Vedtagne tekster - Tirsdag den 22. april 2008 - Organdonation og -transplantation - P6_TA(2008)0130\nDokumentforløb : A6-0090/2008\nEuropa-Parlame ntets beslutning af 22. april 2008 om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (2007/2210 (INI))\n- der henviser til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, litra a),\n- der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om organdonation og -transplantation: EU's politikforanstaltninger (KOM (2007)0275) og til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene som bilag til meddelelsen med et sammendrag af konsekvensanalysen SEK(2007)0705,\n- der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF af 31. marts 2004 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler(1) ,\n- der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(2) ,\n- der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor(3) ,\n- der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug(4) ,\n- der henviser til Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer om transplantation af menneskelige organer,\n- der henviser til Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin samt til tillægsprotokollen vedrørende transplantation af organer og væv af menneskelig oprindelse,\n- der henviser til Europarådets rapport "Meeting the organ shortage. Current status and strategies for improvement of organ donation" (1999),\n- der henviser til Europarådets rapport "Guide to the safety and quality assurance for organs, tissues and cells"(5) ,\n- der henviser til et dokument fra det første møde mellem nationale eksperter om organdonation og -transplantation på fællesskabsniveau(6) , afholdt i Bruxelles den 13. september 2007,\n- der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Retsudvalget samt til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0090/2008),\nA. der henviser til, at behovet for organtransplantation i Den Europæiske Union er steget støt, og at det er steget hurtigere end antallet af organer, der doneres; der henviser til, at mere end 60 000 patienter med behov for transplantation står på venteliste i EU, og at et stort antal patienter dør som følge af den konstante mangel på organer; der henviser til, at stigningen i antallet af donorer ikke fører til en reduktion af ventelisterne,\nB. der henviser til, at organhandel, -kommercialisering og transplantationsturisme, som er uforenelig med respekten for den menneskelige værdighed, er i hastig udvikling; der henviser til, at der er en forbindelse mellem organmangel og organhandel, og at det er nødvendigt med flere oplysninger om organhandel,\nC. der henviser til, at der ofte ses stort på sikkerheden i forbindelse med illegal, kommerciel organtransplantation, hvilket kan bringe både donorens og modtagerens liv i fare,\nD. der henviser til, at fire medlemsstater stadig ikke har ratificeret FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, at fem medlemsstater ikke har ratificeret tillægsprotokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn (Palermoprotokollen), at ni medlemsstater ikke har ratificeret FN's valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder, der vedrører salg af børn, børneprostitution og børneporno, og at 17 medlemsstater ikke har ratificeret Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel,\nE. der henviser til, at selv om handel med organer for indeværende menes at foregå i et forholdsvis begrænset omfang i sammenligning med de øvrige former for illegal handel, er handel med organer og væv et stigende globalt problem, der opstår inden for og på tværs af nationale grænser og er styret af efterspørgslen (med anslået 150-250 tilfælde om året i EU),\nF. der henviser til, at handel med organer og væv er en form for menneskehandel og dermed en alvorlig overtrædelse af de grundlæggende menneskerettigheder, navnlig den menneskelige værdighed og fysisk integritet, og at handel med organer og væv kan undergrave borgernes tillid til det lovlige transplantationssystem, hvilket kan risikere at øge manglen på organer og væv, der doneres frivilligt,\nG. der henviser til, at kvalitet, sikkerhed, effektivitet og gennemsigtighed er af afgørende betydning, hvis samfundet skal høste de fordele, der er forbundet med transplantation som behandlingsform,\nH. der henviser til, at organtransplantation er den eneste mulige behandling af organsvigt såsom lever-, lunge- og hjertesvigt og den mest omkostningseffektive behandling af nyresvigt; der henviser til, at organtransplantation giver mulighed for at redde liv og tilbyde en bedre livskvalitet,\nI. der henviser til, at der er store forskelle mellem og i medlemsstaterne med hensyn til antallet af transplantationer og organernes oprindelse (fra levende eller afdøde donorer) samt uoverensstemmelser i kvalitets- og sikkerhedskravene for organdonation og -transplantation, samtidig med at transplantationer er organiseret forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket fører til uens standarder i EU,\nJ. der henviser til, at medlemsstaterne har forskellige retlige rammer (nogle medlemsstater har opt-in- og andre opt-out-systemer), og at erfaringerne i forskellige medlemsstater viser, at lovgivningens effekt på antallet af donorer er ret begrænset,\nK. der henviser til, at alternativet til transplantation ofte er intensiv behandling, hvilket er ubehageligt for patienten og udgør en belastning for sundhedssystemet og for patientens familie og plejere,\nL. der henviser til, at organdonation og -transplantation er følsomme og komplekse spørgsmål, som ud over medicinske aspekter også har juridiske og etiske aspekter, og at civilsamfundet derfor bør inddrages fuldt ud i udviklingen på området,\nM. der henviser til, at brug af organer som behandlingsmetode indebærer en risiko for at overføre infektionssygdomme og andre sygdomme,\nN. der henviser til, at der allerede udveksles en del organer mellem medlemsstaterne, og at der allerede eksisterer forskellige europæiske organudvekslingsorganisationer (som f.eks. Scandiatransplant og Eurotransplant),\nO. der henviser til, at der bør tages hensyn til de positive erfaringer, der er gjort (f.eks. med den spanske model, det belgiske GIFT-projekt, DOPKI og Alliancen for Organdonation og -Transplantation (Alliance-O)),\nP. der henviser til, at offentlig bevågenhed samt konkret og positiv information og fagfolks avancerede undervisnings- og kommunikationsfærdigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at øge viljen til at donere organer,\nQ. der henviser til, at der bør indføres effektive sundhedsforanstaltninger for at fremme tidlig påvisning og behandling af kroniske sygdomme, der medfører organsvigt, som f.eks. kronisk nyresygdom, således at færrest muligt fremover får brug for organtransplantationer;\n1. glæder sig over Kommissionens ovennævnte meddelelse, der indeholder et prisværdigt forslag om en integreret tilgang bestående af tre foranstaltninger;\nEt retligt instrument\n2. ser frem til Kommissionens forslag til direktiv om fastsættelse af kvalitets- og sikkerhedsstandarder ved donation, udtagning, testning, opbevaring, transport og tildeling af organer i EU samt af de nødvendige midler til opfyldelse af disse standarder; understreger dog, at den kommende lovgivningsmæssige ramme ikke bør skabe en yderligere administrativ byrde for medlemsstaterne eller for tjenesteyderne, ligesom den heller ikke må true brugen af eksisterende god praksis eller praksis, der er tilpasset de fremherskende forhold i de enkelte medlemsstater, eller indeholde krav, der ville føre til en nedgang i antallet af potentielle og nuværende donorer;\n3. påpeger, at det nye direktiv bør supplere og styrke medlemsstaternes bestræbelser på at nå frem til en aktiv og effektiv koordinationsmetode uden at forhindre, at strengere foranstaltninger indføres eller opretholdes;\n4. understreger, at direktivet bør tage hensyn til fremskridtene inden for lægevidenskaben;\n5. udtrykker bekymring over, at der ikke er tilstrækkelig mange organer til rådighed til transplantation til at opfylde patienternes behov; mener, at den største udfordring, medlemsstaterne står overfor med hensyn til organtransplantation, er at reducere manglen på organer (og donorer); henviser til, at tusinder af patienter for indeværende er opført på ventelister, og at dødelighedstallene er høje;\n6. bemærker, at allokeringen af organer bør ske på grundlag af patientens medicinske evne til at acceptere organerne, og at forskelsbehandling på baggrund af handicap, som ikke har nogen indflydelse på patientens mulighed for at acceptere et organ, ikke må tolereres;\n7. påpeger, at organdonation er en gave; understreger derfor, at selv om det er yderst vigtigt at finde en løsning på den alvorlige organmangel i EU, skal den frie beslutning om at donere eller ikke donere et organ ligeledes respekteres og beskyttes;\n8. konstaterer, at der er betydelige forskelle i EU med hensyn til organernes oprindelse (afdøde eller levende donorer), store forskelle hvad angår medlemsstaternes succes med at øge deres pulje af donorer, uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne med hensyn til kvalitets- og sikkerhedskrav, forskellige måder at organisere organdonation og -transplantation på og forskelle i uddannelse og erhvervsuddannelse af medicinsk og paramedicinsk personale; mener, at misforholdene til dels kan forklares med en kombination af økonomiske, strukturelle, administrative, kulturelle, etiske, religiøse, historiske, sociale og lovgivningsmæssige faktorer, skønt den kritiske faktor synes at være den måde, hvorpå hele processen frem mod donation og transplantation er tilrettelagt;\n9. er derfor overbevist om, at der er et betydeligt potentiale med hensyn til at dele ekspertisen mellem medlemsstaterne med henblik på at øge donorantallet og give lige adgang til transplantation i hele EU; ser således frem til Kommissionens handlingsplan for tættere samarbejde mellem medlemsstaterne med sigte på at:\n- øge antallet af organer, der stilles til rådighed\n- forbedre transplantationssystemernes effektivitet og tilgængelighed\n- skabe større bevidsthed i offentligheden\n- garantere kvalitet og sikkerhed;\n10. understreger derfor, at det er yderst vigtigt, at der etableres velstrukturerede operationelle systemer, og at man fremmer vellykkede modeller i og mellem medlemsstaterne og, hvor det er relevant, på internationalt niveau; foreslår, at operationelle systemer bør omfatte passende juridiske rammer, teknisk og logistisk infrastruktur, psykologisk og organisatorisk støtte og en hensigtsmæssig organisationsstruktur både på og over hospitalsniveau, udstyret med højt kvalificeret personale og parret med klare bestemmelser om sporbarhed og et retfærdigt og effektivt allokeringssystem, der sikrer lige adgang til transplantationer;\nFlere organer til rådighed\n11. påpeger, at medlemsstaterne er ansvarlige for deres egne retlige modeller; bemærker, at der eksisterer to modeller i EU, som hver især har forskellige varianter; anser det for unødvendigt at tilpasse eller harmonisere retssystemerne; opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse deres lovgivning, så der er mulighed for at udpege en retlig repræsentant, der kan træffe beslutning om donation efter en persons død;\n12. opfordrer medlemsstaterne til at udnytte det fulde potentiale for organdonationer fra afdøde donorer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at investere mest muligt i en forbedring af deres organisationssystem ved at:\n- informere, uddanne og træne medicinsk og paramedicinsk personale,\n- støtte hospitalerne økonomisk, så de kan ansætte "interne transplantationskoordinatorer" (læger, der arbejder i intensivafdelinger, og som støttes af et medicinsk team), der har til opgave aktivt at identificere potentielle donorer og kontakte deres familier,\n- gennemføre kvalitetsforbedringsprogrammer i alle hospitaler eller hospitalsnetværk i EU, hvor der er et klart organdonationspotentiale;\n13. anmoder medlemsstaterne om med henblik på at øge antallet af organer, der er til rådighed, at vurdere brugen af en "udvidet" donorgruppe (f. eks. ældre donorer, donorer med visse sygdomme), idet der tages højde for kvalitets- og sikkerhedsaspekterne;\n14. mener, at der kan foretages transplantationer med et organ, som ikke er optimalt; i så fald er det dem, der udfører transplantationen, der i samråd med patienten og/eller patientens familie må træffe beslutning om brugen af organer til de enkelte patienter på baggrund af en analyse af de dermed forbundne risici og fordele;\n15. anmoder medlemsstater, der tillader levende donation, om at tage hensyn til kvalitets- og sikkerhedsaspekterne; understreger dog, at levende donation bør ses som et supplement til donation fra afdøde;\n16. anerkender, at når donorpuljen er udvidet, vil lægerne måske være bekymrede over den øgede sandsynlighed for afstødning af organer og en gradvis forringelse af det transplanterede organs funktion; anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte metoder, der forebygger og behandler organafstødning, så den udvidede donorpulje trygt kan bruges af lægerne;\n17. anerkender, at bioteknologien allerede tilbyder løsninger til imødegåelse af risikoen for afstødning af transplanterede organer, f.eks. ved hjælp af behandlinger, der mindsker risikoen for afstødning, hvilket desuden vil øge antallet af organer, der er til rådighed, eftersom lægerne kan behandle eller endda forebygge afstødning; er af den opfattelse, at dette ville være med til at støtte den "udvidede" donorpulje ved at mindske de risici, der er knyttet til udvidede organprogrammer;\n18. anmoder medlemsstaterne om inden januar 2010 at ophæve enhver lovgivning om, at donororganer udelukkende må bruges i den pågældende medlemsstat;\n19. anmoder medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger, hvad angår teoretisk og praktisk uddannelse, teamwork og aflønning af transplantationskirurger;\n20. understreger betydningen af, at finansieringen af organudtagning og organtransplantation sker over en særlig budgetpost for at hindre, at dette aspekt afholder hospitalerne fra at foretage transplantationer;\n21. understreger behovet for at sikre, at organdonationer holdes strengt ukommercielle;\n22. støtter foranstaltninger, som sigter på at beskytte donorer og sikre, at organdonation fra et såvel medicinsk som psykologisk og socialt synspunkt sker uegennyttigt og frivilligt uden anden betaling end en kompensation, som udelukkende dækker godtgørelse for udgifter og ulemper i forbindelse med donationen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre anonymitet for afdøde donorer og for levende donorer, der ikke er familiemæssigt eller følelsesmæssigt knyttet til modtageren, hvor sådan organdonation er tilladt efter national lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til at definere de omstændigheder, hvorunder der kan gives en sådan kompensation;\n23. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at vedtage eller opretholde strenge retsforskrifter i forbindelse med transplantation af organer fra levende donorer, der ikke er i familie med modtageren, for at gøre systemet gennemskueligt og udelukke muligheden for ulovligt salg af organer og tvangsdonation; donation fra levende, ubeslægtede donorer skal således kun kunne ske i henhold til betingelser, der er fastsat i national lovgivning, og efter bemyndigelse fra en relevant uafhængig instans;\n24. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre levende donorer mod forskelsbehandling, navnlig i forbindelse med forsikringsordninger;\n25. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre refusion af levende donorers omkostninger til social sikring;\n26. mener, at den bioteknologiske udvikling, såfremt sporbarheden er sikret, måske i fremtiden vil gøre det muligt for forskerne at dyrke organer af eksisterende væv og celler, enten fra patienterne selv eller fra andre vævsdonorer; anmoder Kommissionen om at støtte denne forskning, som ofte udføres af EU's spirende små og mellemstore bioteknologiske virksomheder inden for kulturelle og etiske rammer, som er fastlagt i medlemsstaterne, i chartret om grundlæggende rettigheder og i Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin;\n27. konstaterer, at en række kliniske forsøg på mennesker har bevist effektiviteten af voksenstamcellebehandling i adskillige celleerstatningsterapier;\nTransplantationssystemernes effektivitet og tilgængelighed\n28. bemærker, at der ikke findes noget samlet system for indsamling af data om de forskellige typer af transplantation og deres resultater, selv om flere medlemsstater har indført tvungen registrering af transplantationer, og der også findes nogle frivillige registre; går stærkt ind for, at der oprettes nationale opfølgende registre over levende donorer, transplanterede patienter og transplantationsprocedurer; påpeger, at registrene skal ajourføres regelmæssigt og understreger, at det er vigtigt at kunne sammenligne dataene mellem medlemsstaterne;\n29. anmoder Kommissionen om at anbefale medlemsstaterne nogle retningslinjer for registrering for at sikre, at den registrerede person fremsender bestemte oplysninger om sin helbredsmæssige historie, og for at sikre donororganernes kvalitet og sikkerhed, eftersom registreringen ikke blot er en simpel navneregistrering, men har konsekvenser for både donor og modtager;\n30. opfordrer Kommissionen til at lette udviklingen af en række centrale tekniske og etiske standarder for håndtering af organdonations sikkerhed, kvalitet og effektivitet i forbindelse med donation og transplantation, der kan bruges som model for medlemsstaterne; anmoder Kommissionen om at etablere en EU-mekanisme, der kan fremme samordningen mellem medlemsstaterne i forbindelse med organdonation og -transplantation;\n31. mener, at en ekstra fordel ved et samarbejde mellem medlemsstaterne, som ikke fremhæves tilstrækkeligt i Kommissionens ovennævnte meddelelse, er den potentielle værdi af organudveksling mellem medlemsstaterne på baggrund af de medicinske og tekniske muligheder, idet der altid tages højde for de geografiske begrænsninger for sådanne udvekslinger og de potentielle konsekvenser for organets levedygtighed; understreger de positive resultater af internationale systemer og mener, at organudveksling kan være meget nyttigt, navnlig i forbindelse med vanskelige transplantationsprocedurer (f. eks. i forbindelse med meget sensitive eller akutte patienter og patienter med særlige sygdomme, som det er svært at finde en passende donor til);\n32. opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at gennemføre en undersøgelse af alle spørgsmål vedrørende organtransplantation for tredjelandsborgere i medlemsstaterne og til at udarbejde en adfærdskodeks, der indeholder regler og betingelser for tildeling af organer doneret af afdøde EU-donorer til ikke-EU-borgere;\n33. understreger, at det er nødvendigt med et godt samarbejde mellem sundhedssektoren og de kompetente myndigheder, og at et sådant samarbejde tilfører en merværdi; opfordrer Kommissionen til at gøre det lettere at indgå samarbejdsaftaler mellem nationale transplantationsorganisationer i medlemsstaterne, som omfatter samarbejde vedrørende retlige, etiske og tekniske aspekter; erkender, at der er situationer inden for transplantationsmedicin, som ikke kan håndteres tilstrækkelig godt i medlemsstater med en begrænset donorpulje; mener, at især små medlemsstater klart ville kunne drage nytte af et europæisk samarbejde;\n34. opfordrer til, at der indføres et EU donorkort som supplement til de eksisterende nationale ordninger;\n35. mener, at det er hensigtsmæssigt med et internationalt samarbejde for at fremme organers tilgængelighed og sikkerhed; påpeger, at generelle regler for bedste medicinske praksis, diagnoseteknikker og opbevaring ville være nyttige i denne henseende; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at støtte et sådant samarbejde og at anvende de generelle regler;\n36. understreger, at det er vigtigt at øge offentlighedens bevidsthed om organdonation og -transplantation, da dette kan gøre det lettere at finde frem til organdonorer og dermed øge antallet af organer, der er til rådighed; opfordrer derfor Kommissionen, medlemsstaterne og civilsamfundet til at gennemføre en strukturel forbedring af den måde, som organdonation fremmes på, blandt andet blandt unge mennesker i skolerne; foreslår i den forbindelse, at man bruger kendte personer (f.eks. sportsfolk) og undervisningspakker;\n37. påpeger, at information om organdonation og -transplantation bør formidles på en gennemskuelig, objektiv og neutral måde, hvor man beskæftiger sig med organdonationernes omfang, dvs. at donation kan omfatte donation af flere organer samt vævsdonation;\n38. understreger, at beslutningen om at donere et organ udelukkende skal være donorens, og at det er vigtigt at respektere dette, samt at organdonation skal betragtes som en gave fra et menneske til et andet; påpeger, at dette skal afspejle sig i det sprog, der bruges, så man undgår at anvende økonomisk terminologi, som giver det indtryk, at organer kan betragtes som en vare på det indre marked;\n39. opfordrer Kommissionen til at overveje en yderligere udvikling og udbygning af det eksisterende europæiske websted for organdonation(7) , samt Verdenssundhedsorganisationens (WHO) websted(8) , så det dækker alle medlemsstater, på samtlige officielle EU-sprog, for at gøre alle relevante oplysninger og data om organdonation og -transplantation tilgængelige;\n40. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at promovere en donordag; anbefaler, at der træffes foranstaltninger, som fremhæver de gode resultater og vigtigheden af transplantationer;\n41. er overbevist om, at en særdeles effektiv måde at øge antallet af tilgængelige organer på er at informere offentligheden bedre, også på lokalt og regionalt niveau; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og civilsamfundets organisationer, kirker og religiøse og humanistiske samfund til at deltage i disse bestræbelser på at øge offentlighedens bevidsthed om muligheden for organdonation under hensyntagen til særlige kulturelle træk i de enkelte medlemsstater; understreger den vigtige rolle, som registrerede donorer spiller ved at slå til lyd for organdonation blandt familiemedlemmer og venner og opfordre dem til selv at blive donorer;\n42. anerkender, at det er vigtigt at forbedre sundhedspersonalets kommunikationsfærdigheder, f.eks. ved at udarbejde retningslinjer for information; understreger behovet for en professionel holdning til kommunikation og for støtte fra eksperter på området; man bør især være opmærksom på budskabets indhold og på, hvordan man bedst behandler meget kontroversielle emner; understreger betydningen af regelmæssige møder med medierepræsentanter for at gøre opmærksom på de positive resultater og vigtigheden af transplantationer;\n43. bifalder oprettelsen af en "transplantationshotline" med et fælles telefonnummer, som administreres af en national transplantationsorganisation, hvis en sådan findes, og som 24 timer i døgnet er bemandet med kvalificerede og erfarne fagfolk, der hurtigt kan give relevante og nøjagtige medicinske og retlige oplysninger til alle berørte aktører;\n44. anmoder Kommissionen om at støtte forskningen i organdonation og -transplantation på tværs af de nationale grænser for at undersøge den betydning, som etnicitet, oprindelsesland, religion, uddannelsesniveau og social klasse har for beslutningen om at donere organer til transplantation; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om hurtigt at videreformidle resultaterne af forskningen med henblik på at informere offentligheden og rette op på misforståelser;\nForbedring af kvalitet og sikkerhed\n45. erkender, at det er yderst vigtigt at sikre kvaliteten og sikkerheden ved organdonation og -transplantation; påpeger, at dette vil have en effekt med hensyn til at reducere risikoen ved transplantation og derfor vil reducere de negative virkninger; mener, at initiativer vedrørende kvalitet og sikkerhed kunne indvirke på adgangen til organer og omvendt; opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaterne med at udvikle deres kapacitet til at indføre og udvikle nationale bestemmelser og tilsynsregler for at forbedre kvaliteten og sikkerheden, uden at dette får en negativ indvirkning på antallet af transplanterede organer, der er til rådighed;\n46. anerkender, at resultaterne efter transplantation og efter donation bør overvåges og evalueres; understreger, at man bør fremme fælles dataanalysemetoder blandt medlemsstaterne på grundlag af bedste gældende praksis for at skabe optimale muligheder for sammenligning af resultater mellem medlemsstaterne;\n47. anmoder medlemsstaterne om at øge overvågningstiden for transplantationspatienter til flere år, og helst så længe patienten lever og/eller det indopererede organ stadig fungerer;\n48. opfordrer Kommissionen til at afsætte midler under det syvende rammeprogram for at fremme forskning i bedre og mere præcise diagnoseteknikker, der muliggør tidlig og effektiv påvisning af farlige sygdomme som bl.a. hiv/aids og hepatitis, eftersom et vigtigt aspekt af organtransplantation er at garantere, at en række farlige faktorer og agenser ikke er til stede i donorens organer;\n49. påpeger, at der er en sammenhæng mellem organmangel og organhandel, idet organhandel underminerer troværdigheden af systemet med potentielle frivillige og ulønnede donorer; understreger, at enhver kommerciel udnyttelse af organer er uetisk og i strid med de mest grundlæggende menneskelige værdier; understreger, at organdonation af økonomiske årsager gør den gave, som et organ er, til en ren handelsvare, hvilket er en krænkelse af den menneskelige værdighedog i modstrid med artikel 21 i konventionen om menneskerettigheder og biomedicin og forbudt jf. 3, stk. 2, i chartret om grundlæggende rettigheder af Den Europæiske Union;\n50. anmoder Kommissionen om, at den i sine forbindelser med tredjelande kæmper mod handel med organer og væv, som bør gøres til genstand for et globalt forbud; dette gælder også transplantation af organer og væv fra mindreårige, mentalt handicappede og henrettede fanger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe øget opmærksomhed omkring dette spørgsmål i det internationale samfund;\n51. mener, at det for at bekæmpe organhandel i fattige dele af verden er nødvendigt at vedtage en langsigtet strategi med henblik på at fjerne de sociale uligheder, der ligger til grund for en sådan praksis; understreger, at det for at bekæmpe praksis med at sælge organer (navnlig i udviklingslandene) er nødvendigt at indføre sporbarhedsmekanismer for at forhindre, at disse organer kommer ind i EU;\n52. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at hindre "transplantationsturisme" ved at udarbejde retningslinjer for at beskytte de fattigste og mest sårbare donorer mod at blive ofre for organhandel og vedtage foranstaltninger, som forbedrer adgangen til lovligt fremskaffede organer gennem udveksling af ventelisteregistreringer mellem eksisterende organudvekslingsinstanser for at undgå opførelse på flere lister; anmoder Kommissionen om via området med frihed, sikkerhed og retfærdighed at fremme en fælles tilgang gående ud på at indsamle information om national lovgivning om organhandel og identificere de vigtigste problemer og mulige løsninger; påpeger, at der til dette formål må etableres et system for sporbarhed af og ansvarlighed for menneskeligt materiale;\n53. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til om nødvendigt at ændre deres straffelovgivning for at sikre, at de personer, der er ansvarlige for handel med organer, retsforfølges, bl.a. gennem sanktioner mod sundhedspersonale, der medvirker ved transplantation af organer, som er fremskaffet via organhandel; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at afholde potentielle organmodtagere fra at forsøge at købe sig til organer eller væv; understreger, at dette bør omfatte et eventuelt strafansvar for europæiske borgere, som har købt organer i eller uden for EU;\n54. opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forhindre sundhedspersonale i at lette handel med organer og væv (dvs. ved at henvise en patient til en udenlandsk transplantationsklinik, der kan være involveret i denne handel) og forhindre forsikringsselskaberne i at fremme aktiviteter, der direkte eller indirekte muliggør handel med organer, f.eks. ved at refundere udgifter til en ulovlig organtransplantation;\n55. mener, at medlemsstaterne bør sikre, at deres retshåndhævende myndigheder og sundhedspersonale modtager undervisning vedrørende organhandel for at sikre, at de underretter politiet om alle kendte tilfælde;\n56. anmoder medlemsstaterne om at undertegne, ratificere og gennemføre dels Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel og dels Palermo-protokollen, hvis de ikke allerede har gjort det;\n57. beklager, at Europol ikke har foretaget en undersøgelse af organsalg og -handel, idet det hævder, at der ikke findes dokumenterede tilfælde; henviser til rapporter fra Europarådet og WHO, som tydeligt viser, at organhandel også er et problem i EU's medlemsstater, og anmoder Kommissionen og Europol om at forbedre overvågningen i tilfælde af organhandel og drage de nødvendige konklusioner;\n58. anmoder Kommissionen og Rådet om at opdatere handlingsplanen for bekæmpelse af menneskehandel og lade en handlingsplan for bekæmpelse af handel med organer indgå i den for at muliggøre et tættere samarbejde mellem de berørte myndigheder;\n59. opfordrer endvidere til, at handlingsplanen henviser til korrekte og verificerede data vedrørende antallet, typen og oprindelsen af organer, der er genstand for ulovlig handel;\n60. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, WHO og Europarådet samt til medlemsstaternes parlamenter.\n(3) EUT L 201 af 31.7.2002, s. 37.\n(5) Tredje udgave, 2007.\n(6) SANCO C6 EFZ/gsc D (2007) 360346,\n(7) www.eurodonor.org (og/eller www.eurocet.org).


TIPS: Sådan får du mest ud af dine kvadratmeter i erhvervslokalerne\nSådan får du mest ud af dine kvadratmeter i erhvervslokalerne\nEn god arbejdsplads kræver god plads. Det gælder både i overført betydning, hvor det handler om at have plads til at udvikle sig som person og udvikle sine kompetencer, men det gælder også rent fysisk, hvor det er vigtigt at have plads til at arbejde. At have god plads er ikke altid ensbetydende med at råde over hundredvis af kvadratmeter.\nOfte handler det bare om at tænke kreativt.\nI følgende guide vil du få nogle tips til at udnytte pladsen bedst muligt i dit firmas erhvervslokaler.\nDet er ikke altid, at der er penge til både en stor konferencesal, en kantine og adskillige små mødelokaler. Oftest vil man slå nogle af disse rum sammen. Kantinen kan fx forvandles til et konferencelokale bare ved hjælp af en masse stole og en projektor.\nDet kan både være en tidsmæssig og økonomisk fordel at slå lokaler sammen på denne måde. Bare sørg for at købe nogle stole, der er nemme at stille frem, fjerne igen og opbevare. Hos bl.a. Zederkof.dk, hvor ovenstående foto er lånt, finder du et udvalg, der bl.a. dækker over de klassiske og stilfulde sorte stole samt de mere moderne i farverne blå og rød. Du kan besøge deres hjemmeside ved at klikke her.\nKøb møbler med hjul\nDet handler om at lave en funktionel arbejdsplads, hvis der skal være plads til det hele, uden at det føles småt. En god ide er at få ting med hjul under, så de kan flyttes ind i rummet, hvor de skal bruges, og derefter fjernes igen. Et godt eksempel er en tavle eller et whiteboard på hjul.\nDet skal nemlig ikke bruges altid, så der er ingen grund til, at det altid står og fylder i et af lokalerne. Det kan eventuelt gemmes væk og så blot trækkes frem, når der er brug for det.\nBrug væggen til at få mere plads\nDet lyder måske lidt som en kliché, men når det handler om at udnytte rummet til det yderste, så gælder det virkelig om at se mulighederne frem for begrænsningerne, især hvis rummet i forvejen er lille.\nEr rummet allerede fyldt op, og er der ikke plads til en stumtjener, så sæt en knagerække op på væggen, så der ikke står en stumtjener og fylder i rummet. Hober papirbunken sig op på dit i forvejen smalle skrivebord, så hæng en avisholder op på væggen, så der kommer mere plads på skrivebordet igen. Du kan altid benytte dig af rummets vertikale plads ved fx at hænge ting op på væggen, i stedet for at alt skal være på gulvet.\nDer findes mange råd, når det kommer til at få lidt ekstra plads i virksomheden, og ovenstående kunne være en mulighed.\nAf Line Heidtmann · Publiseret oktober 20, 2016 · Last modified oktober 16, 2019


Danske virksomheder er ikke rustet til destruktive angreb: Her er fem simple råd til et sikkerhedsmæssigt tigerspring - Computerworld\n4. december 2019 kl. 10.00\nAnissa Gaceb Cyber Resiliency Specialist, Infrastructure Services, GTS, IBM Danmark\nCyber Resiliency Specialist, Infrastructure Services, GTS, IBM Danmark\nCyber Resliency Specialist i IBM, med fokus på beskyttelse af kritisk data og infrastruktur, disaster recovery og backup.\nMere end 15 års erfaring fra it-branchen med salg af komplekse løsninger til både det private og offentlige marked.\nUddannet BA.Ling Merc fra CBS.\nFra tidligere at have været en hygiejnefaktor er cybersikkerhed på mange måder blevet et af de varmeste temaer i dag, som alle lige fra it-afdelingen til direktøren og menige medarbejdere forholder sig til.\nDesværre er kendskab ikke lig med viden.\nGennem min dialog med et bredt udsnit af danske organisationer kan jeg konstatere, at det står skidt til mange steder.\nFlere virksomheder ved slet ikke, hvor de skal begynde, mens andre muligvis har formuleret en strategi, som dog aldrig rigtig er blevet til andet end gode intentioner på et stykke papir.\nDerfor følger her fem råd, som kan hjælpe virksomheder med at tage et stort skridt videre henimod at få opbygget det nødvendige fundament til at kunne håndtere fremtidens cybertrusler:\nHvilke systemer og data er livsnødvendige for vores fortsatte drift, hvis vi blev hacket i morgen?\nDe spørgsmål har de færreste af de organisationer, som jeg møder herhjemme, stillet sig selv.\nDerfor bør virksomheder i langt høj grad arbejde på at identificere deres ”Minimum Viable Company” ved at kortlægge kronjuvelerne i deres kritiske infrastruktur, som virksomheden ikke kan fungere uden.\nSiloer er en af de største forhindringer for en succesfuld sikkerhedsstrategi.\nHvor klichéfyldt det end lyder, så handler det om at tænke holistisk.\nDet nytter ikke noget, at der er forskel i prioriteterne i forretningen, HR og it-afdelingen – alle parter skal være på samme side, da data strømmer gennem alle dele af organisationen.\nRecovery som udgangspunkt\nI daglig omtale af cybersikkerhed hersker der en overskyggende præmis om at holde hackerne ude, såkaldt detect and prevent-løsninger, som vi kender det fra klassisk antivirus.\nDesværre er der mindre fokus på disaster recovery og backup af data, der er mindst lige så vigtigt.\nDet skyldes formentlig, at mange har oursourcet denne funktion til tredje part, hvor der ikke tages tilstrækkelig stilling til kvaliteten og ’tilstanden’ af de gemte data.\nSom tommelfingerregel anbefaler jeg vores kunder at bruge en væsentlig del af deres budget til gendannelse af data.\nErstat teori med praksis\nStrategier er ikke nok – virksomheder skal syreteste deres setup.\nSelv om flere har udviklet et beredskab på sikkerhedsfronten, oplever jeg ofte, at det fejler, når det skal stå sin prøve i virkeligheden.\nOfte handler det om noget så simpelt som at teste sin recovery plan, træne hvem, der gør hvad og sørge for, at medarbejderne kan få fat på hinanden, hvis alt lukker ned.\nDet er noget, som overraskende få har styr på.\nBegræns omfanget med automatisering\nTid koster penge, især når det kommer til genoprettelse af data, som er kritiske for forretningen.\nDerfor er evnen til at reducere nedetiden ved et cyberangreb altafgørende.\nHer bør man i så høj grad som muligt forsøge at automatisere alle processer gennem hele recovery-fasen for at minimere tidsforbruget.\nEn måde at gøre det på, er at udforme sin disaster recovery plan som en runbook integreret i et tool. På den måde er det lettere at teste sine planer og monitorere kritiske assets proaktivt.\nDer findes naturligvis ingen mirakelkure. Men mange virksomheder vil kunne tage et sikkerhedsmæssigt kvantespring, så snart de får styr på de ovenstående elementer i deres strategi.


Reparer dit løbende toilet selv - Læs hvordan du gør - Husplushave\n9. november 2020 14. april 2013 Af Mikael\nEt toilet der løber er penge ud af vinduet. Læs her hvordan du selv kan reparere det.\nEt løbende toilet koster utrolig mange penge, så det er vigtigt at få det repareret så hurtigt som muligt.\nLøber det, så uro kan ses på vandoverfladen, kan det koste knap 20.000 kr. om året! Selv hvis du umiddelbart ikke kan se, at det løber, kan det stadig koste 5.000 kr. om året, så der er god grund til at tjekke om dit toilet løber, og få det repareret så hurtigt som muligt. Du kan let selv gøre det.\nLæs med her, for at se hvordan du reparer dit løbende toilet.\nPopulære Ifö toiletter fra alle årtier\nSkift pakningen til udløbsventilen\nReparer det løbende toilet og spar mange penge\nNogen gange er det åbenlyst at se, at toilettet løber. Andre gange kan du høre, at det bliver ved med at løbe.\nHvis toilettet kun løber en lille smule, kan det være svært at se, om det i det hele tage løber. For at finde ud det, kan du holde et stykke toilet papir ned øverst i kummen.\nBliver toiletpapiret vådt, løber toilettet, og det er tid til at udskifte en pakning. Der kan også være kalk og snavs, som skal renses ud.\nDer står Ifö toiletter i de fleste danske hjem, og der er produceret mange forskellige modeller igennem de sidste årtier, bl.a.:\nIfö Carezza er fra 1960’erne\nIfö Cascade er fra 1970’erne\nIfö Aqua, som blev produceret fra 1984-1996\nIfö Cera var det første toilet med dobbeltskyl, og blev produceret fra 1996\nIfö Sign kom på markedet i 2006\nDu kan købe pakninger og indløbsventiler til alle disse modeller på vvs.dk her.\nPakninger koster ca. 10-20 kr. ekskl. levering, eller 60-70 kr. inkl. levering.\nGustavsberg er et andet populært mærke. Du kan også få reservedele til dit Gustavsberg toilet og andre mærker i denne webshop.\nLøber toilettet, er det tid til at udskifte pakningen i toilettet. Det kan være lidt forskelligt fra toilet til toilet, hvorledes pakningen udskiftes. Ifö Cera toiletterne er blandt de mest solgte i Danmark og her skiftes pakningen således:\nLuk for vandtilførslen på toilettet. Der sidder en hane på vandledningen nederst ved toilettet, som du kan lukke for.\nFjern trykknappen øverst ved at trykke den ned i den ene side, og løft den op i den anden.\nNår trykknappen er fjernet, er det let at fjerne cisternelåget.\nDu fjerner slangen med vandtilførsel til højre i toilettet på den modsatte side af vandflyderen ved at dreje på en skrue i midten, hvorefter du kan hive slangen af.\nDu kan nu fjerne indløbsstemplet og udskifte pakningen eller hele indløbsstemplet.\nTænd for vandtilførslen og lad lidt vand løbe igennem slangen, for at rense kalk og snavs ud i den, og skyl hullet, hvor slangen sad.\nBundpakningen sidder i bundudløbet.\nFor at få bundudløbet ud, skal du evt. bruge en skruetrækker. Du stikker skruetrækkeren lige ned imellem overløbsrøret og bundudløbet. Du slår let på skruetrækkeren, så den adskiller bundudløbet forrest med overløbsrøret bagerst. Nu kan du tage bundudløbet ud.\nDu kan nu let fjerne bundpakningen fra bundudløbet.\nDen nye pakning smøres med hanefedt, og den sættes på bundafløbet. Du kan f.eks. købe hanefedt her for 135 kr. inkl. levering.\nBundafløbet fastmonteres ved at sætte det i hakket, som det sad i. Skub det på plads indtil det giver et klik.\nFølger du punkterne herover, så vil du kunne få toilettet til at holde op med at løbe.\nArbejdsgangen er stort set den samme for de fleste Ifö toiletter, selv om det kan variere lidt. F.eks. har Ifö Carezza og Cascade en gammeldags knap til at skylle ud med, hvor du hiver op, og giver slip. Den er meget let at fjerne, da knappen let kan skrues af.\nDet koster mange penge at lade toilettet løbe. Uden at du lægger mærke til det, kan du have brugt 5.000 kr. om året på et løbende toilet.\nPå nogle få uger mens du er på ferie, kan et løbende toilet forbruge flere tusind liter vand. Der er eksempler på, at varmemesteren får et låsefirma til at låse sig ind i en lejlighed for lejerens regning, hvis der er mistanke om at toilettet løber, mens lejeren er på ferie. En låsesmed er meget dyr, og det er meget ærgerlige penge at give ud.\nJo hurtigere, du får repareret dit løbende toilet, jo flere penge sparer du. Du kan let selv skifte pakningerne; bare vær sikker på, at du får fat i de rigtige.\nDet er derfor vigtigt, at du ved, hvilket WC du har. Du kan evt. kigge på producenternes hjemmesider for at være sikker på modellen. Derefter kan du købe reservedelene her.\nKan du ikke selv reparere toilettet, så skynd dig at ringe til din varmemester eller VVS-manden, så de kan reparere det for dig. Det er alt for dyrt at lade være!\nSofabord i valnød – Brugte og nye borde i valnøddetræ\n2 kommentarer til “Reparer dit løbende toilet selv – Læs hvordan du gør”\n11. maj 2015 kl. 23:06\nJeg skal male huset udvendigt. En håndværker har kaldt overfladen svummet??? Er der noget der hedder det? Huset er malet gult, og der er revner i malingen, hvordan reparerer man disse revner inden man maler?\nJa der er noget der hedder “svummet”. Det er når man kaster på (altså overfladen bliver grov i det – i modsætning til når man pudser en fin glat overflade).\nWeber har en god guide på deres side til hvordan man reparere revner i væggen. Du kan se den her.\nDer er dog ingen garanti for, at revner ikke kommer igen.


Købe Leflunomid uden recept, Køb Arava Online\nLeflunomid (Arava) Almindelig brug\nLeflunomid indeholder aktivt stof Leflunomide. Dets aktive metabolit er A771726 hæmmer dihydroorotat dehydrogenase og har antiproliferative virkninger. A771726 in vitro inhiberer proliferation og DNA-syntese af T-lymfocytter induceret af mitogen. A771726 binder selektivt til dihydroorotat dehydrogenase og inhiberer det og hermed G1-stadium af lymfocytterproliferation. Lymfocytproliferation er et af de afgørende stadier i udviklingen af reumatoid arthritis. Leflunomid bruges til at behandle rheumatoid arthritis og reducerer inflammation i leddene.\nLeflunomid (Arava) Dosering og retning\nDen anbefalede initialdosis er 100 mg taget en gang dagligt i tre dage. Vedligeholdelsesbehandlingen følger, tager 10-20 mg Leflunomid en gang dagligt. Svæg tabletterne hele med et helt glas vand.\nLeflunomid (Arava) Forholdsregler\nHvis du er gravid, må du ikke bruge Leflunomid, da det medfører fødselsskader. Brug effektiv fødselskontrol anbefales under behandling med denne medicin og også indtil når lægemiddelelimineringsmedicinerne modtages. Fortæl din læge, hvis du har hepatitis i historie-, lever- eller nyresygdom, en blodcelleforstyrrelse som anæmi eller lavt blodplader, enhver form for infektion, tuberkulose i historien, en knoglemarvsforstyrrelse eller hvis du tager medicin, der svækker immunsystemet . Denne medicin kan svække dit immunsystem og gøre det lettere for dig at være smittet og syg. Hvis du bemærker tegn på infektion som kold eller influenza, skal du kontakte din læge og undgå syge mennesker. Modtag ikke levende vaccinationer og undgå personer, der blev vaccineret for nylig. Særlig behandling med lægemiddeleliminering er nødvendig, når behandlingen med Leflunomid er afsluttet. Uden denne behandling kan stoffet forblive i din krop i op til to år.\nLeflunomid (Arava) Kontraindikationer\nLeflunomid kan ikke anvendes til patienter med overfølsomhed, leversvigt, alvorlig immunmangel (herunder aids), forstyrrelser i knoglemarvshomatopoiesis (trombocytopeni, anæmi, leukopeni, der ikke er forbundet med reumatoid arthritis), alvorlige infektioner, moderat eller alvorlig nyresvigt, alvorlig hypoproteinæmi (herunder med nefrotisk syndrom), hos gravide eller ammende kvinder, unge under 18 år. Bivirkninger De fleste almindelige bivirkninger er abscess, brok, utilpashed, cyste, feber, smerte, nakkepine, bækkenpine, hovedpine, diarré, kvalme, kolelithiasis, colitis, forstoppelse, kløe, udslæt, vægttab, tab eller udtynding af hår, hjerteslag, takykardi, åreknuder, højt blodtryk, brystsmerter, unormale leverprøver. Hvis disse ovenfor nævnte bivirkninger bliver generende eller forværres, skal du informere din læge.\nLeflunomid (Arava) Interaktioner\nCholestyramin nedsætter absorptionen af Leflunomid, Rifampin tværtimod øger blodniveauet af Leflunomid. Informer din læge, hvis du tager medicin som svagt immunsystem som sirolimus (Rapamune), tacrolimus (Prograf), methotrexat (Rheumatrex), cyclosporin (Sandimmune, Gengraf, Neoral), basiliximab (Simulect), muromonab-CD3 (Orthoclone), efalizumab (Raptiva), mycophenolatmofetil (CellCept), leflunomid (Leflunomid), azathioprin (Imuran), etanercept (Enbrel). Det er også vigtigt for din læge at vide, om du behandles med acetaminophen (Tylenol), auranofin (Ridaura) eller aurothioglucose (Solganol), lisinopril (Prinivil, Zestril), quinapril (Accupril), enalapril (Vasotec), fosinopril (Monopril) , benazepril (Lotensin), captopril (Capoten), dapson eller erythromycin, itraconazol (Sporanox), fluconazol (Diflucan) eller ketoconazol (Nizoral), atorvastatin (Lipitor), niacin (Advicor), simvastatin (Zocor), HIV / AIDS medicin , NSAID'er, beslaglægemidler.\nLeflunomid (Arava) Manglende dosis\nLeflunomid (Arava) Overdosering\nLeflunomid (Arava) Opbevaring\nLeflunomid (Arava) Ansvarsfraskrivelse\n>> Købe Leflunomid <<\nKøbe Leflunomid (Arava) - Copyright ©2021


Henrik Slagter skal bygge om - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Ugebladet Vestsjælland\nArtiklen: Henrik Slagter skal bygge om\nHenrik Slagter skal bygge om\nUgebladet Vestsjælland - 14. maj 2018 kl. 09:43\nDet har været længe undervejs, men nu sker det. Den ombygning, som Henrik Slagter gennem længere tid har haft et stort ønske om.\n- Jeg har længe ønsket at fremtidssikre min forretning og få gennemrenoveret det hele, så jeg om et par uger står med en spritny butik, siger Henrik Slagter.\nI forbindelse med ombygningen holder butikken lukket, så håndværkerne kan komme til.\n- Vi lukker pinselørdag klokken14 den 21. maj og hvis alt går vel, og det håber jeg da, åbner vi igen onsdag den 6. juni med masser af gode tilbud, lyder det fra Henrik Slagter, Dianalund Centret.\n4. 100 dage i skolen


3 Reasons You Should Learn Sådan laver du Jam (+ 3 Opskrifter Inside!) - da.inspirationclassic.com\nDisse engagementsringer vil sikre dig, at din Netflix-partner aldrig snyder dig igen.\nHvorfor du bør lære at lave Jam\nLær en ny pengebesparende færdighed. Tag lidt under 30 minutter i denne weekend, og lær mere om jam making med vores online klasse. Du lærer frugtpræparater, stovetopprep, konservesikkerhed, holdbarhed og meget mere, hvilket giver dig en god måde at lagre dine hylder på. 2.\nStart en ny hobby, du kan gøre året rundt . Forår er en perfekt undskyldning for at starte din jamsession. Men marmeladefremstilling kan virkelig ske, når. Denne hobby vil holde din tidsplan (og tummies) fuld hele året. Når Marisa lærer dig ind og ud af at skabe disse søde spred, vil brunch på dit sted aldrig være det samme. 3.\nGiv de bedste gaver. Vær opmærksom på alle dine forårs- og feriefester med din hjemmelavet marmelade. Marisa vil lære dig at skabe farverige concoctions for at give væk ved enhver sammenkomst. Plus, hvem elsker ikke en sød godbid? Så lad os gøre din bedstemor stolt - tag vores Jam-Making Online Class i dag! Plus, Marisa har lige lanceret en ny bog,\nNaturligt sød mad i krukker\nog har generøst givet vores læsere med tre nye opskrifter, som hun er valgt fra den. Hvilket betyder, at når du har lært de grundlæggende færdigheder med marmeladefremstilling og konserves, kan du også komme ind i naturlige smørrebrød, sirupper og endda betning og brining. Marisas eksklusive opskrifter 1.\n: Blueberry smør er fantastisk i bar kager og hjemmelavede korn barer. Plus, det gør en fantastisk lærer gave fra kiddos. Du kan downloade den naturligt søde blåbærsmørreopskrift her. 2. Minty Pickle Spears\n:Disse søde og tangy pickles er perfekte til en sommertid, grill eller picnic. 3. Rabarber Persille Sirap\n: Denne sirup er et godt valg for at tilføje farve og smag til et glas mousserende vand eller spritzer. Plus, vi hører, at en dråbe af det til en skålfrugtsalat gør fantastiske ting. Du kan downloade den naturligt søde rabarber persille siruprecept her. Undervisningen? Giv os en shoutout på Twitter @fijngenoegenandCo og fortæl os, hvad du er spændt på at lære.(Billeder via fijngenoegen + Co og Steve Legato / Naturligt sød mad i krukker © 2016 af Marisa McClellan, Running Press, et medlem af Perseus Book Group.)\nVerdens mest maleriske hotel kan du se dig ud Hjem\nGlad Halloween! Nyd 31% af disse Spooktacular Classes Livsstil\nTrend Alert: DIY Din helt egen off-the-shoulder skjorte Fashion\nDette grundmønster reigned øverste på SAG-priserne Red Carpet Fashion\nHvorfor du bør vælge et altomfattende feriested til din næste familieferie?\nTatyana Ali Debuts Baby Bump OG Totally Non-Traditional Engagement Ring\nOpgrader din Valentinsdag med en sød DIY til dig og din Boo\nDisse er de 8 job, der sandsynligvis gør dig usundt


Her i velfærds-ghettoen går det godt\n»Vi skaber utryghed og rædsel blandt de dårligst stillede. Angst æder sjæle op. Angst skaber psykisk nedbrud. Angst skaber mental lammelse fremfor handlekraft.«\nTuborg Havn. Arkivfoto: Scanpix Fold sammen\nTirsdag d. 01. november 2016, kl. 18.00\nVar det ikke på tide, at vi, der er relativt velstillede, stoppede vores klynkeri, bakkede op om samfundet i stedet for at forsøge at nedbryde det? Var det ikke på tide, at vi bidrog mere til samfundet både økonomisk og socialt? At vi holdt op med til stadighed at stirre os blinde på det lyksalige ved at rage stadigt større værdier sammen til os selv? At vi ophørte med at opføre os som forkælede narcissister? At vi opførte os som voksne ansvarlige mennesker med en humanistisk tilgang til vores samfund. At vi holdt op med at terrorisere de dårligst stillede, men i stedet reelt begyndte at hjælpe dem? At vi på en helhjertet og omsorgsfuld måde sørgede for, at også de kunne få bare et nogenlunde og værdigt liv?\nEr sandheden, at vi velstillede i virkeligheden er den samfundsgruppe, der mest af alle undsiger og melder os ud af samfundet? Skal det virkelig være en gylden regel, at social empati er omvendt proportional med pengepungens størrelse?\nVelfærdssystemet tilvejebringer hospitaler, skoler, universiteter, diverse uddannelser, børnepasning, veje, kollektiv trafik, kloakker, vandforsyning mv. Det er vi jo enige om. Men ophører enigheden herfra?\nKvaliteten og den humane kapacitet af et lands velfærdssystem må og skal primært aflæses i, hvordan man behandler de dårligst stillede. Sådan vurderer vi selv lande på andre dele af kloden.\nI den offentlige debat er det, som om det er de velstillede, der er de forarmede og nødlidende, og som kun gider at arbejde, hvis de får konstante skattelettelser.\nDet påstås samtidig, at skattelettelser skaber arbejdspladser. Det er noget vrøvl. 50 mia. kr. gav Anders Fogh Rasmussen, og senere gav Helle Thorning-Schmidt otte mia. i skattelettelser til os velstillede.\nSkattelettelser tages af den fælles kasse, hvor de ellers skulle have været brugt til sundhedsvæsen, plejehjem, skoler, børnehaver, vuggestuer, vedligeholdelse af veje mv. og på at hjælpe de dårligst stillede. Når pengene mangler i statskassen, er det ikke hospitalsbygninger mv., der sælges, men derimod det menige personale, sygeplejersker, sygehjælpere, portører, pædagoger, pædagogmedhjælpere, hjemmehjælpere osv., der må ud.\nSkattelettelser medfører tab af reelle arbejdspladser fremfor etablering af nye.\nTopskattelettelserne hverken opdages eller påskønnes herude i Hellerup og omegn. Her mangler vi ikke penge. Og de medfører ikke adfærdsændringer. Topskattelettelser går udelukkende til at konsolidere de velstilledes rigdom.\nEn forøgelse af rådighedsbeløbet til de dårligst stillede kunne derimod medføre et større forbrug af basale fornødenheder, og det kunne nok kaste regulære danske arbejdspladser af sig.\nVi købte vores hus her i Hellerup i 1984 for én mio. kr. Vi har brugt et par millioner på istandsættelser og forbedringer. Før finanskrisen var det ca. 12 mio. kr. værd, så faldt det til ni-ti mio. kr. Nu er det atter på 10-11 mio. kr. Altså en nettofortjeneste på syv-otte mio. kr.\nDen kan vi frit realisere ved salg uden nogen form for beskatning. Er det fair? Nej.\nSådanne indkomster bør bidrage og beskattes, når de kommer til udbetaling, på lige fod med andre indtægter. Nettofortjenesten (fratrukket forbedringer) fra fast ejendom bør, efter en indfasningsperiode, beskattes med op til 40-45 procent, når ejendommen sælges. Den løbende ejendomsskat svarer kun ca. til lejeværdien for en tilsvarende lejebolig.\nNår jeg, som teknisk rådgiver, færdes i almennyttige bebyggelser på vestegnen, kan man her iagttage en ydmyghed, ensomme mænd og kvinder der med Netto-posen i hånden sniger sig langs husmurene og udstråler et forsigtigt »undskyld jeg er her – jeg skal nok skynde mig op i min lejlighed«. Dagligt fortæller fjernsynet dem, at de nasser på de andres penge, at de er dovne, uduelige og ikke ønsker at arbejde. I de små tilrøgede lejligheder kompenseres der for at være jaget bytte med en levevis, der medfører en 10-15 år tidligere død end hos os andre.\nNu sætter vi kontanthjælpen ned med 3.000-4.000 kr. om måneden for en del af disse mennesker. Yderligere 1.000 kr./mdl. mister de, som ikke har haft 225 timers arbejde inden for et år. Flere og flere sættes ud af Kongens Foged. Hvorhen? Billige boliger er en mangelvare med årelange ventelister.\nVi skaber utryghed og rædsel blandt de dårligst stillede. Angst æder sjæle op. Angst skaber psykisk nedbrud. Angst skaber mental lammelse fremfor handlekraft. Fattigdom nedbryder og gør mennesker sølle.\nDer påstås at være arbejdsgivere, hvor disse udstødte mennesker kan få arbejde. Men hvor?\nHotellerne bruger filippinsk arbejdskraft, gartnerierne bruger østeuropæisk arbejdskraft, landbruget ligeså. Vi i Hellerup og omegn bruger polsk, rumænsk eller litauisk arbejdskraft, når vi istandsætter vores huse. Til lønninger, som almindelige danskere ikke kan overleve på.\nSkal de udstødte mennesker melde sig ind i samfundet på ny, kræver det arbejdsgivere, der tør investere i og vise disse mennesker rummelighed, tillid og tryghed og give lidt køb på effektiviteten. Men bliver de dårligst stillede så forarmede, at de mangler tænder og er kørt psykisk ud i tovene, vil arbejdsgiverne jo ikke røre dem. Og hvem skal så tage sig af dem?\nHer i Hellerup og andre velstandsghettoer går det rigtig godt. Aldrig før har der været så mange Ferrari’er, Maserati’er, Porsche’r, Bently’er, Audi’er, BMW’er og Mercedes’er. Hér er tilvæksten i rigdom højtråbende og iøjnefaldende. Her bruger vi vores penge og energi på at forgylde os selv og føre os frem. Men behøver vi velstillede de ubeskattede formuetilvækster, den billige østeuropæisk arbejdskraft eller flytte penge i skattely når vi ikke kan få nok? Behøver vi bøje og omgå regler for at undgå at tage del i samfundet? Behøver vi oveni topskattelettelser?\nHelt ærligt: Nej.\nVi er alle et produkt af samfundet. Vores høje indtægter og vores høje formuer skyldes de muligheder, som samfundet har skabt for os. Det er os, der skylder samfundet noget, og ikke omvendt.\nMen vi er i stedet begyndt at betræde afstumpethedens vej. Det begyndte med topskattelettelser under Anders Fogh Rasmussen. Helle Thorning-Schmidt videreførte det. Og Løkke, Pape og Samuelsen ønsker en ekstra stramning. Fremtidsvisionerne for denne nye samfundsmodel er yderligere topskattelettelser, offentlige nedskæringer, nedskæringer på sundhedsvæsen og offentlig omsorg, vækst i private sygehuse og klinikker, private sundhedsforsikringer, private forsikringer mod tab af velfærd, Gatede Communities, accelererende social forarmelse og fortsat tilvækst i antal af hjemløse, manglende midler til politi, social forsorg mv., omsiggribende bandeaktivitet, polarisering og opdeling i a- og b-samfund.\nInden længe kan vi så ønske skattesænkningsfundamentalisterne til lykke, de har opnået det mini-USA eller mellemamerikanske land, som de stræbte imod. Slut er hyggen i samfundet. Omsorgen for hinanden kan findes i historiebøgerne. Det var så det, 60-80 års velfærdsmodel er passé.\nDer er dog stadig folk, som gerne vil give mere i skat, også i topskat, i bytte for genindførelse af trygheden. Sammenhængskraften i et samfund er tryghed. Men sammenhængskraften er ved at blive sat over styr.\nI Danmark har erhvervsfrekvensen i mange år ligget omkring de 80 procent. Vi ligger i top-fire i EU. Vi har derfor minimale problemer i forhold til omfanget af beskæftigede.\nI 1970erne og 80erne var marginalskatten, så vidt jeg husker, oppe på 76 procent. Og vi havde formueskat. Marginalskatten er nu nede på 58 procent. Formueskatten er for længst fjernet. Den velstillede del af befolkningen har aldrig før haft så store midler mellem hænderne. Og alligevel har der aldrig før været så meget forkælet klynk fra de velstillede som nu.\nNogle slår for tiden om sig med kristne værdisæt. Men når man tænker på buddene om næstekærlighed og om at behandle andre, som man selv ønsker at blive behandlet, er det jo os i den bedrestillede halvdel af befolkningen, der er holdt op med at efterleve disse almengyldige anstændigheds-spilleregler.\nVi har skiftet anstændigheden ud med selvtilstrækkelighed og grådighed. Topskattelettelser fungerer i praksis som terroranslag mod velfærdsstaten.\nThorkil Brodersen er arkitekt MAA. og indehaver af Thorkil Brodersen Arkitekter Aps\nDF kalder regeringens skatteudspil for urealistisk\nNu får vi svaret: Er gode børnehaver bedre end lavere skat?\nDe højtlønnede har fået mest ud af de seneste 20 års skattereformer\nDe rigeste danskere betaler 214 milliarder i skat\nVelfærd er noget, vi køber\nHvornår gider de rige ikke betale mere?\nLeder: Bedre børnehaver som vækstmotor\nDanskerne tror ikke på bedre velfærd i fremtiden - tværtimod\nLars Løkke kæmper under tidspres og med ladt pistol på bordet\nHøjere skatter er ikke lig med velfærd\nTopskatten skaffer ikke mere velfærd, men mere sløseri\nPernille Vermund: Højt skattetryk koster os tid med familien\nMyanmars afsatte leder\ndømt til fire års fængsel\nFormand for Epidemiudvalg vil ikke have nye restriktioner\nFormand for Epidemiudvalg\nvil ikke have nye restriktioner\nForsvaret slås med sager om ekstremisme blandt ansatte\nForsvaret slås med sager om\nekstremisme blandt ansatte\nBent Winther: Mystisk coronamilliard\nviser regeringens svaghed\nAftale på plads: Sygehusene får tilført en milliard kroner\nOverblik: Her er regeringens coronavinterpakke\nMere sne på vej til hele landet\nMere sne på vej\ntil hele landet\nDa Stine sparkede sin kæreste, indså hun, at hun har arvet\nnoget uhyggeligt: »Nu skal han fandeme se, hvor farlig jeg er«\nDa Stine sparkede sin kæreste, indså hun,\nat hun har arvet noget uhyggeligt: »Nu\nskal han fandeme se, hvor farlig jeg er«\nDa Stine sparkede sin kæreste,\nindså hun, at hun har arvet\nnoget uhyggeligt: »Nu skal han\nfandeme se, hvor farlig jeg er«\nKraka: Du tror sikkert, at dine\nbankgebyrer er høje, men du tager fejl\nFørende fagfolk modsiger\nTrine Bramsens forklaring\nom dramaet i Guineabugten\nBramsens forklaring om\ndramaet i Guineabugten\nVrede borgere nægtes at demonstrere ved asylcenter\nVrede borgere nægtes at\ndemonstrere ved asylcenter\nHan er chef i Forsvarets\nEfterretningstjeneste – nu søger han\nfolk med helt særlige kompetencer\nHan er chef i Forsvarets Efterretningstjeneste – nu\nsøger han folk med helt særlige kompetencer\nFransk højrefløjsprofil skadet\nved kaotisk vælgermøde\nskadet ved kaotisk\nSkyderier og bandevold har bragt\nkontroversielt forslag på banen: Et meget\nvidtgående skridt, advarer advokat\nSkyderier og bandevold har\nbragt kontroversielt forslag på\nbanen: Et meget vidtgående\nskridt, advarer advokat\nAmerikansk politiker deler grotesk\njulebillede få dage efter dødeligt skoleskyderi\nAmerikansk politiker deler grotesk julebillede\nfå dage efter dødeligt skoleskyderi\nAmerikansk politiker deler\ngrotesk julebillede få dage\nefter dødeligt skoleskyderi\nTidligere TV 2-boss om sexisme og krænkelser: »Grænsende til psykopatisk«\nProfessorer, hospitalsdirektør og patientorganisationer afviser katastrofesnak: »Sundhedsvæsenet bryder ikke sammen. Det omstiller sig«\nKig sydpå efter et effektivt sundhedsvæsen


Mathieu Garon; Spiller karriere; Karriere statistik; Regelmæssig sæson; Playoffs\nFebruar 24, 2016 Viggo Tobin M 0 0\nMathieu Garon er en pensioneret canadisk professionel ishockey goaltender der spillede for Avangard Omsk i Kontinental Hockey League. Garon har spillet for Los Angeles Kings, Edmonton Oilers, Montreal Canadiens, Pittsburgh Penguins, Columbus Blue Jackets og Tampa Bay Lightning. Garon var medlem af 2009 Pittsburgh Stanley Cup mesterskabet trup. Garon blev udarbejdet 44th samlet set med Montreal Canadiens i NHL Entry Draft 1996.\nGaron tilbragte sin junior karriere med Victoriaville Tigres i Quebec Major Junior Hockey League. I tre sæsoner med Tigres, Garon bogført en 74-63-5 rekord. Ved afslutningen af 1997-98 sæsonen, den sidste af sin junior karriere vandt han Jacques Plante Memorial Trophy som den bedste goaltender i QMJHL og blev udnævnt til QMJHL First All-Star Team. Han blev også udnævnt CHL goaltender Årets som top målmand i canadisk større junior hockey og til CHL First All-Star holdet. Garon også spillet for Team Canada på 1998 Verden Junior Championships i Finland.\nEfter at være blevet udarbejdet af Canadiens i anden runde i 1996, Garon tilbragte de første fem sæsoner af sin professionelle spiller primært med Canadiens 'American Hockey League søsterselskaber, som omfattede de Fredericton Canadiens, Quebec Citadelles, og Hamilton Bulldogs. Han blev indkaldt til korte stints med Canadiens, før han vandt fuldtids backup job med holdet for 2003-04 sæsonen. Garon spillet 19 spil bag José Théodore denne sæson, udstationering en 8-6-2 record, en 2,27 mål imod gennemsnit and.921 spare procent.\nI sommeren 2004 Garon blev handlet med en tredje runde udkast pick til Los Angeles Kings for Radek Bonk og Cristobal Huet. Under 2004-05 NHL lockout han spillede med Kings 'AHL affiliate, Manchester Monarchs, udstationering en imponerende 32-14-4 rekord, 2,12 GAA, 0,927 spare procentdel og 8 shutouts. Dette hjalp med at tjene ham start job med Kings når NHL play genoptaget for 2005-06 sæsonen. Men Garon kæmpede i antallet én rolle og blev forvist til back-up position for 2006-07 sæsonen.\nEfter 2006-07 sæsonen, Garon blev en ubegrænset fri agent og den 3. juli 2007 underskrevet en to-årig, $ 2200000 kontrakt med Edmonton Oilers. Garon split tid med etablerede forret Dwayne Roloson og hans stærke spil indbragte ham 47 optrædener, hvorigennem han lagt en 2,66 GAA, 0,913 spare procent og 4 shutouts. Trods hans indsats, de Oilers undlod at kvalificere sig til slutspillet. Men Garon fortjent ros for at gå en perfekt 10-0 i straffekonkurrence sæson, stopper en bemærkelsesværdig 30 af 32 skud forsøg i processen.\nGaron blev opkaldt til Canadas vagtplan for 2008 IIHF VM i Quebec City og Halifax, selv om han ikke modtog nogen spilletid bag Cam Ward og Pascal Leclaire som Canada vandt sølvmedalje.\nRoloson igen opstået som Edmonton ubestridte starter i 2008-09, og den 17. januar, blev 2009 Garon handlet til Pittsburgh Penguins i bytte for Ryan Stone, Dany Sabourin, og Penguins 'fjerde runde pick i 2011 NHL udkast. Garon så begrænset handling bag starteren Marc-André Fleury, der backstopped pingviner til deres tredje Stanley Cup mesterskabet, besejre Detroit Red Wings i en syv-spil revanche for det foregående års finalen. Garon eneste optræden i slutspillet kom i spil fem af finalerne i relief af Fleury.\nDen 1. juli 2009 Garon igen blev en ubegrænset fri agent og underskrevet en to-årig aftale med Columbus Blue Jackets, værdi $ 1200000 per sæson. I sin første sæson med Blue Jackets, Garon udkom i 35 kampe og bogført en 12-9-6 rekord opbakning op Steve Mason, vinderen af 2009 Calder Memorial Trophy.\nGaron underskrevet en toårig / $ 2600000 kontrakt med Tampa Bay Lightning den 1. juli 2011. Dette gør det andet hold, hvor både Garon og kollega goaltender Dwayne Roloson spille for det samme hold.\nPå grund af manglende interesse fra NHL hold i offseason, Garon forfulgte en karriere i KHL, underskrive med Avangard Omsk.\nForrige artikel John Yeon\nNæste artikel Mark Occhilupo


Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping - PDF\nDownload "Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping"\n1 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping 14. februar 2012 Der etableres i overenskomstperioden, som en forsøgsordning, en aftale om "Alternative arbejdstidsregler for medhjælpere, som udfører rengøring", som virksomheder, omfattet af hovedoverenskomsten mellem HORESTA Arbejdsgiver og 3F Privat Service, Hotel og Restauration, der ikke har udliciteret rengøringsaktiviteterne til ekstern leverandør, kan anvende. Forsøgsordningen evalueres i forbindelse med overenskomstforhandlingerne i 2014, hvorefter den bortfalder, såfremt den ikke har fungeret i henhold til hensigten. Virksomheder, som er omfattet af aftalen på det tidspunkt, hvor den evt. bortfalder, kan fortsætte med aftalen i indtil 6 måneder efter aftalens bortfald, hvorefter hovedoverenskomstens almindelige regler finder anvendelse. Virksomheder, som ønsker at anvende de "alternative arbejdstidsregler for rengøring", skal skriftligt meddele dette til 3F Privat Service, Hotel og Restauration og HORESTA Arbejdsgiver med 3 måneders varsel. Organisationerne skal senest inden 14 dage herefter meddele, om aftalen kan finde anvendelse. Eventuelle indsigelser skal begrundes. Ønsker virksomheden at anvende aftalen, meddeles det på mail til såvel som De "alternative arbejdstidsregler" erstatter hovedoverenskomstens Kapitel 3 - Arbejdstid (Vagtplanering og arbejdstid) i sin helhed, 24 om feriefridage og 42 om weekendansættelser, og kan alene finde anvendelse for medhjælpergruppen, der udfører rengøring. En forudsætning for at kunne anvende aftalen er, at mindst 45% af medarbejderne, omfattet af aftalen, er ansat på fuld tid. En mindre norm kan dog aftales, hvis der med lokalafdelingen kan opnås enighed derom.\n2 2 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping Indholdsfortegnelse 1 - Arbejdstidsnorm Vagtplan Arbejdstidens tilrettelæggelse Fridage og friweekender Merarbejde Overarbejde Feriefridage Opnormering af deltidsmedarbejdere Lønopgørelse ved fratræden... 7\n3 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping Arbejdstidsnorm Fuldtidsansatte Stk. 1. Den effektive arbejdstid for fuldtidsansatte er 481 timer over en 13 ugers turnus, svarende til gennemsnitligt 148 timer over 4 uger og gennemsnitligt 160,33 timer om måneden. Der kan lokalt aftales en længere turnusperiode, dog maksimalt 26 uger. Se hovedoverenskomstens 61 og 63. Deltidsansatte Stk. 2. Den effektive arbejdstid for deltidsansatte aftales med den enkelte medarbejder, og det som minimum garanterede timetal angives på ansættelsesbeviset. Det fast garanterede timetal skal mindst udgøre 15 timer om ugen, og den effektive arbejdstid planeres over en 4 ugers turnus. Der kan lokalt aftales en længere turnusperiode, dog maksimalt 13 uger. Se hovedoverenskomstens 61 og 63. Der kan ikke udelukkende eller i overvejende grad antages og beskæftiges deltidsansatte på mindstetimetal. Deltidsansatte - Weekend Stk. 3. Med henblik på at sikre de faste medarbejdere mere frihed i weekenderne, kan der ansættes weekendmedarbejdere til arbejde i tidsrummet fredag kl søndag kl Det fast garanterede timetal aftales med den enkelte weekendmedarbejder. Weekendmedarbejdere kan påtage sig merarbejde uden for ovennævnte tidsrum som følge af et pludseligt opstået behov herfor. Deltidsansatte - Unge under 18 år Stk. 4. Den effektive arbejdstid for unge under 18 år skal mindst udgøre 32,3 timer om måneden, svarende til en effektiv arbejdstid på mindst 30 timer over 4 uger. Deltidsansatte - Merarbejde Stk. 5. Såfremt deltidsmedarbejderen tilbydes timer ud over det fast garanterede timetal betales disse timer med fuld personlig timeløn. 2 - Vagtplan Vagtplanens indhold Stk. 1. Arbejdstidens tilrettelæggelse tilkommer virksomheden. Der skal forefindes en vagtplan med angivelse af arbejdstidens begyndelse og ophør for hver enkelt medarbejder, som udleveres til medarbejderen. Spisepause Stk. 2. Den daglige arbejdstid tillægges ½ times spisepause, som anføres på vagtplanen, medmindre andet skriftligt aftales lokalt. Se hovedoverenskomstens 61 og 63.\n4 4 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping Vagtplanens varsler Stk. 3. Vagtplanen lægges i videst mulig udstrækning i samråd med tillidsrepræsentanten eller medarbejderne. Vagtplanen skal omfatte mindst 4 uger, men kan ændres med 2 ugers varsel - dog med én uges varsel, når tvingende omstændigheder gør det nødvendigt, eller med kortere varsel, såfremt det skriftligt aftales lokalt på virksomheden. Se hovedoverenskomstens 61 og Arbejdstidens tilrettelæggelse Ugentlig arbejdstid Stk. 1. Der kan i den enkelte uge maksimalt vagtplaneres 60 timers effektiv arbejdstid, dog max. 96 timer i 2 på hinanden følgende uger, medmindre andet skriftligt aftales lokalt på virksomheden. Se hovedoverenskomstens 61 og 63. Såfremt medarbejderen ønsker det, skal der mindst ligge 1 vagt pr. uge. Daglig arbejdstid Stk. 2. Der skal i hvert døgn, regnet fra arbejdstidens begyndelse, gives medarbejderen en hvileperiode på mindst 11 på hinanden følgende timer. Bestemmelsen kan ikke fraviges ved vagtbytte. Den daglige arbejdstid skal mindst udgøre 4 timer, dog for unge under 18 år 2 timer, og kan ikke deles, medmindre andet aftales lokalt. Se hovedoverenskomstens 61 og Fridage og friweekender 2 fridage pr. uge Stk. 1. Medmindre andet skriftligt aftales lokalt, skal medarbejderen garanteres 2 fridage pr. uge, som minimum hver anden uge skal placeres i sammenhæng. Se hovedoverenskomstens 61 og 63. Flytning eller bortfald af fridag Stk. 2. Flytning eller bortfald af fridage kan kun ske, når tvingende forhold gør det nødvendigt. Såfremt en fridag helt bortfalder, betales medarbejderen 100% til den fulde personlige løn. Der betales ikke herudover overarbejdstillæg. Såfremt en fridag flyttes, skal dette ske med 3 dages varsel, og medarbejderen betales med en kompensation pr. gang på kr. 76,82. Tilgodehavende fridage skal senest være afviklet i den efterfølgende 4 ugers turnus. I modsat fald betales som ved bortfald af fridag ved førstkommende lønudbetaling. Friweekender Stk. 3. Medmindre andet skriftligt aftales lokalt på virksomheden, garanteres over 3 måneder 5 friweekender (= frihed i tidsrummet lørdag kl søndag kl timers hvile), dog placeres minimum 1 pr. måned. Se hovedoverenskomstens 61 og 63.\n5 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping 5 Bortfald af friweekend Stk. 4. Bortfald af en friweekend kan kun ske, når tvingende forhold gør det nødvendigt. Såfremt en friweekend bortfalder, betales en kompensation på 1/22 af den oppebårne månedsløn, samt kompensation i henhold til stk. 2 om mistet fridag. 5 - Merarbejde Deltidsansatte - merarbejde Stk. 1. Såfremt deltidsmedarbejderen tilbydes timer ud over det fast garanterede timetal, betales disse timer i ethvert tilfælde med fuld personlig timeløn op til 148 timer over en 4 ugers turnus. Medarbejderen har ikke pligt til at påtage sig merarbejde 6 - Overarbejde Skriftlig attestation Stk. 1. Der skal i hvert tilfælde udfærdiges en skriftlig attestation på overarbejde. Virksomheden har kun pligt til at betale for overarbejde, såfremt dette finder sted efter ordre fra arbejdsgiveren eller dennes stedfortræder. Arbejdstid ud over fuldtidsnormen i den på virksomheden aftalte turnusperiode er dog altid at betragte som overarbejde, medmindre det er opstået som følge af vagtbytte. Vagtbytte Stk. 2. Såfremt medarbejderen med virksomhedens godkendelse ønsker at bytte vagter, skal der føres byttebog eller byttesedler. Såfremt det garanterede timetal som følge heraf fraviges, aflønnes i forhold til det præsterede antal timer til fuld personlig timeløn. Varsel af overarbejde Stk. 3. Overarbejde skal varsles i god tid og så vidt muligt dagen før. Der kan maksimalt beordres 104 timers overarbejde over en 13 ugers turnus. For manglende varsel betales kr. 50,00. Overarbejdstillæg Stk. 5. Tillægget for overarbejde udgør dagligt 50% for de første 2 timer og derefter 100% af den fulde personlige løn. Overarbejde efter kl betales dog altid med 100%. Overarbejde skal være afspadseret eller udbetalt senest 3 måneder efter optjeningen heraf. Afspadsering af overarbejde kan kun ske med mindst 3 dages varsel, og skal så vidt muligt gives som halve eller hele fridage. 50% s timer afspadseres med 1,5 time og 100% s timer afspadseres med 2 timer.\n6 6 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping Det kan aftales med den enkelte medarbejder, at overarbejde i stedet udbetales ved førstkommende lønudbetaling. 7 - Feriefridage Optjening af feriedage Stk. 1. Fastansatte medarbejdere har ret til 1 feriefridag efter 3 måneders ansættelse, 4 feriefridage efter 6 måneders ansættelse og 5 feriefridage efter 9 måneders ansættelse. Placering Stk. 2. Feriefridagene placeres efter samme regler som restferie, jf. Ferielovens bestemmelser. Feriefridage kan dog ikke varsles til afholdelse i en opsigelsesperiode efter virksomhedens opsigelse af medarbejderen. Timer Stk. 3. Feriefridagene omregnes til og afvikles som timer inden for ferieåret (1. maj 30. april). For fuldtidsansatte regnes 1 feriefridag som 7,4 timer. Deltidsansatte ydes frihed i forhold til det antal timer de gennemsnitligt er beskæftiget set over de sidste 13 uger forud for feriefridagens afholdelse. Betaling Stk. 4. Feriefridagene betales med fuld løn. Holdes feriefridagene ikke inden ferieårets udløb, betales medarbejderen en kompensation svarende til fuld personlig løn pr. ubrugt feriefridag. Fratræden Stk. 5. Ved fratræden udbetales til fastansatte medarbejdere kompensation, svarende til 2,25% af den fulde personlige løn, optjent i ferieåret siden 1. maj, ekskl. visse arbejdstidsbestemte tillæg (helligdagstillæg, overtidstillæg og lign.). Beløbet reduceres forholdsmæssigt, såfremt der er afholdt feriefridage. Jobskifte Stk. 6. Der kan uanset eventuelt jobskifte kun holdes 5 feriefridage i hvert ferieår. 8 - Opnormering af deltidsmedarbejdere Ledige fuldtidsstillinger Stk. 1. Hvor det driftsmæssigt er muligt at vagtplanere med fuldtidsstillinger, skal dette så vidt muligt ske. Ved ledige fuldtidsstillinger/ledige timer tilbydes disse først de deltidsansatte. Tilbud om flere timer konstant flere timer Stk. 2. Såfremt der over en 13 ugers periode konstant forekommer mertimer/overarbejde ud over den normalt aftalte arbejdstid, skal deltidsmedarbejderen fremadrettet tilbydes en kontrakt med et garanteret timetal, som afspejler den gennemsnitlige faktiske arbejdstid i perioden. Medarbejderen skal inden 7 dage efter tilbuddets modtagelse skriftligt meddele, hvorvidt tilbuddet accepteres.\n7 Aftale om alternative arbejdstidsregler for rengøring/housekeeping 7 Opgørelse af timerne skal foretages af virksomheden 1 gang i kvartalet, som udgangspunkt 31. marts, 30. juni, 30. oktober og 31. december hvert år, og kan baseres på timerne, angivet på det pågældende kvartals lønsedler, eller på baggrund af turnusperioden. Tilbud om fuldtid timers beskæftigelse Stk. 3. Såfremt den deltidsansatte inkl. merarbejde/overarbejde beskæftiges i 416 timer eller derover, set over en periode på 13 sammenhængende uger, skal medarbejderen fremadrettet tilbydes fuldtidsansættelse. Medarbejderen skal inden 7 dage efter tilbuddets modtagelse skriftligt meddele, hvorvidt tilbuddet accepteres. Opgørelse af timerne skal foretages af virksomheden 1 gang i kvartalet, som udgangspunkt 31. marts, 30. juni, 30. oktober og 31. december hvert år, og kan baseres på timerne, angivet på det pågældende kvartals lønsedler, eller på baggrund af turnusperioden. 9 - Lønopgørelse ved fratræden Fratrædelse Stk.1. Ved fratræden midt i en turnusperiode gøres medarbejderens præsterede timetal op. Eventuel difference mellem præsterede og garanterede timer hvad enten det er i medarbejderens eller virksomhedens favør søges udlignet i opsigelsesperioden, og vagtplanen søges tilrettet i overensstemmelse hermed. Såfremt det af driftsmæssige årsager ikke er muligt at ændre/indrette vagtplanen med henblik på at udligne timerne, udbetales en eventuel difference til medarbejderen i forhold til det præsterede timetal. Opsigelse begrundet i virksomhedens forhold Stk. 2. Såfremt opsigelsen er begrundet i virksomhedens forhold, og timerne ikke er udlignet i opsigelsesperioden jf. stk. 1, betales eventuelle overskydende timer som overarbejde, jf. 6, stk. 5. Minimum det garanterede timetal Stk. 3. Der udbetales dog altid som minimum fuld personlig løn, svarende til det i kontrakten garanterede timetal.\nO V E R E N S K O M S T mellem Eurest a/s Division Medirest & Forbundet af Offentligt Ansatte (FOA), RestaurationsBranchens Forbund (RBF) 2004 2007 1 1 DÆKNINGSOMRÅDE...5 Overenskomstens faglige gyldighedsområde...\nkrifa.dk Overenskomst 2015-2018 mellem Kristelig Fagforening og Nyhavns Restauratør- og Arbejdsgiverforening\nkrifa.dk Overenskomst 2015-2018 mellem Kristelig Fagforening og Nyhavns Restauratør- og Arbejdsgiverforening Overenskomst 2015-2018 mellem Kristelig Fagforening og Nyhavns Restauratør- og Arbejdsgiverforening


200 x 355 x 120cm. Lagerreol 80 sorte plastkasser. Skarpe tilbud\nDu er her: Hjem \_ Reoler \_ Lagerreoler \_ Storfagsreoler \_ Komplette storfagsreoler inkl. sorte plastkasser \_ Lagerreol 200 x 355 x 120cm. 80 sorte plastkasser\n(Varenummer RPES2F120428S) Har du brug for hjælp?\nKomplet reol med 4 hylder og 80 stk. plastkasser af model KPTSWS6428 ( plastkasse mål: L: 600 mm * B: 400 mm * H: 280 mm )


Ny lov giver patientboom på privathospitaler\nAntallet af viderehenviste patienter fra offentlige til private sygehuse er steget med 35 pct. i år, viser opgørelse fra Region Hovedstaden. Det udløser nu et nyt politisk opgør om privathospitalernes rolle.\nSøndag d. 14. juni 2015, kl. 11.11\nOpdateret tirsdag d. 16. juni 2015, kl. 16.05\nTitusinder af syge danskere sendes i øjeblikket til undersøgelse og behandling på privathospitaler på det offentliges regning, fordi der mangler kapacitet til at tage sig af dem på de offentlige sygehuse.\nAntallet af patienter, som viderehenvises til privathospitalerne, vokser kraftigt og er i den første del af året nået op på ca. 2.500 om måneden i landets største region, Region Hovedstaden.\nDet er en stigning på ca. 35 pct. i forhold til de samme måneder sidste år, og den skyldes primært den nye såkaldte udredningsret, som regeringen har indført for at sikre, at syge hurtigt og senest indenfor én måned får at vide, hvad de fejler.\nDet fremgår af en ny opgørelse, som kommer samtidig med, at de to blokke i den igangværende valgkamp strides heftigt om privathospitalernes rolle i det danske sundhedsvæsen.\n»Vi har ikke kapacitet til at kunne leve op til udredningsretten i vores eget system. Derfor er det meget fornuftigt at sende patienterne ud i byen til de private hospitaler for f.eks. at blive skannet eller få en øjenoperation, hvilket de private faktisk også kan lave billigere, end vi selv kan,« siger gruppeformand Leila Lindén (S), som er medlem af forretningsudvalget i Region Hovedstaden.\nIfølge et notat fra administrationen til politikerne i hovedstadsregionen er det ca. en tredjedel af patienterne i regionen, som ikke når at blive udredt indenfor tidsfristen på 30 dage.\nDerfor er der indgået aftaler med et større antal privathospitaler om at træde til og undersøge og behandle patienter for at sikre, at ventetiderne ikke skrider alt for meget. Langt de fleste patienter på privathospitalerne behandles således som led i de udbudsaftaler, der er lavet med de private aktører. Kun knap en tredjedel kommer på privathospital som følge af behandlingsgarantien, som giver patienterne ret til at komme på privathospital, når ventetiderne på de offentlige sygehuse overstiger én eller to måned – afhængig af lidelsens alvor.\nPå Astra Billeddiagnostisk Center, der er et af de privathospitaler, hvor aktiviteten er vokset mest, er Keld Drube ved at forberede sig på at få fortaget en MR-skanning af sin ryg. For ham spiller det ikke den store rolle, om det foregår på et privat eller et offentligt sygehus.\n»Hovedsagen er, at man bliver behandlet, og at det kan foregå forholdsvist hurtigt,« konstaterer han.\nPrivathospitalet i Lyngby har indgået en aftale med regionen om at udføre minimum 5.000 kliniske mammografier om året af kvinder, som er henvist for at få af- eller bekræftet en mistanke om brystkræft. Dertil kommer ca. 8.500 MR-skanninger i forhold til en stribe lidelser.\nDirektør Niels Thagaard har været i branchen i 15 år, og hans oplevelse er, at samarbejdet mellem regionen og de private aktører bliver mere og mere pragmatisk, og at tidligere tiders skepsis overfor de private er ved at være et overstået kapitel i den almindelige hverdag i det danske sundhedsvæsen.\n»Man ser i større og større grad, at det handler om at få en fornuftig arbejdsdeling. Det kan betale sig for de offentlige sygehuse at bruge os. Vi kan levere undersøgelser godt, hurtigt og billigt, og det frigør ressourcer på de offentlige sygehuse til, at de så kan tage sig af mere komplicerede opgaver,« siger han.\nSkarpt opgør om privathospitaler\nDen samme pragmatisme er endnu ikke slået igennem i Folketinget. Oplysningerne om den stigende patient-tilstrømning til privathospitalerne havner således midt i en valgkamp, hvor brugen af de private aktører på ny har givet anledning til skarpe konfrontationer mellem de to blokke.\nBlå blok har bebudet, at man vil gå efter at forkorte ventetiderne ved at udstyre patienterne med flere rettigheder på en række områder, så de i større udstrækning kan kræve at komme på privathospital for at slippe for ventetiderne på de offentlige sygehuse.\nVenstre har endda foreslået inden for en kortere årrække at give patienterne frit valg til at komme på privathospital fra dag ét ved en række sygdomme, som ikke kræver indlæggelse.\nI dag har EU faktisk udstyret patienterne med en lignende ret til at blive behandlet på et sygehus i et andet EU-land, hvis der er ventetider i det hjemlige sundhedsvæsen. Men der er en del bureaukrati forbundet med at udnytte den ret, og derfor bør den rettighed også gælde for danske patienter i forhold til danske hospitaler, mener Venstre.\nDét har udløst et benhårdt angreb fra ledende S-politikere, der har kritiseret Venstre for at ville »eksperimentere« med privatisering af sundhed og lade privathospitalerne »dræne« den fælles kasse.\n»Kritikken er hyklerisk ud over alle grænser. Der kommer det ene angreb efter det andet på Venstre vedrørende brug af privathospitaler, alt i mens landets største region i stor stil sender patienter til udredning i privat regi. Det er kun positivt, at regionen på den måde forsøger at rette op på det enorme efterslæb, man i forhold til at få udredt patienterne så hurtigt, som regeringen har stillet dem i udsigt,« siger Venstres sundhedsordfører Sophie Løhde.\nSocialdemokraterne henviser til beregninger fra sundhedsministeriet, som siger, at tusindevis af sygeplejersker og læger vil forsvinde fra de offentlige sygehuse og gå over til de private, hvis behandlingsgarantien kommer til at gælde fra dag ét. Partiets sundhedsordfører afviser også, at det er selvmodsigende at kritisere Venstre, når man selv har sat fuld fart på trafikken fra det offentlige til de private sygehuse.\n»Regionerne skal selvfølgelig bruge den ledige kapacitet på privathospitalerne, hvis der er behov for det for at kunne overholde behandlingsgarantien og udredningsretten, og hvis man kan få forhandlet sig frem til nogle ordentlige priser. Venstres forslag vil gøre det umuligt at planlægge i det offentlige system. Hvis patienterne får adgang til at gå til de private fra dag ét, vil man ikke kunne styre udgifterne, og der vil være en risiko for en åreladning af faglig kapacitet og kvalitet i det offentlige system,« siger Flemming Møller Mortensen.\nRegion Midtjylland tager hul på stor spareplan i sundhedsvæsenet\nLøhde: Privathospitaler skal sikre hurtig diagnose\nRegioner: Vi er i fuld gang med at forebygge overbelægning\nHygiejneproblemer på landets største sygehus: Operationsstuer for beskidte til at bestå kontrol\nMilliarder at hente på øget brug af privathospitaler\nPengeregn skal fjerne ældre mennesker fra sygehusgangene\nNy medvind for de private hospitaler\nMolboagtig fordeling af ressourcerne\nLæger og sygeplejersker gør ældre til kastebolde\nBrostrøm om genåbning midt i\nsmittebølge: »Vi ved, at der er mange\nlande, der nu kigger på, hvad vi gør«\nBrostrøm om genåbning\nmidt i smittebølge: »Vi ved,\nat der er mange lande, der\nnu kigger på, hvad vi gør«\nMette Frederiksen har en langsigtet plan for at få et\nnormalt liv tilbage. Men der kan komme »en ny situation«\nMette Frederiksen har en langsigtet\nplan for at få et normalt liv tilbage.\nMen der kan komme »en ny situation«


Salomon Sense Pro trailsko\nDen oversete trailsko i Salomons sortiment\nSalomon er kendt som et af de førende brands inden for trail-løb. I dag har de et kæmpe program af trail løbesko til alt fra mudret underlag og til tør asfaltbelægning. Salomon er specielt kendt for deres rød/hvid/sorte S-Lab serie, hvor alle produkterne er udviklet til at imødekomme de meste ekstreme forhold, samtidig med at de har den lavest mulige vægt.\nDer udspringer rigtig mange nye produkter ud fra den innovative S-lab serie, og et af dem er Salomon Sense Pro skoen. Den har vi testet et par måneder, og vil i denne artikel gå i dybden med skoens egenskaber.\nEn mere robust S-lab sko\nSense Pro skoen er en videreudvikling af den populære S-lab Sense løbesko, som kom på markedet i starten af 2011. S-lab Sense skoen fik en fantastisk modtagelse blandt trail-løbere, der endelig fik en sko, der kombinerer fleksibilitet, natural running, lav vægt og et perfekt greb i tørt underlag.\nMen S-lab skoen har et problem: Dens mellemsål er så let og tynd, at skoen primært egner sig til konkurrence. For et års tid siden lancerede Salomon derfor Sense Pro skoen, som har mange af de samme gode egenskaber som S-lab Sense. Sense Pro er dog lavet i mere slidstærke materialer, og kan bruges til den daglige mængdetræning i skoven.\nPasform som et skræddersyet jakkesæt\nSense Pro er opbygget med en Salomon Endofit, Sensifit og en tynd mesh-overdel henover tæerne. Endofit er en slags indersok med intrigere pløs som sidder henover vristen og svangen. Det giver skoen en tætsiddende pasform og super lækker komfort. Sensifit’en holder foden bedre fast i skoen ved at have nogle brede tråde, som går fra snørebåndene og fæstes nede ved mellemsålen. Skoen snøres ikke, men lukkes med Salomons Quicklace snørebånd, der er lavet i en slidstærk kevlar, som kan holde til slag og kontakt med skarpe genstande. Skoen har en tætsiddende pasform og sidder godt til på foden på den behagelige måde. Selvom om man har en bred fod klemmer skoen overhovedet ikke. Pasformen er meget imponerede og føles meget lettere og tætsiddende end fx Salomon Speedcross.\nEn sål med rally-tørvejrsdæk\nSense Pro er ikke lige så let og aggressiv som S-lab Sense skoen, da den er tiltænkt mængdetræning i skoven. I forhold til S-lab skoen er hældroppet 2 mm højere og mellemsålen er tykkere. Sense Pro er med 6 mm (10-16mm) hældrop og mindre aggressiv og belastende for underbenet, hvis man ikke er vant til at løbe i natural running sko. Skoens lave drop og meget fleksible mellemsål giver en god, naturlig føling med underlaget. Ydersålen er udført med Salomons lavprofil Dynamic Traction knopper i hele skoen længde. Mellemsålen er en kombination af to forskellige EVA skummaterialer, som er med til at give skoen en god stødabsorbering. Sense Pro er udviklet til at kunne løbe på de skarpeste sten og bjerge, så der er selvfølgelig også en tynd Profeel Film inde i mellemsålen, som beskytter foden mod skarpe genstande.\nTest af Sense Pro i skoven\nUde i skoven er det tydeligt at mærke, hvor Sense Pro skoen stammer fra. Det er en rendyrket og hurtig trailsko til tørt underlag. Skoens lave hælkap og ankelstøtte sikrer en rigtig god bevægelsesfrihed, så man hurtigt kan tilpasse sig underlaget. Skoens lave mellemsål giver en god fornemmelse for og et godt greb i underlaget. I tørt vejr står skoen rigtig godt fast i skovbunden, og man har en tydelig fornemmelse af grebet i sving og på stigninger. Men på stejle og kantede skråninger har skoen ikke så meget støtte omkring ankelleddet. Hvis man løber gennem meget fugtige og mudrede områder er sålens greb heller ikke imponerende. Her er det klart at fortrække en Speedcross, Fallraiser eller S-Lab Sense 3 Ultra SG.\nSelvom Sense Pro har en grovere ydersål end en almindelig løbesko, performer den rigtig godt på asfalt og beton. Knopperne er så små, at de ikke får skoen til at sejle eller skride i sving.\nSkoen føles rigtig godt ventileret selvom det er varmt, eller intensiteten er høj på løbeturene. Fødderne kommer hurtigt af med varmen og får ikke en ”kogende” fornemmelse. Dog er mesh-nettet så tyndt, at der let kommer vand ind, hvis man løber gennem vådt græs.\nSense Pro’s lillebror\nSalomon Sense Mantra 2 er lillebroren til Sense Pro. Skoene ligner hinanden rigtig meget i opbygningen, og pasformen er også meget ens. Dog har Sense Mantra en tykkere mellemsål, som gør den lidt mere stiv og knap så fleksibel. Sense Mantra 2 har også et hældrop på 6 mm og en mellemsålshøjde på 21 til 15 mm. Sense Mantra 2 er også 20 gram tungere end Sense Pro.\nEr man til tørvejrsløbeture i skoven, eller på grusstier om sommeren og efteråret, er Sense Pro suværen! Dens lækre pasform gør at man fra skridt nr. 1 føler sig hjemme i skoen, og bare har lyst til at løbe lange ture ude i skoven. Ulempen er dog, at sålen ikke er grov nok til vådt underlag, men den skal alligevel have 5 ud af 5 løbesko for at være den perfekte sommer trail-løbesko.


Vintertur efter reder.\nI Almindingen er Ekkodalen, Vallensgård og Kærgård moser ( i alt 160 ha) fredet. I Paradisbakkerne er omkring er omkring 100 ha fredet.\nDet store moseområde Ølene på 112 ha, der er omkranset af skov, er udlagt som reservat med adgangsforbud hele året.\nAlmindingen er omfattet af Skov- og Naturstyrelsens Naturskovsstrategi og dele af området drives efter gamle driftsformer eller er udlagt som urørt skov.. Øst for Bastemose i Lindesbjerg Skovpart er et større område med eg, birk og skovfyr udlagt til hhv. plukhugstdrift (30 ha) og urørt skov (10 ha). Endvidere er to små sammenhængende områder i Lindesbjerg skovpart er udlagt som urørt skov; områderne domineres af birk i alderen 50-90 år samt lidt ældre rødgran. I Koldekilde skovpart er et 7 ha stort overdrevsområde, Enebærhaven, udlagt til græsningsskov. I Ekkodalsområdet er i alt 98 ha udpeget under naturskovsstrategien. Heraf skal 45 ha lægges urørt, og 53 ha anvendes til gamle driftsformer. Et stort område omkring Gamleborg med 120-årig bøg og 170-årig eg skal anvendes til plukhugst. Området omkring Hallebakken, Borgesø og Lilleborg, der har ligget hen som ruin siden 1259, skal ligeledes drives med plukhugst. Også her vokser 120-årig bøg og 170-årig eg. Et 4 ha stort område stik vest for Borgesø, uden forbindelse til Ekkodals-området, er udlagt som urørt skov. Det består af 120 år gammel bøgeskov, som i 1967 blev ramt af stormfald og herefter har fået lov til at ligge urørt hen som videnskabeligt forsøgsområde.\nAlmindingen, Ølene og Paradisbakkerne udgør EF-fuglebeskyttelsesområde nr. 80.\nLokaliteten er af BirdLife International udpeget som Important Bird Area (IBA) nr. 080 med samme afgrænsning, under navnet Almindingen.\nAlmindingen, Ølene og Paradisbakkerne er udpeget som EF-habitatområde nr. 162 med samme afgrænsning.\nOmrådet er udpeget som EF-fuglebeskyttelsesområde på grundlag af følgende ynglende arter, der står på EF-fuglebeskyttelsesdirektivets bilag 1: Hvepsevåge, Rød Glente, Rørhøg, Trane, Engsnarre, Perleugle, Sortspætte og Rødrygget Tornskade (efter revisionen i 2005).\nKvalifikationsgrundlaget for IBA-lokaliteten er ynglende Sortspætte og ynglende Perleugle, fordi der er tale om arter på EF-fuglebeskyttelsesdirektivets bilag 1, for hvilke denne lokalitet er én af de fem vigtigste i Danmark.\nOmrådet er udpeget som EF-habitatområde på grundlag af forekomsten af dyrearterne Bred Vandkalv, Lys Skivevandkalv og Damflagermus, samt på grundlag af forekomsten af følgende habitattyper: Kalkrige søer og vandhuller med kransnålalger, Næringsrige søer og vandhuller med flydeplanter eller store vandaks, Brunvandede søer og vandhuller, Vandløb med vandplanter, Tørre dværgbusksamfund (heder), Enekrat på heder, overdrev eller skrænter, Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund (*vigtige orkidélokaliteter), *Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund, Tidvis våde enge på mager eller kalkrig bund, ofte med blåtop, Hængesæk og andre kærsamfund dannet flydende i vand, *Kalkrige moser og sumpe med hvas avneknippe, *Kilder og væld med kalkholdigt (hårdt) vand, Rigkær, Indlandsklipper af kalkfattige bjergarter, Bøgeskove på muldbund, Egeskove og blandskove på mere eller mindre rig jordbund, Vinteregeskove i østlige (subkontinentale) egne, *Skovbevoksede tørvemoser og *Elle- og askeskove ved vandløb, søer og væld. Af disse er beskyttelsen af de med * mærkede særligt prioriterede, da de er i tilbagegang i Europa.


Mange shopper på internet shops - Gaveidéer - hvad giver man i gave?\nEn stor portion online varehuse foreslår nu til dags et stort udvalg af leveringsudgaver. En af de mest almindelige er nu om stunder at få bragt ordren til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente de bestilte produkter når du har mulighed for det. Leveringsformen er nemlig usædvanlig bekvem, samt desuden derudover den prisbilligste fragtform.\nDu kunne derudover prøve at få det leveret hjem til dig eller ud til dit arbejdes adresse. Metoden bliver oftest en anelse mindre prisbillig, men desuden temmelig problemfri. Den mest prisbevidste fragtform kan ikke modsiges at være at hente varerne selv, som jo står og falder med at du opholder dig nærved e-firmaets adresse.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være meget central såfremt man absolut skal bruge varerne øjeblikkeligt, og i det øjemed er det komplet meningsfuldt at vi kigger nærmere på leveringstiden på det relevante produkt.\nEn hel del outlets på nettet præsterer levering på næste hverdag på mange af shoppens varer, som alligevel stiller krav om at ordren indsendes tidligere end et konkret tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få varen afsendt forud for at logistikpersonalet tager hjem.\nNogle enkelte netshops sikrer portofri fragt\nDet er efterhånden særligt let gængeligt for folk at finde frem til de bedste priser hos diverse internet selskaber hos https://www.koncertevent.dk og altså har langt de fleste online virksomheder ikke kunne slippe for at sænke salgsværdien på mange af deres produkter – til børn, og desuden også til voksne – voldsomt, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nDet kan stadigvæk blive smart at analysere nogle forskellige e-forretninger efter rabatkoder forinden du gennemfører dit køb, så du er sikker på at få den laveste pris.\nVi anbefaler generelt køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som alternativ burde du overveje en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, såfremt du gerne vil honorere beløbet over en periode.\nForud for at folk bestiller hos en e-handler behøver man for at være på den sikre side skimme webbutikkens forretningsbetingelser, dog er det oftest en tidskrævende opgave.\nEt andet alternativ kan være at granske om e-forhandleren er e-mærke godkendt, hvilket burde være en sikring om at e-forhandleren understøtter de opstillede regler, samt at e-shoppen hyppigt revurderes af specialister der kender til lovgivningen. Derudover giver det dig lejlighed til at blive assisteret, når du bliver udsat for udfordringer som følge af din ordre.\nI øvrigt rekommanderer vi at du er påpasselig med de mest relevante vedtægter der har betydning for ordren, som fx hvilken bytteret internet virksomheden har. I relation til det er det ligeledes essesentielt, at man til enhver tid gemmer sin ordremail, således man en anden gang vil kunne påvise bestillingen, uafhængig om man er på udkig efter varer til en mand eller kvinde.\nEn lang række e-forretninger tilbyder 1 hverdags levering\nTrustpilot indebærer flere anstændige genveje til at udforske diverse nuværende køberes bedømmelser og herved stiller vi forslag om, at du udforsker e-handlens anmeldelser før du bestiller.\nFacebook giver dig derudover visse gode metoder til at få en idé om e-forretningens kundefokus. Derudover ses mange outlets på nettet hvor kunder kan sammensætte en bedømmelse af deres købsoplevelse, som tillige bør anvendes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nVores website er finansieret af annoncer. Vi har aftaler med en del internet forhandlere i form af at vi publicerer deres varer, og modtager provision hvis en af vores besøgende fuldfører et køb.\nInformationer om produkter og online shops opretholdes fra tid til anden, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der potentielt er realiseret efter at vi senest opdaterede vores oplysninger.