sæson, forklarer Stig Helm-Petersen. European Tours turneringsledelse kræver hårdere greenoverflader, end vi normalt kan præstere i det våde dan-\nske klima, og derfor har vi i år vertikalskåret vores greens mere end nogensinde før og fyldt rillerne med sand. Det har vi kunnet gøre i én og samme procedure, fordi vi ved sæsonens start investerede i en brugt, australsk Graden CSI-maskine, som to af mine greenkeepere hentede med en varevogn med pick up-lad i London-området, en tur, de gjorde på 34 timer, selvom de måtte køre helt til Frankrig og tage jernbanetoget frem og tilbage under Den Engelske Kanal. Graden CSI-maskinen er speciel, fordi den udover rilleskæringen og sandopfyldningen også i samme arbejdsgang fjerner filt og eventuelle småpukler, så greenerne bliver både flade og glatte. Foreløbig har vi brugt omkring\n// FAGLIGT Silkeborg-banen har to kvindelige greenkeepere, Sophie Colding og Lene Hansen, som her viser Graden-maskinen, som skærer riller i greens og fylder sand i rillerne i samme procedure. Foto: Per Pedersen.\n150 tons tørret sand til topdressing - mod maksimalt 100 tons i en almindelig sæson. Dét har gjort underværker at dynge vores greens til med sand, en gene, som vores medlemmer heldigvis har taget med godt godt humør og uden de store protester, selvom de har puttet på sand det meste af sæsonen. Stig Helm-Petersen fortsætter: - Det kræver faktisk så mange armkræfter at styre den tunge Graden CSI’er, at mine greenkeepere kalder den for en »helvedesmaskine.« Men den hjælper os til gengæld helvedes godt på langt sigt - til Made In Denmark. Af nyheder i maskinparken skal også nævnes, at man har investeret i seks nye singleklippere, ligesom Toro har stillet en række af sine demomaskiner til rådighed og brug, hvis nogle af klubbens maskiner f.eks strejker midlertidigt. Stubbe-opfræsning Det har desuden været nødvendigt for Stig Helm-Petersen at leje en anden maskine, som hverken han eller hans stab har brugt før. Det gælder en Toro-stubfræser, som er brugt til at pløje omkring 1000 stubbe op i skovkanterne, så tilskuerne til Made In Denmark ikke skulle falde over sådanne stubbe i den store trængsel, der ventes udenfor afspærringerne til fairways. Dermed er det også blevet nemmere at klippe græsset i skovkanterne, hvor tilskuerne primært kommer til at færdes. Desværre har vejrguderne ikke været Stig Helm-Petersen særligt venligsindede i den forløbne del af sæsonen, og dét har vanskeliggjort forarbejdet til Made In Denmark. For det første forblev frosten længe i jorden i starten af sæsonen, og for det andet fik banen ikke en dråbe regnvand i den rekordtørre og rekordvarme maj, som Danmark oplevede. Dertil kommer, at Stig Helm-Petersen har haft akutte problemer med pumpestyringen af sit automatiske vandingsanlæg, så han i en periode ikke har kunnet vande fairways 62\nså meget, som han egentlig gerne ville. Når disse linier læses, skulle en ny pumpestyring gerne være på plads, så chefen ikke mere skal starte og slukke styringen manuelt tidlig morgen og sen aften - og håbe det bedste. Klipning med lygter Stig Helm-Petersen lukker Made In Denmark-banen søndag den 12. august - 18 dage før turneringen begynder. Det sker for at returfe fairways på alle 18 huller, så de ikke ser slidte ud for tourspillerne. Fairways klippes derefter ned til 10 millimeter, mens semiroughen trimmes til halvanden tomme - i underkanten af fire centimeter. Turneringsledelsen har ikke krævet noget first cut mellem fairway og semirough. Det forventes, at hele banen både skal klippes tidligt om morgenen og sent om aftenen, hvis vejret tillader det. Hvis første spillestart sker kl. 7, betyder det, at greenkeeperne starter klipningen kl. 3 - med pandelygter! Til daglig opererer Stig Helm-Petersen med en stab på 14 medarbejdere, men under Made In Denmark-ugen udvider han staben til mindst det dobbelte antal. Det sker med hjælp fra udlærte greenkeepere fra andre klubber - frivillige, der kun får kost og logi for at arbejde hele Made In Denmark-ugen. De indlogeres alle i husvogne på banen - tæt på maskinhallerne. Ingen private biler får nemlig adgang til banens parkeringsplads, som helt og holdent okkuperes af European Tours eget tv-produktionsselskab. Alle andre må parkere på motorbanen Jyllands-Ringen, som ligger en kilometer fra golfbanen, og hvorfra der bliver direkte adgang til Made In Denmarks eneste publikumsindgang. 100.000 kr. ekstra Stig Helm-Petersen har i forberedelserne til Made In Denmark fået god hjælp af sin chefgreenkeeperkollega i Himmerland Golf & Spa Resort, Johnny Kristensen, som sammen med sin stab de seneste fire år har præpareret\nBackTee Course i Himmerland til Made In Denmark-turneringen. De har kendt hinanden i mange år, idet Stig HelmPetersen i sin tid kom i lære hos netop Johnny Kristensen, da denne var chefgreenkeeper i Mollerup Golf Club, hvor han havde afløse Stigs far. - Jeg har naturligvis fået gode råd og god vejledning af Johnny, som især har informeret mig om, hvad man kan løbe ind i af problemer under turneringen, og om hvordan man løser sådanne akutte problemer. Jeg håber ikke, vi oplever for meget regnvejr under turneringen, for det betyder, at vi i hele greenkeeperstaben nærmest kommer til at arbejde i døgndrift. Heldigvis bruger vi både på greens og fairways to slags gødningstyper, som i våde perioder dræber ormeskud, så i den henseende har vi i hvert fald garderet os maksimalt. Stig Helm-Petersen anslår, at hans gødningsbudget i denne sæson vil ligge 100.000 kroner over, hvad det gør i en normal sæson for begge klubbens baneanlæg - i Silkeborg og Ry. De 100.000 kroner er simpelthen brugt ekstra på Made In Denmark-banen. - Jeg kan ikke garantere, at alle detaljer bliver perfekte under de fire Made In Denmark-turneringsdage, men jeg til gengæld kan garantere, at vi alle i greenkeeperstaben gør vores bedste og håber så, at dét vil stille alle tilfredse, slutter Stig Helm-Petersen, som to gange har haft besøg af European Tours turneringsdirektør, Mikael Eriksson, og tourens agronomiske konsulent, Graeme MacNiven, og som får det endnu en gang midt juli - halvanden måned før turneringstarten - hvor de forhåbentlig oplever, at der er udsigt til en perfekt Made In Denmark-bane sidst i august. //\nGreenkeeper Dan Bak Møller i gang med Toro-stubfræseren, som har pløjet omkring 1000 stubbe op i skovkanterne, så tilskuerne til Made In Denmark skulle falde over dem. Foto: Per Pedersen.\nStig Helm-Petersen (th) har to gange haft besøg af European Tours agronomiske konsulent, Graeme MacNiven. I forgrunden fuglebadet, som i sin tid stod i baghaven hos forældrene Thomas Bjørn, som i en tidlig alder kunne chippe golfbolde op i fadet. Foto: Per Pedersen.\nmedlemmer Semler Agro A/S\nRene Juel Andersen,\n40 år den 12. juli\n20 år den 1. september\n50 år den 20. juli\n50 år den 21. august\n40 år den 7. september\nSekretariatet er ferielukket i hele juli måned Rigtig god sommer til alle De bedste hilsner Vibeke\nEn spændende ombygning! Kræver nye maskinløsninger – TORO Myride Korsør Golf klub Som skåret ind i landskabet ligger Korsør golfbane smukt placeret i udkanten af Halskov by langs Korsør Nor. Fra mange af hullerne er der et fantastisk udsyn til både Korsør by, Korsør Nor og naturligvis til Storebæltsbroen. Korsør Golf består af den oprindelige Old Course med 18 huller og den noget nyere Harboe Course med 9 huller. Stort projekt igangsat I løbet af sæsonen 2017 igangsatte Korsør golf en renovering af Old Course. Der blev udarbejdet en Masterplan af Phillip Spogaard, og projektet blev sat i gang i efteråret 2017. ”At være en del af en større banerenovering er en voldsom opgave. Der opstår ofte uforudsete ting, der kræver hurtige beslutninger”, forklarer Chefgreenkeeper Niels Andersen, og fortsætter: ”Projektet har været og er stadig en spændende proces at være en del af, og når vi ved at resultatet bliver perfekt, så er den ekstra arbejdsindsats ligegyldig.” En ny maskine på markedet I sommeren 2017 introducerede Toro en opdatering til deres allerede omfattende Zero Turn program. ”Zero Turn maskiner bliver i højere og højere grad anvendt til professionelle opgaver grundet høj produktivitet og lave driftsomkostninger”, udtaler salgschef Lars Rævsager. ”Eneste udfordring med denne type maskine har reelt set kun været førerkomforten, da brugeren sidder på en maskine, der oftest er uden reel affjedring og nærmest lige over de trækkende baghjul. Dette faktum gør kørsel r på ujævne overflader noget ubekvemt – på de større modeller eftermonteres der derfor oftest luftaffjedrede sæder med indbygget plandæmper.”\nringes” fortæller Lars Rævsager og slutter: ”Toro har valgt at affjedre selve platformen hvorpå sædet er monteret. Dette betyder, at brugeren træder op i en komplet affjedret platform, som kan reguleres alt efter brugerens vægt.” Den perfekte løsning I forbindelse med ombygningen på Korsør golf er der opstået arbejdsopgaver, der har betydet at der simpelthen ikke var plads til klubbens eksisterende Toro maskinpark. ”Vi havde brug for en mindre, fleksibel og komfortabel maskine, som kan kører de steder hvor vores Groundsmastere er for brede” forklarer Niels Andersen. ”Toro’s nye Myride system er simpelthen perfekt. Komforten er optimal og klipperesultatet perfekt. Jeg er slet ikke i tvivl om at denne maskine kommer til at aflaste os mange steder på banen.” Demomaskiner på lager I forbindelse med introduktionen af de nye maskiner har Reesink Turfcare DK A/S naturligvis hjemtaget et udvalg af de nye Myride modeller, så der vil være rig mulighed for at afprøve maskinerne på egen jord. Kontakt Salgschef Lars Rævsager for yderligere information. //\nToro har erkendt udfordringen, men vil ikke lade en affjedring forringe klipperesultatet, som man ser ved andre mærker på markedet. Oftest ses en løsning hvor selve rammen er affjedret, men da klippehøjden bestemmes af rammens position, vil klippehøjden derfor ændre sig når maskinen fjedrer. Godt for brugeren – skidt for klipperesultatet! ”Toro’s Myride er simpelthen det bedste fra to verdner. Man er sikret optimal førerkomfort uden at klipperesultatet forChefgreenkeeper Niels Andersen.\nGreenkeeperen nr2 2018