Bevisets teater. Videnskabsdokumentargenren og læsninger af Lennart Nilsson 1. Nina Lykke & Mette Bryld. Bild till denna. - PDF\nBevisets teater. Videnskabsdokumentargenren og læsninger af Lennart Nilsson 1. Nina Lykke & Mette Bryld. Bild till denna.\nDownload "Bevisets teater. Videnskabsdokumentargenren og læsninger af Lennart Nilsson 1. Nina Lykke & Mette Bryld. Bild till denna."\n1 Polhem Sida 90 Bild till denna Nina Lykke & Mette Bryld Bevisets teater Videnskabsdokumentargenren og læsninger af Lennart Nilsson 1 Inledning Med eksempler fra den verdensberømte videnskabsfotograf Lennart Nilssons film og fotoserier om menneskelig forplantning vil vi i denne artikel undersøge nogle paradokser, der er karakteristiske for videnskabsdokumentargenren. Vi finder genren interessant, dels fordi den er så populær, og dels fordi den adskiller sig fra mange andre af populærkulturens visuelle genrer. Dominerende dele af videnskabsdokumentargenren synes at udgøre en ø, hvor klassiske moderne konventioner og positivistiske epistemologier er uantastede. På denne ø kan man stadig uden tøven påberåbe sig det virkelige. 1 Uagtet den ellers nu gængse postmoderne bevidsthed om kameraet som skaber af virkeligheder, opfattes det inden for videnskabsdokumentargenrens mainstream stædigt og stadigt som redskab til mimetisk afbildning af det virkelige. Bedre kameraer åbner endnu bedre vinduer til virkeligheden det er en grundkonvention for genrens klassiske og stadig gængse former. En forklaring på, at videnskabsdokumentaren i modsætning til mange andre populærkulturelle genrer ikke i særlig høj grad er blevet postmoderne, kan findes i den tætte forbindelse til naturvidenskab, biomedicin og den positivistiske epistemologi, som stadig behersker kundskabsproduktionen her. Hvad der fascinerer os, er derfor ikke så meget spørgsmålet, om og hvorfor videnskabsdokumentaren gebærder sig moderne. Det, der interesserer os, er derimod de paradokser, der derved produceres paradokser, der ifølge den franske videnskabssociolog Bruno Latour på en vis måde gør genren noneller a-moderne 2 i den forstand, at den ikke lever op til sine ultramoderne ambitioner om at åbne et vindue til en ren autentisk natur, men tværtimod producerer netværk af sociokulturelle og biologiske aspekter. Med eksempler fra Lennart Nilssons film om menneskelig forplantning vil vi se på nogle af disse paradokser. Som teoretisk ramme om analysen vil vi tage udgangspunkt i Latours refleksioner over moderne videnskabs paradokser. Det er paradokser, der ifølge Latour hænger sammen med på den ene side videnskabens selv-definere- 90 Nina Lykke & Mette Bryld\n2 Polhem Sida 91 de forpligtelse til at adskille det sociokulturelle og det biologiske og på den anden side dens flittige produktion af hybridformer, netværk af sociokulturalitet og biologi, kulturbiologier 3. Specielt vil vi tage udgangspunkt i den formulering, som Latour gav af disse to modsatrettede tendenser i moderne videnskab, da han i bogen We Have Never Been Modern ironisk formulerede det, han kaldte videnskabens Modern Constitution. 4 Endvidere vil vi anvende Latours begreb om, at videnskaben for at slå igennem må præsentere sine resultater i dramatisk form via et bevisets teater ( theatre of the proof ) 5, et begreb, der senere er blevet udviklet af Stephen Hilgartner, der i bogen Science on Stage diskuterer, hvordan expertudsagn i offentligheden iscenesættes i en form, der kan sammenlignes med klassiske dramaer. 6 De paradokser, der ligger i at præsentere en angiveligt værdineutral positivistisk videnskab i en dramatisk og dermed uundgåeligt partisk og værdiladet form, kan, som vi skal diskutere det, afledes af de generelle paradokser, som ifølge Latour kendetegner videnskabens moderne konstitution. Vi vil se nærmere på nogle af denne konstitutions paradokser og applicere dem på videnskabsdokumentargenren. Vi vil først generelt præsentere konstitutionen og illustrere aspekter af dens paradoksikalitet med en nærlæsning af et klip fra en af Nilssons seneste dokumentarfilm om menneskelig forplantning Kärlekens Mirakel (2000). 7 Dernæst vil vi gå nærmere ind på, hvordan konstitutionen genererer den præsentationsstrategi, som Latour kalder bevisets teater, og eksemplificere med en diskussion af den måde, hvorpå Nilssons forplantningsfilm og fotos er blevet brugt til videnskabeligt at legitimere meget forskellige sexualmoralske standpunkter og undfangelsesberetninger. Den moderne konstitution Som indgang til vores beretning om videnskabsdokumentargenrens paradokser vil vi sammenligne den med laboratorieeksperimentet, som det analyseres af Latour. 8 Vi skal foreslå, at videnskabsdokumentaren og laboratorieeksperimentet har vigtige fællestræk. Ifølge Latour skabte moderne videnskab et paradoksalt rum, da den opfandt laboratoriet. Laboratoriet er et mærkeligt rum, siger Latour. Dets formål er at få natur og kroppe til at agere naturligt under iscenesatte og menneskeligt kontrollerede betingelser. For at dette skal fungere, er et såkaldt renselsesarbejde ( work of purification ) 9 nødvendigt. Renselsesarbejdet i moderne videnskab går ud på, at der ontologisk konstrueres to helt adskilte Bevisets teater 91\n3 Polhem Sida 92 zoner: det menneskelige og det ikke-menneskelige. Denne konstruktion gør det muligt at adskille den videnskabelige analyse af ikke-menneskelig materie fuldstændigt fra analysen af sociale og kulturelle fænomener. Konstruktionen bygger på det epistemologiske grundlag, at både forsker-subjektet og den teknologi, der anvendes, kan agere neutralt og derved sikre adgang til en ren transcendent natur. Forsker-subjektet konstrueres som en neutral agent, for så vidt som eksperimentet kan gentages, og gentagelsen dokumenteres og bekræftes af et vidne, det såkaldt beskedne vidne, som videnskabsmanden Robert Boyle introducerede i det 17. århundrede som led i det videnskabelige eksperiment. Også det teknologiske apparatur betragtes som neutralt. Ifølge de epistemologiske antagelser, som laboratorieeksperimentet er baseret på, repræsenterer teknologien en instrumentel og derfor pålidelig vej til at producere objektiv kundskab om naturlige facts. Det antages, at forsker-subjektets sanser på én og samme tid forbedres og disciplineres til objektivitet af de teknologiske proteser, der bruges som redskaber til kundskabsproduktion i det kontrollerede laboratorieeksperiment. Hvad den biomedicinske videnskabsdokumentar påberåber sig at gøre, er parallelt til det, der ifølge den fremherskende selvforståelse i moderne naturvidenskab foregår i laboratoriet. Også videnskabsdokumentaren hævder, at den ved en kombination af avancerede visualiseringsteknologier og biomedicinske instrumenter vil vise os kropslige verdener som de er. Genrekonventionerne positionerer videnskabsfotografen som agent for det neutralt agerende forsker-subjekt. Fotografen antages at gøre (videnskabelige) opdagelser med kameraet og hjælpe den neutrale bevidning med at gøre de naturlige facts tilgængelige i en form, der kan gentages, lige som eksperimentet selv. Desuden tilskrives de involverede visualiseringsteknologier en status, der er parallel med den, som tillægges det teknologiske apparat i laboratorieeksperimentet. De betragtes som proteser, der forbedrer sanserne, in casu: forsker/fotografens synssans ved at give hende/ham bedre adgang til en ren, transcendent natur. Den illusion om dokumentarisme og realisme, der kulturhistorisk knytter sig til fotografiet, giver yderligere næring til disse ideer. Der er også klare ekkoer af det klassiske begreb om filmen som redskab for videnskabelig analyse af bevægelse, som filmpioneren Eadweard Muybridges klassiske filmsekvens fra 1870erne med en galloperende hest gav anledning til. Når Latour imidlertid beskriver laboratorieeksperimentet som paradoksalt, er det, fordi renselsesprocessen ifølge ham imødegås af en anden proces: et hybridiserings- og medieringsarbejde, der underminerer the Great Divi- 92 Nina Lykke & Mette Bryld\n4 Polhem Sida 93 de 10 mellem det menneskelige og det ikke-menneskelige, forstået som to helt adskilte ontologiske zoner. Det, som laboratoriet og dets teknologiske set-up gør det muligt for os at bevidne, er i Latours beretning ikke naturlige fakta om en ren natur, som vi får adgang til gennem teknologisk apparatur ( proteser ), der øger vore sansers muligheder for objektiv iagttagelse. Som Latour ser det, mobiliserer laboratorieeksperimentet tværtimod en blanding af teknologi, sociale relationer, tekster, diskurser og natur, og dets resultater må følgelig betragtes som kulturbiologier, hybrider, netværk eller samkonstruktioner ( co-constructions ) 11 af menneskelige og ikke-menneskelige aktører. Set fra denne vinkel kan man ikke finde nogensomhelst spor af ren natur i laboratoriet. For analytisk at indfange den paradoksikalitet, som renselsesprocessens og hybridiseringsprocessens samvirken indbygger i laboratorieeksperimentet, siger Latour, at moderne videnskab reguleres af det, han ironisk kalder the Modern Constitution. 12 Denne konstitution indeholder en række regler, der gør paradoksikaliteten operationel, således at Naturen på den ene side kan opretholdes som en ultimativ autoritet, mens den på den anden side gøres til objekt og ressource for den uendelige række af profitable transformationer og manipulationer, som den kapitalistiske produktion og teknovidenskaben underkaster den. Den første regel i konstitutionen det, Latour kalder dens first guarantee går ud på, at even though we construct Nature, Nature is as if we did not construct it. 13 Eller med andre ord: I laboratoriet laver videnskabsudøverne et artificielt set-up, men påberåber sig, at det er den rene Natur, der taler. Når vi sammenligner laboratorieeksperimentet og videnskabsdokumentaren synes det nærliggende at overføre denne regel eller garanti fra den ene til den anden. På den ene side hævder den klassiske videnskabsdokumentarfilm, at den formidler en transparent beskrivelse af naturen at den viser naturen, som om vi ikke konstruerede den. På den anden side er det klart, at videnskabsdokumentaren generelt og i særdeleshed den undergenre, som vil dokumentere indre kropslige begivenheder, der ikke kan iagttages med det blotte øje, er baseret på en ekstrem teknologificering af blikket og af de forsøgsobjekter, der agerer i filmen. For at give filmtilskuerne adgang til at bevidne de indre kropslige begivenheder på deres fjernsynsskærm er ekstreme fusioner af blik, maskiner og organisk kropsmateriale nødvendige. Endoskoper med påmonterede minikameraer, lysmikroskoper, petriskåle etc. er blot nogle af de mange teknologier, som vi finder i Nilssons laboratorium på Karolinska Bevisets teater 93\n5 Polhem Sida 94 Institutet. Desuden skal det også nævnes, at en masse teknikker kræves for at gøre studieobjekterne rede til at paradere foran kameraet. For at referere til blot et eksempel blandt mange, så har specielle metalovertræk af studieobjekterne indtil for ganske nylig været nødvendige for at forberede dem til at blive undersøgt og fotograferet med et scanning elektronmikroskop. Disse metalovertæk har betydet, at man kun kunne tage billeder af døde genstande. Når videnskabsdokumentaren hævder, at den formidler adgang til en virkelig natur og samtidig gør dette ved hjælp af en ekstrem teknologisk transformation af både blik og studieobjekter, så kan det betragtes som et paradoks. Der er nærmere bestemt tale om et paradoks, der får videnskabsdokumentaren til at passe perfekt ind i den moderne konstitution, som Latour beskrev med laboratorieeksperimentet som omdrejningspunkt. Lige som laboratorieeksperimentet er videnskabsdokumentaren på den ene side baseret på en klippefast tro på den epistemologiske renselsesproces, som ifølge Latour etablerer det menneskelige og det ikke-menneskelige som to adskilte ontologiske zoner, der ifølge konventionen skal analyseres med hver deres metoder og videnskabelige redskaber og aldrig blandes med hinanden. Det, som videnskabsdokumentaren ifølge genrekonventionerne hævder at give adgang til, er naturlige facts. Parallelt med laboratorieeksperimentet er videnskabsdokumentaren på den anden side totalt indlejret i hybridiseringen af kultur og natur, teknologi og organisme, der ifølge Latour er lige så grundlæggende et element i moderne teknovidenskab som den renselsesproces, som de moderne hele tiden mobiliserer samtidig med, at de ontologisk insisterer på naturens transcendens og renhed. På den baggrund vil vi definere videnskabsdokumentaren som en genre, der eksponerer ikke naturlige facts, men derimod netop den paradoksikalitet, der rummes i Latours moderne konstitution. I forlængelse af Latours formulering af moderne videnskabs generelle paradoksikalitet kan vi sige, at videnskabsdokumentaren fremviser en totalt rekonfigureret natur, som om den overhovedet ikke er konstrueret. Genren involverer en performativitet, der på den ene side hævder at vise os et transparent vindue ud mod en virkelig natur samtidig med, at den på anden side mobiliserer alle slags narrative og retoriske greb for at overbevise og endvidere underholde os. 94 Nina Lykke & Mette Bryld\n6 Polhem Sida 95 Videnskabsdokumentarfilmen mellem renselse og hybridisering. Paradokserne i videnskabsdokumentar-genren kan illustreres på forskellige måder. Vi kan se på produktionsprocessen, på dens indvirkning på filmens fortælleforløb, og på modtagelsen af filmen. I dette afsnit vil vi koncentrere os om fortælleforløbet og zoome ind på en lille sekvens fra Nilssons seneste film, Kärlekens Mirakel (2000) for at eksemplificere den moderne konstitutions første paradoks og garanti. 14 Kort beskrevet er filmen, som næsten alle Nilssons film om den menneskelige forplantning, på makroniveauet bygget op over en rammefortælling om et heteroseksuelt par (de vordende forældre) og på mikroniveauet over mødet mellem æg og sperm og embryonens og fosterets vækst i livmoderen. I Kärlekens Mirakel viser rammefortællingen på makroniveauet et ulasteligt hvidt par gennemleve highlights i myten om det universelle kærlighedspar: bryllup, samleje, graviditet og fødsel. Til gengæld er historien på mikroniveauet indlejret i en sociobiologisk diskurs om genetisk programmering og forplantningsdrift. Rammehistorien på makroniveauet foregår i de normale rumlige dimensioner, seerne kender fra hverdagslivet. Omvendt repræsenterer fortællingen på mikroniveauet en verden, hvor rumdimensionerne er radikalt forskellige fra dem, der karakteriserer seernes normalperspektiv. Når filmen bevæger sig mellem scenerne med parret og scenerne med æg, sperm, embryoer og fostre, skifter perspektivet fra en verden med velkendte hverdagsagtige dimensioner til en fremmed verden, hvor alt er anderledes. Her vil vi sætte fokus på disse skift mellem en verden med almindelige rumdimensioner og en fremmed, anden-verdens-agtig setting: det indre af en livmoder. Det er skift, som redigeringen af filmen lader fremstå som glidende. Filmen er helt igennem redigeretet med glidende overgange mellem de to slags verdener (verden på makro- og på mikroniveauet). Resultatet er en understregning af forbindelserne mellem den romantisk-mytiske diskurs om universal kærlighed på makroplanet og den sociobiologiske diskurs om selviske gener 15 på mikroplanet. Disse glidende overgange skaber en umiddelbar sansemæssig kontinuitet mellem de to niveauer. Herved understreges det, at verdenerne og diskurserne på de to planer, den romantiske kærligheds makroverden og de selviske geners mikroverden, er uløseligt forbundne. Et godt eksempel findes i introduktionen af det romantiske par. Her glider et billede inde fra livmoderen, hvor et levende foster ses føre sine hænder sammen, over i et nærbillede af brudgommens og brudens hænder i net- Bevisets teater 95\n7 Polhem Sida 96 op det øjeblik, Han sætter ringen på Hendes finger. Dèr-perspektivet fra den fremmede mikroverden og her-perspektivet fra den velkendt dimensionerede makroverden glider elegant sammen, så perspektiverne og diskurserne i de to verdener sammenføjes til en kontinuitet. Kontinuiteten mellem mikro- og makroplanerne understøtter filmens udtalte normative, naturaliserende og essentialiserende tendens. Romantisk kærlighed og selviske gener er to sider af samme sag, fortæller filmen os, når den forbinder de to niveauer og desuden hævder, at natur/gener er den determinerende faktor. De glidende overgange mellem de to verdener bevirker også, at tilskuerne glemmer de teknologier, der er på spil. De er hele vejen igennem gemt væk i et space-off, dvs. bag den scene vi ser på billederne. Der er tale om det, som medieteoretikerne J. D. Bolter og Richard Grusin definerer som en logic of transparent immediacy, der ifølge dem udgør den ene af to generelle tendenser, som kendetegner de nye medieformer, der er eksploderet frem i de sidste årtier. 16 Denne logik om gennemsigtig umiddelbarhed, siger Bolter og Grusin, handler om at skabe en illusion om kontinuitet mellem det afbillede og det virkelige. 17 Tildækningen af det teknologiske produktionsapparat er endnu en faktor, der understøtter filmens naturaliserende tendens. Som tilskuere får vi en følelse af, at vi, helt uden hjælpemidler af nogen art, bliver direkte tilskuere til det mest naturlige og hellige af alle mysterier, kærlighedens og livets mirakel. Og denne følelse forstærkes, når de glidende overgange formidler det budskab, at vi med umærkelig og uundgåelig lethed endog kan skifte mellem makro- og mikroplanet, mellem de naturlige begivenheders ydre og indre rækkefølge. Etableringen af en sansemæssig kontinuitet, som gør, at vi glemmer den involverede teknologi og føler os hensat til den rene, transcendente natur, er imidlertid ikke den eneste effekt af disse perspektivskift. En vis uorden kommer også til orde, der peger hen imod hybridiseringen. For at illustrere argumentet omkring hybridisering vil vi sammenligne perspektivskiftet mellem filmens makro- og mikroverden med den flytning til andre verdener, der er karakteristisk for science fiction. Det er en sammenligning, som ligger lige for i biomedicinske videnskabsdokumentarer om det kropslige indre, fordi der er en vis lighed mellem deres mikroverdener, som ofte er beboet af mærkelige og fremmede væsener, og sf-verdenerne. Science fiction teori diskuterer, hvordan flytningen til andre verdener medfører en diskrepans mellem hverdagsverdenen og den fremmede verden, 96 Nina Lykke & Mette Bryld\n8 Polhem Sida 97 som de-automatiserer hverdagsperspektivet, og som, i kritisk sf, kan skabe rum for nye synsvinkler på hverdagsverdenen. Dennes taget-for-givethed dekonstrueres, og kritiske perspektiver kan introduceres. Vi siger ikke, at det myldrer med kritisk øjenåbnende perspektiver i Kärlekens Mirakel. Men vi mener i forlængelse af denne sammenligning med sfgenren, at glidningen mellem makro- og mikroverdenen ikke kun tilslører det teknologiske apparat, men paradoksalt nok også gør det mere synligt. I overensstemmelse med science fiction analogien vil vi sammenligne de visuelle effekter af det teknologiske apparat med det, science fiction teoretikeren Darko Suvin har kaldt et novum et æstetisk greb, som han ser som grundlæggende for sf-genren. 18 Suvin definerer dette novum som f.eks en vigtig teknologisk innovation, som i fiktionen præsenteres som en given infrastruktur, som konstituerer sfuniversets anderledeshed. Der er tale om en infrastruktur, hvis tilblivelse og beskaffenhed ikke nødvendigvis beskrives direkte i sf-romanen eller filmen. Ikke desto mindre er den meget synligt til stede i det fiktive univers i kraft af sine effekter. At det er muligt at rejse i tid og rum er fx et meget populært novum i mange sf-bøger og film. Vi vil applicere Suvins novum-begreb på analysen af videnskabsdokumentarer om mikroverdener og foreslå, at de måder, det teknologiske produktionsapparat fungerer på i repræsentationen af mikroverdener i disse film, kan forstås i analogi med novum et i sf-fortællinger. Vi kan sige, at alle fotografblikkets sofistikerede proteser bliver synlige i filmene på en måde, som kan sammenlignes med et novum i sf-film. Tilskuere til sådanne dokumentarfilm introduceres ikke direkte til det cyborgificerede fotografblik, men indirekte via dets resultater i form af en totalt anderledes dimensioneret verden, der også performer meget anderledes på grund af dens fremmedartede infrastruktur. Med andre ord, en verden hvor livets elementære partikler, celler, æg, sperm, embryoer, mikroorganismer, iscenesat af det cyborgificerede blik, udfører deres fremmedartede koreografi. På baggrund af denne dobbelte analyse kan vi konkludere, at film som Kärlekens Mirakel på den ene side præsenterer sig for tilskuerne som dokumentariske, realistiske, naturtro repræsentationer af korrelationen mellem ydre og indre natur, alt imens mikroverdenens mærkelige, fremmedartede setting på den anden side viser tilskuerne hen imod aktørernes cyborgificerede performance. Som Gulliver i Lilliputternes land eller som sf-helten, der efter en rum- og tidsrejse er blevet slynget ind i et parallel-univers, konfronteres vi som tilskuere hele tiden med spørgsmålet om, hvad der har gjort vor til- Bevisets teater 97\n9 Polhem Sida 98 stedeværelse i disse anderledes verdener mulig? Hvilke teknologiske proteser eller nova har gjort disse mærkelige og eksotiske verdener synlige for os? Hvad er det for nogle sære aktører, som dette protetisk forandrede blik stiller op for os? Som tilskuere til denne form for videnskabsdokumentarer rekonfigureres vores blik i overensstemmelse med det første paradoks og garantien i Latours moderne konstitution, der på én gang opretholder og udraderer de materielle og semiotiske forskelle mellem menneskeligt og ikke-menneskeligt, mellem teknologi og natur osv. På den ene side forsøger filmene ihærdigt at forføre tilskuerne med naturtro repræsentationer af korrelationer mellem de ydre og indre kropsverdener. På den anden side er showet kun æstetisk effektivt, fordi vi som tilskuere ved eller i det mindste fornemmer, at det, vi beundrer, er den virtuose performance det forførende smukke resultat af den biomedicinske mesterfotografs brilliante håndtering af et uhyre kompliceret teknologisk apparat, af The Photographer s Secrets (som en amerikansk version en film om Nilssons teknikker ikke uden grund hedder). 19 Det paradoksale tryllenummer, som film og billeder af denne art udfører, går ud på både at understøtte og forplumre tilskuerens forestilling om naturtro repræsentationer. 20 Det er et trick, som stemmer godt overens med Latours beskrivelse af den moderne konstitution. Desuden kan vi i denne dobbelthed se dimensioner af det, som de tidligere nævnte medieforskere Bolter og Grusin ser som to grundtendenser i den aktuelle mediesituation, hvor the logic of immediacy samvirker med en logic of hypermediacy. 21 Dvs. en situation, der er kendetegnet ved, at medierne samtidig med at de tilstræber umiddelbarhed også, fascineret, leger med apparaturets muligheder og peger på deres egen teknologiske formåen. I biomedicinske videnskabsdokumentarfilm om indre kropslige begivenheder intensiveres denne dobbelthed imidlertid. For det første skal umiddelbarhedens logik udføre det kunststykke at sætte os i forbindelse ikke med en virkelighed af hverdagslige dimensioner, men tværtimod med en indrekropslig natur, der samtidig i radikal forstand er konstrueret som en anden verden. For det andet lægger det særdeles avancerede teknologiske apparat, som det klart fascinerer både videnskabsfotografen og filmproducenterne at beherske virtuost, stærkt op til, at de sætter hypermedialitetens logik i spil. Men samtidig kræver den moderne konstitution streng disciplin. Fotograf og producent skal agere, som om de kun havde umiddelbarhedens logik for øje. 98 Nina Lykke & Mette Bryld\n10 Polhem Sida 99 Videnskabsdokumentaren som bevisets teater Vi vil nu vende os mod nogle af de kontekster, som Nilssons film og fotos har været brugt i. Med inspiration fra Latour (1993) og Hilgartner (2000) vil vi betragte disse kontekster under den synsvinkel, at de iscenesætter en slags bevisets teater ( theatre of proof ). 22 Når Latour og Hilgartner taler om bevisets teater refererer de til en dobbelthed, der kan betragtes som afledt af det overordnede paradoks i den moderne konstitution, som vi diskuterede på de foregående sider. Videnskabsdokumentaren er som i øvrigt også den videnskabelige rapport retorisk iscenesat, bygget op dramatisk som det, der i klassisk retorik hedder persuasio, overtalelsen. Hertil kommer for videnskabsdokumentarens vedkommende desuden det populærvidenskabelige genreprincip, at den skal være underholdende. På engelsk bruger man begrebet edutainment om den blanding af information og underholdning, som kendetegner genren. Men samtidig med, at såvel persuasio som edutaiment kalder på performance og teater, så kræver den moderne konstitution, at videnskabsdokumentaren samtidig skal foregive at tale med en objektiv videnskabs stemme en stemme, der legitimerer sin autoritet ved en angivelig neutralitet: et her er det kun de nøgne kendsgerninger, der taler. For at illustrere denne dobbelthed vil se på, hvor forskelligt Nilssons forplantningsfilm og fotoserier er blevet læst i forskellige kontekster. Nærmere bestemt vil vi give to eksempler på, hvordan de har været mobiliseret for videnskabeligt at underbygge vidt forskellige sexualmoralske holdninger (eksempel 1) og undfangelsesberetninger (eksempel 2) Bevisets teater eksempel 1: Nilsson-fotos mellem anti-abort kampagner og sexuel (kvinde)frigørelse Først vil vi se på, hvordan Nilssons billeder på den ene side har været mobiliseret som argument i anti-abort kampagner i USA og England i 1980erne og 1990erne og på den anden side brugt i den liberalistiske og delvist præfeministiske sexualoplysningsbevægelse i Sverige i 1960erne. For folk, der har fulgt den internationale, feministiske debat om abort og ny reproduktionsteknologier, er det en kendt sag, at Nilssons film og fotos på forskellige måder har været brugt i kampen mod fri abort i USA og England i 1980erne og 1990erne. Feministiske forskere 23 har påpeget, hvordan pro-life -bevægelsen har gjort flittigt brug af Nilssons film og fotos. De har også vist, hvad det er for elementer i filmene, der så at sige passer ind i abort- Bevisets teater 99\n11 Polhem Sida 100 modstandernes kristent-fundamentalistiske argumentation om, at abort er det samme som mord. Det er f.eks. de mange portrætter af tommelfingersuttende fostre, der ligner fuldbårne baby-subjekter. Det er portrætter, der synes at fremhæve fostrets status som selvstændigt subjekt, fordi moderens krop ikke figurerer på billedet. På billederne svæver fostrene på næsten guddommelig vis i et kosmosagtigt rum gulrøde mod en mørkeblå eller sort baggrund, sommetider svøbt i fosterhinden, der lægger sig som et hvidt klæde om den lille krop. For så vidt som vi overhovedet ser spor af moderen på fosterportrætterne, påpeger de feministiske analyser, så er hun repræsenteret som hovedløs og depersonaliseret container, som miljø for et hyperpersonaliseret foster. Ved denne repræsentationsform sker der så at sige en omvending af forholdet mellem kvinden og fostret: kvinden fremtræder afpersonaliseret, mens fostret subjektgøres, og denne omvending passer særdeles fint ind i det budskab, som abortmodstanderne vil fremføre. For de engelske og amerikanske feminister, der har kritiseret Nilssons billeder for at imødekomme pro-life -retorikken, kommer det klart som en overraskelse, når vi på internationale konferencer har konfronteret dem med, at samme billeder i Sverige har været inddraget i en kontekst, der ideologisk peger i en helt anden retning. Da denne side af Nilssons arbejde ikke er så kendt, heller ikke i Sverige, skal vi uddybe denne anden kontekst lidt mere. Faktisk spillede Nilssons berømte første foto-serie om menneskelige forplantning fra en rolle i den svenske sexualoplysningsbevægelse. Der blev i forbindelse med publiceringen i Idun Vecko Journalen og Life i 1965 lavet et særtryk, som indgik i sexualundervisningen i svenske skoler på daværende tidspunkt. 25 Da Sverige som det første land i verden i slutningen af 1950erne indførte obligatorisk sexualundervisning i skolerne, skabtes en platform for et nybrydende sexualoplysningsarbejde, som indskrev sig i et diskursivt univers med berøringspunkter til datidens feminisme. Interessant i denne artikels sammenhæng er det, at Nilsson og hans billeder fik en positiv betydning i denne kontekst. Det fremgår af beretninger, som et par af samtidens fortalere for sexualoplysning i skolen har udgivet. Familierådgiver Birgitta Linnérs bog Sex and Society in Sweden, der for et amerikansk publikum introducerer den svenske sexualoplysning, herunder undervisningen i emnet i svenske skoler, er f.eks. gennemillustreret af Nilsson. 26 Som det beskrives af Linnér, deltog Nilsson også selv, da hans fotoserie afprøvedes som undervisningsmateriale af en af svensk sexualundervisnings pionerer, psykolog og jordemoder, Maj-Briht Bergström-Walan. 27 I Bergström-Walans selvbiografi ser vi også et 100 Nina Lykke & Mette Bryld\n12 Polhem Sida 101 foto, hvor Nilsson for en gang skyld ikke står bag, men derimod foran kameraet sammen med en skoleklasse. Vi ser Bergström-Walan ved katederet med Nilssons fotoserie i hånden. 28 I et interview med Nilsson, som vi lavede i foråret 2004, genkaldte han sig undervisningen som en god erindring og talte med beundring om Bergström-Walans fantastiske evne til at tale direkte og ligefremt til skolebørnene om alle de tabubelagte emner og på den måde få dem til at slappe af, spørge og snakke frit. Sammenhængen mellem sexualoplysningsarbejdet og den tidlige feminisme fremgår på forskellige måder af både Bergström-Walans og Linnérs bøger. Også Nilssons arbejde indskrives i denne kontekst. På et af hans fotos i Linnérs bog ser vi en række bøger om ligestilling, sexuel frigørelse etc. ligge spredt ud over et bord. 29 Blandt tidligt-feministiske bøger som Eva Mobergs Kvinnor och människor og danske Inge og Sten Hegelers berømte sexualliberalistiske Kärlekens ABZ finder vi her Nilssons verdensberømte fotobog Ett barn blir till. 30 De to slags kontekster eller bevisets teater, som vi nu har set Nilssons forplantningsbilleder indskrevet i, ligger milevidt fra hinanden i henseende til sexualmoralske holdninger, ja, der er nærmest tale om to modpoler. I Reagans USA og Thatchers England kunne billederne bruges til videnskabeligt at underbygge mere eller mindre højrekonservative og kristent-fundamentalistiske abort-modstanderes synspunkter og narrativer om livets begyndelse ved undfangelsen. I 1960ernes Sverige var langt hen samme type billedmateriale et velkomment indslag på liberale sexualoplyseres hylde med undervisningsmaterialer; her repræsenterede de snarere en didaktisk allegori over naturlig og fri sex. For de anglo-amerikanske abortmodstandere kunne billederne give videnskabeligt belæg for, at abort var mord, og at det derfor var uforsvarligt at give kvinder ret til selv at bestemme over deres kroppe. Heroverfor repræsenterede billederne for de svenske sexualoplysningsentusiaster et kærkomment redskab til at erstatte de eufemistiske fortællinger om bierne og blomsterne med virkeligt, videnskabeligt underbyggede historier om æg, sperm og fostre historier, der fortaltes med henblik på at nedbryde usunde tabueringer, bevise den nøgne sandhed om naturlig, fri sex og nødvendigheden af at liberalisere sexualmoralen og give kvinder ret til kontrol over egen krop og sexualitet. Bevisets teater 101\n13 Polhem Sida 102 Bevisets teater eksempel 2: Nilssons sperm møder æg-historier mellem svensk og amerikansk fjernsyn Vi vil nu gå til to andre eksempler på, hvordan Nilssons billeder er blevet involveret i forskellige former for bevisets teater. Lad os se på, hvordan stort set samme billedmateriale har været mobiliseret til at bevise to nærmest diametralt modsatte historier om æggets og spermens møde. Eksemplet drejer sig om to meget forskellige versioner af Nilssons seneste film om menneskelig forplantning: Kärlekens Mirakel (2000), som vi har introduceret tidligere. Det er en svensk produktion, lavet af Lennart Nilsson og Bo G. Erikson Productions til svensk tv og co-produceret med en række andre europæiske tv-kanaler (BBC, ZDF, RAI m.fl.), et japansk tv-selskab og den amerikanske ikke-kommercielle public service station, NOVA WGBH Boston. Life s Greatest Miracle (2001), som overraskende nok er den amerikanske coproducent Novas egen og anderledes udgave af den svenske original. Den er produceret af Julia Cort, der var medforfatter til manuskriptet til Kärlekens Mirakel. For at gøre en lang historie kort vil vi kun fremhæve én af flere overraskende forskelle mellem de to versioner af denne Nilsson film: Den amerikanske version af fortællingen om mødet mellem æg og sperm bryder radikalt med den utroligt sejlivede biomedicinske retorik omkring menneskelig forplantning, som den feministiske antropolog Emily Martin så vittigt har kritiseret. 31 Alle Nilssons øvrige produktioner (inkl. Kärlekens Mirakel) skriver sig ind i denne traditionelle fallocentriske mesterfortælling, som fremstiller spermen som en Rambo, der foretager en eventyrlig og farlig helterejse for at mødes med den passivt ventende ægprinsesse. 32 Selv om der er sket mindre diskursive opdateringer i Kärlekens Mirakel, er hele plottet bygget op over sperm-armadaens helterejse qua dens kraftværker (de mandlige gener). Al aktivitet og dramatik er retorisk og narratologisk henlagt til spermen. Ægget er derimod beskrevet i passivformer (det transporteres osv.) og i et funktionelt sprog (f.eks. æggeledertrakten forsøger nu at få ægget ind ) et sprog, der stikker stærkt af mod de militært-heroiserende metaforer, som anvendes i beskrivelsen af sædcellen ( armada, fremrykning, fænomenale svømmere, kamp for overlevelse, vinderen osv.). På baggrund af de traditionelle fallocentriske diskurser om mødet mellem æg og sperm er det bemærkelsesværdigt (ja, måske ligefrem et diskursivt mirakel!), at rollerne i Life s Greatest Miracle nærmest er byttet om. Her er 102 Nina Lykke & Mette Bryld\n14 Polhem Sida 103 det ikke spermen, men ægcellen og kvindens krop, der styrer showet. De fotografiske optagelser er langt hen de samme som i Kärlekens Mirakel, men speakerstemmen fremstiller forløbet på en markant anderledes måde. Både grammatik og fortællestruktur fokuserer nu på de kvindelige elementer som subjekter i processen. De styrer spermens færd ved at guide, propel, alter, order, og draw the entire contents of the sperm inside osv. Når spermen endelig gør noget aktivt som f.eks. at svømme gennem æggelederen, så får vi straks at vide, at disse Rambo-svømmere ikke har mange chancer for at nå ægget. Det har derimod de slowpokes, som bliver fanget i æggelederens fimrehår for herefter gradually at blive released. Modsat de sædceller, der bare pisker derudaf, har de langsomme den bedste chance for at blive forandret på en sådan måde af kvindekroppen, at de senere kan accepteres af ægget. Det understreges også, at ægget kun lukket spermen ind i sig, hvis ægget selv og dets følge af picky support cells tilladet det; brute force alone hjælper absolut ikke, fortæller speakerstemmen os. Det er altså det matriarkalsk beskrevne æg, der sætter dagsordenen. Kongen er med andre ord her blevet detroniseret af dronningen. Forskellen mellem historierne på mikroplanet reflekteres i rammehistorien om de vordende forældre. Både hvad kønsidentitet, klasse og etnicitet angår, er de konstrueret helt anderledes end i Kärlekens Mirakel. Det vil imidlertid føre for vidt at komme nærmere ind på her. 33 Derimod kan vi allerede på baggrund af disse korte referencer til de to forskellige undfangelseshistorier konkludere, at vi i det bevisets teater, som begge film er konstrueret som, atter konfronteres med to modpoler. At producere for det svenske statstelevision og at producere for det mere markedsorienterede amerikanske fjernsyn synes at afføde helt forskellige undfangelseshistorier og helt forskellige læsninger af Nilssons billeder. Æg-møder-sperm historien kan i den amerikanske version beskrives som en explicit omvending af den traditionelle en omvending, som foretages på grundlag af stort set det samme videnskabsfotografiske billedmateriale. Et feministisk-ironisk bevisets teater? Hvad vi på den ene side vil understrege med de eksempler, vi har trukket frem i artiklens tredje hovedafsnit, er, at nærmest modsatte argumenter kan iscenesættes på baggrund af stort set samme videnskabelige billedmateriale. Når vi grupperer de forskellige slags bevisets teater, som vi har gjort, underminerer vi billedernes status som objektive videnskabelige sandheder, der Bevisets teater 103\n15 Polhem Sida 104 kan bruges som ubetvivlelige argumenter for f.eks. faste sexualmoralske holdninger og faste forestillinger om distributionen af agens på køn. Den feministisk-ironiske konstruktion af modpoler, som vi har foretaget, skal tjene til at understrege, hvor futilt det er at prøve at begrunde argumenter om sociokulturelle forhold som f.eks. sexualmoral eller forholdet mellem køn og agens på denne baggrund. Ved den grupperingsøvelse, som vi har foretaget, forvandler vi billederne fra beviser til flydende tegn med mangfoldige betydninger, der ikke kan fastlægges én gang for alle. På den anden side vil vi også betone, at så forskellige de bevisets teatre, vi har set på i tredje del af artiklen, end kan forekomme, så har de ikke desto mindre et vigtigt fællestræk: Nilssons billeder interpelleres i alle fire kontekster på grund af deres evne til at tale autoritativt som objektiv og værdineutral videnskab, der tilsyneladende eksponerer den rene natur. Den klassiske videnskabsdokumentargenre, som billederne i alle eksemplerne indskriver sig i, forlener dem med en særdeles stor autoritet, og alle indskriver sig i det, som Latour kalder videnskabens moderne konstitution, og som vi har beskrevet i artiklens første del. En af de pointer, vi har villet illustrere med eksemplerne i artiklens tredje del, er således, at billedernes autoritet er helt afhængig af, at videnskabsdokumentarens publikum er fast forankret i Latours moderne konstitution at alle tror på dens nidkære adskillelse af transcendent natur og teknologisk mediering, af fakta og fiktion. Alle de billedbrugere, som vi har ladet posere for os i artiklens tredje del anglo-amerikanske abortmodstandere i 1980erne og 1990erne, svenske sexualoplysningsentusiaster i 1960erne, producenter af svensk og amerikansk videnskabs-tv omkring år 2000 har det tilfælles, at de med deres måde at bruge billederne på, indskriver sig i den moderne konstitution. Alle etablerer de hver deres bevisets teater, og alle bygger de deres argumenter på den moderne konstitutions paradokser. Alle implicerer hver på deres måde, at den rekonfigurerede natur, som billederne fremviser, overhovedet ikke er konstrueret. I det øjeblik de holdt op med at tro på den moderne konstitution, kunne de ikke opretholde den scientistiske argumentationsform, som de alle benytter. På baggrund af artiklens diskussion af nogle af den moderne konstitutions paradoksale effekter på videnskabsdokumentaren vil vi heroverfor foreslå, at såvel brugere som producenter af genren reflekterer mere over dens i Latours forstand non-moderne hybriditet, som vi har eksempliceret i artiklens anden del. En fornyelse af genren kunne måske blive resultatet og en større grad af kritisk bevidsthed om de budskaber vedrørende genus og kultur, som videnskabsdokumentaren eksponerer. 104 Nina Lykke & Mette Bryld\n16 Polhem Sida 105 Abstract: The Theatre of Proof: The Science Documentary Genre and Readings of Lennart Nilsson With examples from world famous science photographer Lennart Nilsson s films and photo-series on human reproduction, we analyse paradoxes of the science documentary genre. We discuss, how the paradoxes are generated by tensions between, on the one hand, the ultramodern ambitions of the genre, its intentions of opening transparent windows to a pure authentic nature, and, on the other hand, its exposure of hybrid networks of sociocultural and biological dimensions and its use of dramatic strategies to present its messages in a both scientifically convincing and entertaining way. As a theoretical frame of reference, we use French science studies scholar Bruno Latour s reflexions on the paradoxes of modern science and his analysis of its strategies of presentation in the shape of theatres of proof. We illustrate our points via readings of Nilsson s most recent film on human reproduction Kärlekens Mirakel (2000)/Life s Greatest Miracle (2001) and with a discussion of the ways, in which his films and photo-series have been used to scientifically legitimate very different sexual morals and conception narratives. Noter 1 Artiklen rummer bearbejdede og stærkt forkortede versioner af to tidligere publicerede artikler om Lennart Nilsson; nemlig N. Lykke og M. Bryld, Fra Rambo-sperm til æggedronninger: To versioner af videnskabsfotografen Lennart Nilssons film om den menneskelige forplantning, i: Kvinder, Køn & Forskning, 11, no 3 (2002), 8 21, samt N. Lykke og M. Bryld, Kønsceller, mikrober og mariehøns: Videnskabsdokumentarens cyborgblik, i: Cyberkulturer og rekonfigurationer, Mette Bryld og Randi Markussen, red. (København, 2003), Brian Winston, Claiming the Real: The Documentary Film Revisited (London, 1995). 3 Bruno Latour, We Have Never Been Modern (New York, London, 1993), Nina Lykke, Sundhed en postpositivistisk hybrid?, i: Sundhed mellem biologi og kultur: En bog om ny sundhedsbegreber, Anne Scott Sørensen og Christine Dalgård, red. (København, 1999), Latour We Have Never Been Modern, 32. Bruno Latour, The Pasteurization of France (Cambridge, Mass., 1988), 90 ff. 6 Stephen Hilgartner, Science on Stage: Expert Advice as Public Drama (Stanford, Calif., 2000). 7 Lennart Nilsson, Kärlekens Mirakel, SVT, vist 10. januar Bruno Latour, Science in Action (Cambridge, Mass., 1987) og Latour, We Have Never Been Modern. 9 Latour, We Have Never Been Modern, Ibid., Donna Haraway, The Promises of Monsters: A Regenerative Politics for Inappropriate/d Others, i: Cultural Studies, L. Grossberg, C. Nelson, P. Treichler, red. (London, New York, 1992), , 296. Bevisets teater 105\n17 Polhem Sida Latour, We Have Never Been Modern, Ibid. 14 For en mere udførlig analyse af filmen, se Nina Lykke og Mette Bryld, Kønsceller, mikrober og mariehøns: Videnskabsdokumentarens cyborg-blik, Richard Dawkins, The Selfish Gene (Oxford, 1976). 16 Jay David Bolter & Richard Grusin, Remediation: Understanding New Media (Cambridge, Mass., 2000), 21 ff. 17 Ibid., Darko Suvin, Metamorphoses of Science Fiction: On the Poetics and History of a Literary Genre (New Haven, CT, and London, 1979). 19 Lennart Nilsson, The Photographer s Secrets (Boston, 1996). 20 For en nærmere analyse af denne type dobbelthed, se også Mette Bryld & Nina Lykke, Cosmodolphins: Feminist Cultural Studies of Technology, Animals and the Sacred (London, 2000), Bolter & Grusin, Remediation: Understanding New Media, 31 f. 22 Latour, The Pasteurization of France, 85 f.; Hilgartner, Science on Stage, F. eks. Sarah Franklin, Celia Lury and Jackie Stacey, red., Off-Centre: Feminism and Cultural Studies (London, 1991). Barbara Duden, Disembodying Women (Cambridge, Mass., 1993); Karen Newman, Fetal Positions: Individualism, Science, Visuality (Stanford, Cal., 1996); Valeri Hartouni, Cultural Conceptions: On Reproductive Technologies and the Remaking of Life (London, Minneapolis, 1997); S. Franklin, C. Lury and J. Stacey, Global Nature, Global Culture (London, 2000). 24 Lennart Nilsson, Ett barn blir till (Stockholm, 1965). 25 Lennart Nilsson, The Drama of Life before Birth, Life Magazine (30 april 1965). Svensk version, Idun Vecko Journalen (1 okt. 1965). 26 Birgitta Linnér, Sex and Society in Sweden (New York, 1967). 27 Ibid., Maj-Briht Bergström-Walan, Passioner (Stockholm, 1987), Linnér, Sex and Society in Sweden, Eva Moberg, Kvinnor och människor (Stockholm, 1962); Inge og Sten Hegeler, Kärlekens ABZ (Stockholm, 1962). Lennart Nilsson, Ett barn blir till. 31 Lennart Nilsson, Life s Greatest Miracle (Boston, 2001). Vist på NOVA Emily Martin, The Egg and the Sperm: How Science Has Constructed a Romance Based on Stereotypical Male-Female Roles, Signs 16, no 3 (1991), Carol A. Stabile, Shooting the Mother: Fetal Photography and the Politics of Disappearance, Camera Obscura 28 (1992), En mere udførlige analyse af forskellene mellem de to filmversioner findes i N. Lykke og M. Bryld, Fra Rambo-sperm til æggedronninger, Nina Lykke & Mette Bryld\n18 Polhem Sida 107 Buffertsida för bild som kommer Bevisets teater 107


Bisanar for bier\nMeget ofte oplever biavlere alvorlige bivirkninger, men hovedproblemet er krydsvarroatose. Hvis du ikke slippe af med ham, kan du hurtigt miste hele familien. Bisanar er et effektivt lægemiddel til ødelæggelse af parasitten. Men før brug er det nødvendigt at finde ud af alle oplysninger om stoffet og læse anmeldelserne. Instruktioner til brug Bisanara indesluttet i hver pakke.\nEn bi, som alle levende ting, er underlagt forskellige sygdomme. Den mest almindelige er varroatose. Denne sygdom er forårsaget af et blodsugende tæppe. Ved at blande sig i familiens liv kan han hurtigt ødelægge det, hvis han ikke sørger for rettidig behandling, især om efteråret eller foråret.\nDu kan se insektet med det blotte øje. Den har en lille størrelse (1 mm i længden og 1, 5 mm i bredden). At finde skadedyr skal du straks begynde behandling.\nBisanar er en klar gul væske med en karakteristisk lugt, indeholder oxalsyre, koriander og granolie samt thymol.\nMedicin til bier Bisanar produceret i ampuller på 1 ml til 10 doser, 2 ml til 20 doser såvel som i 50 ml mørke glasflasker. Det er mere rentabelt at købe en flaske, da det er nok til behandling af 25 bi kolonier eller 12-14 rammer.\nLægemidlet til bier har en acaricidal kontaktegenskab, der kæmper med et voksen individ.\nDet er vigtigt! Bisanar til bier er ikke vanedannende og derfor egnet til behandling og forebyggelse af parasitter.\nBisanar for bier: brugsanvisninger\nFør omfattende behandling er det nødvendigt at teste stoffet først på tre svage familier med observation af deres tilstand hele dagen. Overskridelse af den tilladte dosis af Bisanara og manglende overholdelse af instruktionerne kan føre til et beklageligt resultat.\nDet er vigtigt! Ifølge anmeldelser af biavlere bør Bisanar anvendes en måned før starten af den vigtigste honning plante.\nInstruktioner til behandling af bier Bisanar røgpistol\nTil behandling af bier med bisanar bruger røgpistoler flasker på 50 ml. Dosering og anvendelsesmåde:\nEn åben flaske installeres på enheden eller hældes i en beholder til medicin.\nFør brug er røgpistolen justeret, således at der med et enkelt klik sprøjtes 1 ml.\nBehandlingen udføres strengt i henhold til instruktionerne, med en hastighed på 1 rullende til en svag familie og 2 rullende til en stærk. Efter hver pitching skal mindst 5-10 minutter passere.\nRøgkanonets "næse" indsættes i den nederste hak i 3 cm. I dette tilfælde er den øverste hak åben. I kæden løber den rigtige mængde røg og dækker bakkerne i 10-15 minutter.\nInstruktioner til brug Bisanara til sublimering\nBisanar er vant til at slippe af med krydset i efteråret og foråret. Inden behandlingen påbegyndes opløses 2 ml af lægemidlet i 2 liter varmt vand, indtil der dannes en klar suspension. Lægemidlet samles i en 10 ml sprøjte og fylder mellemrummet mellem rammerne med 1 sprøjte pr. Gade. Ifølge anmeldelser af biavlere udføres behandling med bisanar til sublimering to gange med en pause på 7 dage ved en temperatur på +10 grader og derover.\nBehandling af bier Bisanar\nBisanar til bier bør kun bruges efter at have læst brugsanvisningen.\nDet er bedre at bruge Bisanar til røgpistoler, da det er praktisk, pålideligt og vil medføre langvarig succes i kampen mod skadedyr.\nBisanar, mens man respekterer doseringen af bierne ikke skader, men for mennesker er stoffet toksisk. Derfor er det nødvendigt at overholde sikkerhedsforanstaltninger:\nForarbejdning udført i gummihandsker.\nFor at undgå at trække vejret i par, skal du have åndedrætsværn eller maske.\nHvis apiaryen er stor, skal du gøre en 30-minutters pause mellem behandlingerne.\nBisanar indeholder thymol, som lammer receptoren af flåter. Såvel som stoffet har en negativ effekt på bierne: Efter behandling opstår der en kortvarig koordinationsforstyrrelse.\nDa lægemidlet ikke er vanedannende, kan behandlingen udføres 5-7 gange pr. Sæson med et interval på mindst 7 dage.\nTip! Honningspumping begynder kun 2 uger efter behandling.\nBehandlingen udføres ved en temperatur på +10 grader og derover, kun om morgenen. Om foråret behandles elvebladen efter første flyvning, og i efteråret efter den sidste honningskollektion.\nTilstedeværelsen af trykt kød i bikube er ikke en hindring for behandlingen, men efter at brystet er frigivet, vil bikanen blive smittet igen. I den trykte brød er omkring 80% af bierne inficeret med blodsugende insekter. Indtil de unge er ude af honningkagen, påvirker stoffet dem ikke.\nFor at bisanar for bier ikke mister deres helbredende egenskaber, er det nødvendigt at følge opbevaringsreglerne:\nlægemidlet opbevares på et mørkt, godt ventileret sted med lav luftfugtighed;\noptimal opbevaringstemperatur - + 5-20 grader;\nfjerne lægemidlet bør være væk fra børns øjne;\nfra udstedelsesdatoen er holdbarheden 2 år.\nHver biavler, der bekymrer sig om hans apiary, bør udføre rettidig behandling og forebyggende foranstaltninger for varroatosekryds. Du kan bruge folkemæssige retsmidler, og du kan bruge stoffet Bisanar. For at afgøre om et lægemiddel er egnet eller ej, skal du læse anmeldelser og se videoen. Brugsanvisning Bisanara er i hver pakke, så du skal omhyggeligt undersøge den før brug for ikke at skade de små arbejdere.\nUs Oleg Borisovich, 60 år gammel, s. Byshev Jeg er en biavler med 15 års erfaring. Jeg læste mange negative anmeldelser om forberedelsen Bisanar og er uenig med mange biavlere. Jeg har en lille familie, og behandlingen foregår uden unødvendige forholdsregler, men strengt i henhold til vejledningen. I begyndelsen af foråret og efteråret giver jeg en opløsning fra en sprøjte til en biergade. Uanset hvor mange biprodukter jeg behandler, har jeg aldrig set en massiv biaffald. Lægemidlet har en ulempe - det er giftigt for mennesker. Dubenko Boris Petrovich, 70 år gammel, Sevastopol Bisanar - et stof til en amatør. Jeg kan godt lide det, fordi behandlingen kan udføres i en kramperfri periode. Lægemidlet giver den maksimale effekt, og om sommeren kræver det ikke re-behandling. Mange biavlere er forvirret af thymolindholdet, på grund af dette lægemiddel reducerer livmoderen æglægning, og familier kan forlade bikuplen. Men hvis du følger vejledningen tydeligt, vil alle negative resultater minimeres.\nBisanar for bier © 2017 - Oktober 2020


Hvorfor er godt løbetøj vigtig for din træning? - sundestestil.dk\nI stort set alle former for sport, er det vigtigt og en stor fordel, at have det rigtige tøj og udstyr. For eksempel som svømmer, finder man den behageligste badedragt, som skiløber finder man det bedste skitøj og sådan fortsætter det ved stort set alle sportsgrene. Det samme gælder for løbere. Det er ikke sikkert, at man går forfærdeligt meget op i, hvilket tøj man har på, når man dyrker motion, men det kan godt betale sig at vælge noget godt kvalitetstøj. Kvalitetsløbetøj indeholder mange egenskaber, som en normal T-shirt eller hættetrøje ikke indeholder. Her kan du finde et stort udvalg af kvalitetsløbetøj til både mænd og kvinder: https://sportmaster.dk/loeb/toej. Jo mere man går op i sin træning, og jo oftere man løber, jo mere går man måske også op i, hvilket løbetøj man har. Uanset om man er nybegynder eller en erfaren løber, så kan man ikke komme udenom at alle vil få stor glæde af, at have noget godt løbetøj.\nFå mere ud af din træning med tætsiddende løbetøj\nDet kan måske virke lidt ukomfortabelt at have stramt tøj på når du dyrker motion, hvis du er vant til at have løse trøjer og løse shorts/bukser på. Det er dog ikke så ukomfortabelt, som man måske ville tro. Hvis du har en helt tætsiddende løbetrøje på, enten kortærmet eller langærmet, vil du opleve en verden til forskel. Du vil føle en meget større bevægelighed og du skal ikke rette på dit tøj hele tiden – trøjen sidder limet til kroppen, men på en behagelig måde. Det kan næsten føles, som om man ikke har nogen trøje på overhovedet. Derudover er trøjerne svedtransporterende, lette og elastiske. Din sved vil altså finde vejen ud, så du ikke føler at du overopheder i den tætsiddende trøje. Materialet på tætsiddende løbetrøjer er også utrolig blødt og lækkert, så den er enormt behagelig at løbe i.\nLøbetights/shorts er ligesom løbetrøjen et must-have. Der findes både lange tights og korte tights – alt efter årstid samt om det er udendørs eller indendørs træning. Løbetights sidder også helt tæt på kroppen, ligesom løbetrøjen. Løbetights er også svedtransporterende og regulerer varmen, så du let kan komme af med sveden, og have en behagelig temperatur når du løber. Løbetights er utrolig behagelige at have på, da alle syninger er gemt væk, så du kan kun mærke glat og blødt materiale mod din krop. Der er god elastik i tights, så de kan sidde godt til på kroppen og giver et godt fit samt støtte.\nForkæl dig selv og hold dit løb ved lige\nUdover at du vil få stor glæde af lækkert løbetøj til dine fremtidige løbeture, så vil du også opleve at motivationen og glæden over at skulle træne kan vokse. Forestil dig, at hver gang du skal hoppe i sportstøjet, så glæder du dig? Du glæder dig rent faktisk til at hoppe i sportstøjet, fordi du har investeret i noget lækkert, flot løbetøj af høj kvalitet. Du glæder dig til at vise dig på løberuten, og du får hurtigt øjnene op for, hvor meget mere bevægelighed og åndbarhed du vil få ved at vælge tætsiddende løbetøj, som er af god kvalitet. Det gælder hele tiden om at holde motivationen oppe, når det kommer til at træne, mange kan miste den i længere perioder, men hvis du gør små tiltag, som at forkæle dig selv i ny og næ med en lækker ny løbetrøje, så kan det være en god motivationsfaktor for dig samt holde gejsten ved lige.\nPrevious StoryFå lavet den bedste røntgenundersøgelse\nNext StoryVedvarende stressbehandling eller behandling ad flere omgange?


Side:Mogens og andre Noveller.djvu/138 - Wikisource\nSide:Mogens og andre Noveller.djvu/138\nPesten i Bergamo.\nog inde i de grønne Marker; for Bønderne, der baade det ene Sted og det andet havde faaet Pesten bragt i Gaarde af de første Flygtninge, de stenede hver fremmed Sjæl, de traf, bort fra deres Enemærker, eller slog dem ned som gale Hunde uden Naade eller Barmhjærtighed, i retfærdigt Nødværge som de mente.\nDe maatte blive hvor de var de Folk fra Gammel-Bergamo, og Dag for Dag blev det varmere i Vejret og Dag for Dag blev den gruelige Smitte gridskere og gridskere i sit Tag. Forfærdelsen steg op som til Galenskab, og hvad der havde været af Orden og ret Regimente, det var som om Jorden havde slugt det og sendt det Værste istedet.\nLige i Begyndelsen, da Pesten kom paa, havde Folk sluttet sig sammen i Enighed og Samdrægtighed, havde været paa Vagt efter at Ligene blev ordenlig og godt begravede, og havde hver Dag sørget for, at der blev tændt store Baal af Ild paa Torve og Pladser, at den sunde Røg kunde drive gjennem Gaderne. Enebær og Eddike var der bleven delt ud til de Fattige, og fremfor Alting havde Folk søgt til Kirkerne aarle og silde, enkeltvis og i Optog, hver Dag havde de været inde for Gud med\nHentet fra "https://da.wikisource.org/w/index.php?title=Side:Mogens_og_andre_Noveller.djvu/138&oldid=60014"


Knuste hjerter i ny svensk dramaserie\n© SVT / Allt som blir kvar\nSVT's nye young adults-serie 'Det, der er tilbage' løfter traditionen efter 'SKAM' og henvender sig langt bredere end seriens egen aldersgruppe.\nSkrevet d. 12 maj 2022 af Astrid Bugge\nSVT’s nye ungdomsdrama ’Det, der er tilbage’ holder liv i arven efter 'SKAM' og skildrer den der helt særlige tid i livet, hvor man er aldeles fri og uden forpligtelser, på grænsen mellem ungdommen og voksenlivet. Men også tiden, hvor et knust hjerte kan betyde, at man mister ethvert holdepunkt i livet.\nDen kommende serie 'Det, der er tilbage' er baseret på forfatter og blogger Sandra Beijers roman af sammen navn, og det er Beijer selv, der har skrevet manuskriptet til serieformatet.\nTv-versionen er en fritstående og dialogdreven version af den oprindelige roman, hvor romankarakterernes mål, drømme og problemer går igen, men hvor de konkrete rammer er nye.\nForfatter og blogger Sandra Beijer, der står bag serien. © SVT / Allt som blir kvar.\nSandra Beijer fortæller til SVT, at hun har villet finde ud af, hvad der sker med en persons indre, når ens hjerte bliver knust, og derfor er det frem for alt en serie, som foregår inde i karaktererne.\nFor hvor fører hovedpersonen Matildas vej hende hen, når hun forsøger at hele sit knuste hjerte? Det kan nemlig, som serien også vil vise, føre til nye destruktive mønstre i magt- og kærlighedsrelationer, fortæller Beijer.\nSommeren der burde være fantastisk\n’Det, der er tilbage’ følger Matilda over en sommer. En sommer, hvor alt det, der burde være fantastisk, i stedet er katastrofalt. Som et lyn fra en klar himmel bliver Mathilda dumpet af sin kæreste, og hendes hjerte – og hele hendes verden - går i tusind stykker. For hvem er hun nu uden ham?\nDet eneste, hun i det rungende tomrum kan komme i tanke om at gøre, er at ringe til sin barndomsven Miron. Han kommer hende straks til undsætning og lover, at han kan hjælpe hende med at få det godt igen på blot en måned. Matilda er så sønderknust, at hun ikke magter at modsætte sig Mirons plan.\nEn plan, Miron har lagt sammen med deres fælles ven Simon, og som går ud på, at alt, hvad Miron siger eller gør, er en leg, som man ikke må modsætte sig.\nSnart udvikler legen sig til et psykologisk spil helt uden grænser. For hvad er Mirons virkelige motiver? Og hvornår ved Matilda, om hun har fået det bedre, eller om hun bare er holdt op med at føle noget som helst?\n’Det, der er tilbage’ er SVT’s seneste serie inden for for young adult-genren, en genre som på papiret henvender sig til de ældste teenagere, men som i virkeligheden har vist sig at ramme en meget bred målgruppe.\nVi så det først med den norske serie 'SKAM', der allerede har en håndfuld år på bagen, og som nåede massiv succes også i målgrupper, der var langt ældre end dem, serien i første omgang henvendte sig til.\nSiden da, har SVT lavet en række serier inden for samme genre, heriblandt ’Eagles’, 'Den sidste sommer' og ’De udvalgte’, og nu ser det så ud til, at ’Det, der er tilbage’ kan blive den første serie i en ny række af disse ungdomsdramaer hos SVT.\nMatilda og vennen Miron leger en tvetydig leg. © SVT / Allt som blir kvar.\nTiltrækningskraften, som young adult-serierne har haft på det bredere publikum, forklarer SVT til med reference til genkendeligheden i seriernes konflikter.\n"Der findes noget almengyldigt ved denne her periode i livet, hvor man formes", forklarer Petter Bragée, som er programchef for SVT Malmø.\n"For mig lader det til, at det her er den eneste alder, som alle kan relatere til. Er man yngre, er man nysgerrig, og er man ældre, så kan man relatere, netop fordi man har været der og kan huske udfordringerne på godt og ondt", fortsætter Bragée.\nMan kan altså godt begynde at glæde sig og trygt se med, når premieren på ’Det, der er tilbage’ ruller over skærmen torsdag den 19. maj kl. 21.30 på SVT1, uanset hvilken aldersgruppe man tilhører.\nSerien sendes i 8 afsnit de efterfølgende torsdage kl. 21.30 på SVT1.\nHusk, at flere tv-distributører tilbyder catch up-funktioner, så du kan se eller gense et eller flere afsnit, når det passer dig.\nHele serien bliver tilgængelig i streaminguniverser hos enkelte udbydere efter endt livesending.


In extremis af Finn Methling (Bog, Hæftet)\n> Bøger>In extremis\nIn extremis (Bog, Hæftet)\nAf: Finn Methling\nDato for udgivelse: 25-5-2018\nI 12 essayistiske tekster giver Finn Methling sit personlige bidrag til en række filosofiske, videnskabelige og moralske emner. Methling kommer vidt omkring i "In Extremis" og behandler alt lige fra verdensbilleder, skæbnen og døden til moralen, æstetikken og, ej at forglemme, kvinden.\nFinn Methling (1917-2010), dansk forfatter og dramatiker. Skrev inden for adskillige genrer og udgav blandt andet digtsamlingerne "Fornægteren" (1950) og "Stjernefloden" (1959). Men det var som dramatiker, at Methling var særligt kendt. Hans første scenestykke, "Dagen i morgen" (1950), blev opført på det kongelige teater, og efterfølgende blev Methlings stykker opført flere steder både i Danmark og i udlandet.


Ny kunst til Bornholms Kunstmuseum\nNæste udsendelse: 22:15 Næste uges tv (G)\nMuseet har med støtte fra Otto Bruuns Fond erhvervet to nye værker af Kristian Zahrtmann.\nma 11.06.2018, 17:21\nDet ene billede er "Frugtsælgersker fra Amalfi" fra 1879. Museets samling af Kristian Zahrtmann er den største i Danmark, men har indtil nu ikke omfattet malerier fra hans tidlige italiensrejser.\nDet andet billede er fra 1911 og hedder: "Spil, interiør fra Casa Cerroni i Civita d'Antino" I 1883 opdagede Zahrtmann den lille bjergby Civita d'Antino og fra da af blev byen og familien Cerronis hjem en fast base hver eneste sommer frem til 1911, hvor hans helbred ikke tillod ham at rejse mere.\nI klippet kan du se, hvad museumsdirektør Lars Kærulf Møller mener om billederne.\n15. maj10:35Molslinjen foreslår kontraktændri.. Video\nKilde: TV 2 Vejrcenter, Opd.: 19.maj 21:59


Behandling af yverbetændelse - ppt download\nBehandling af yverbetændelse\nOffentliggjort afIngeborg Olsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Behandling af yverbetændelse"— Præsentationens transcript:\n1 Behandling af yverbetændelse\nGennemsnitligt celletal for økologiske og konventionelle besætninger for 2008. Økologiske besætninger Konventionelle besætninger Behandlingsfrekvens 31,4 % 42,3 % Gennemsnitligt beregnet tankcelletal for 2008\n2 Gennemsnitligt celletal for øko. og konv. besætninger for 2008\nØkologiske besætninger Konventionelle besætninger Gennemsnitligt beregnet tankcelletal for 2008 Figur. Andel af køer der blev behandlet for yverbetændelse i perioden fra 1/ til 1/\n3 Krav om genomlægning udgør ikke en væsentlig begrænsning mod behandling af yverbetændelse\nØkologireglerne kræver at køer skal ”genomlægges”, hvis de indenfor et år har mere end tre 14-dages perioder, hvor de behandles medicinsk. Dette kunne tænkes at regulere økologernes adfærd med hensyn til behandling. Genomlægning af dyr er forbundet med meget besvær og stort tab. Som det fremgår af figur 2 bliver kun ganske få økologiske køer (1,42 % af de behandlede) behandlet i mere end 3 omgange indenfor et år. Selvom andelen af konventionelle køer, der behandles i mere end 3 omgange er lidt højere (2,36 %), er der fortsat tale om en meget lille andel af det samlede antal behandlede køer. Derfor antager vi, at kravet om genomlægning ikke påvirker behandlingshyppigheden hos økologerne væsentligt.\n4 Økologiske besætninger Konventionelle besætninger\nØkologer er mere tilbageholdende med medicinsk behandling af yverbetændelse Andel køer med markant stigning i celletal, hvor behandling ikke er igangsat Økologiske besætninger Konventionelle besætninger 26% 17 % Høje celletal og pludselige stigninger i celletalsværdier er indikatorer for tilstedeværelse af infektion i koens yver. Vi må antage, at en del af de køer, der udviser disse tegn, med fordel kan behandles. En række analyser af behandlingsfrekvensen blandt køer med bl.a. høje celletalsværdier (> 1 million) eller markante stigninger i celletalsværdier viser, at økologerne generelt behandler væsentligt mindre på disse køer. Alternative metoder til at behandle mastitisinfektioner. For eksempel anvendes afgoldning af enkelte kirtler med infektion i vidt omfang\n5 Ældre køer behandles mest for yverbetændelse\nAndelen af økologiske køer i de forskellige laktationsnumre, der er blevet behandlet mod yverbetændelse kalv 2.kalv 3.kalv 4.kalv eller derover Andel af behandlede køer 25 % 35 % 41 % 52 % Ligesom i konventionelle besætninger er det især de ældre økologiske køer, der behandles for yverbetændelse (Tabel 2). Det hænger sammen med en højere frekvens af infektioner hos disse dyr. Der er dog ingen tvivl om, at der specielt hos en god del af de ældre dyr er tale om kroniske infektioner. Behandling af disse giver oftest en dårlig prognose for helbredelse.\n6 Flest behandlinger for yverbetændelse hos Dansk Holstein\nAndel af køer behandlet mod yverbetændelse indenfor forskellige racer. Jersey Krydsninger RDM Dansk Holstein Andel af behandlede køer 31 % 26 % 29 % 37 % Krydsningsdyr er generelt mere modstandsdygtige overfor sygdomme. I de seneste 5 år er andelen af krydsningsdyr i økologiske besætninger steget fra 9-10 % til %. En stigning som ikke ses i de konventionelle besætninger, hvilket kunne tyde på at særligt økologerne har fået øjnene op for fordelene ved at bruge krydsningsdyr\nDownload ppt "Behandling af yverbetændelse"\nSU-rådsmøde Den 6. december 2007\nDynamisk belysning Individuelle præferencer i kontoromgivelser i Danmark 13. januar 2010, LYSnET møde på RUC Ásta Logadóttir, phd studerende, og Jens Christoffersen,\nFlere indvandrere og efterkommere i fremtiden


[H.24698] Hvor Hen Til Indkøbe Forskolin Kost I Frederikshavn Danmark?\nReviews » Forskolin » Hvor Hen Til Indkøbe Forskolin Kost I Frederikshavn Danmark?\nForskolin er blot endnu et offer for vægt tab marked i Frederikshavn Danmark. Fakta der er angivet for forskolin på så mange hjemmesider er for det meste sand, men levering system er, hvad der bestemmer hvorvidt tillægget vil arbejde som hævdet.\nDieters i Frederikshavn Danmark kan tage mundtlige forskolin og forvente det til at virke, fordi fordøjelsen gengiver supplementet ubrugelig. Intravenøs forskolin er også tilgængelige på et hospital. Dieters i Frederikshavn Danmark bør kigge efter forskolin til at gøre en enorm forskel i vægttab.\nKlik her for at købe Forskolin i Frederikshavn Danmark\nColeus Forskohlii er en plante bruges i alternativ medicin i århundreder. Planten er almindeligt anvendt til at støtte hjerte og luftvejssystemet. For nylig, coleus forskohlii har været forbundet med vægttab kosttilskud og kost piller i Frederikshavn Danmark.\nForskolin er fundet i en urte planten fra mint familie rødder. Forskere har fundet, at forskolin kan hjælpe folk i Frederikshavn Danmark til fremme af fordelingen af lagret fedt i dyrs og menneskers fedtceller. Det kan også frigøre fedtsyrer fra fedtvæv, hvilket resulterer i øget termogenese, hvilket resulterer i tab af kropsfedt og teoretisk, øgede muskelmassen masse.\nDen kemiske forskolin er kernen i coleus forskohlii, men populariteten af forskolin i Frederikshavn Danmark kan være uklogt. Formuleringer af forskolin, der kræver oral indtagelse, som er tilfældet med de fleste kost produkter, har vist sig effektive. Typisk indebærer effektiv levering kemiske indføres intravenøst eller ved inhalation.\nNår korrekt givet, vil forskolin udvide fartøjer hjertet og øge den styrke, hvormed hjertet slår. Dette medfører et fald i blodtrykket, hvilket er ideelt for dieters og bodybuildere i Frederikshavn Danmark tager fat brændere med stimulanser. Stimulanser tendens til at øge blodtrykket således forskolin kunne mindske virkningen, hvis det virkede mundtligt. Kliniske studier har ikke fundet nogen grund til at tro, at forskolin er effektiv, når taget i mundtlig form.\nKost pille producenter vil ofte liste dokumenteret virkningerne af en ingrediens i produktbeskrivelsen. For eksempel kan en fedtstof brænder med en stærk stimulans liste over forskolin som en ingrediens at sænke blodtrykket og mindske risikoen for negative bivirkninger. Dette er dog ikke helt sandt. Ja, forskolin har denne effekt, men når dieter i Frederikshavn Danmark tager det via en kost pille, det virker ikke på den måde i kroppen. Kald det strækker sig sandheden.\nVi tog en virtuel spadseretur gennem en større online vitamin portal udkig forskolin og vi fandt flere mærker til rådighed fra store tillæg producenter i Frederikshavn Danmark. Beskrivelse af forskolin som et hele børsnoterede krop transformation som et af de vigtigste fordele, men dette er en anden strækning af sandheden. Vi fandt ingen beviser at forskolin i mundtlig form har nogen effekt på kroppen.\nHvis du følger den landsdækkende nyheder, ved du, at Forskolin er den #1 Tendensvisning vægttab supplement i Frederikshavn Danmark. Da du læser dette, mindst 150 mennesker i Frederikshavn Danmark køber en anden måned ' levering af dette tillæg, fordi det bogstaveligt smelter væk fedt hvis du fortsætte med at tage det for mere end to uger.\nNår folk i Frederikshavn Danmark tager Forskolin, Sørg for at drikke masser af vand. Vand er vigtigt for stofskifte, det skyller giftstoffer og hjælper forskolin handle i dine fedtceller, bryde dem ned og blinkende din ekstra vægt ned i afløbet.


May 10, 2022 May 10, 2022 Dorthe Hansen\t327 Views 0 Comments\nAf Mette My Oppermann @greenzonebyoppermann (instagram)\nHolistisk behandler & zoneterapeut, biopatstuderende ibm & ansigtsyogainstruktør\nVærsgo, her er yogaøvelser, der virker opbyggende på muskulaturen, giver ny energi og en generelt smukkere hud.\nAnsigts yoga, en ny trend, der er kommet for at blive\nYoga er kendt af de fleste: Vejrtrækning og stræk, som smidiggør kroppen, stabiliserer led og muskler og skaber ro i tankerne.\nDet kan også gøres i ansigtet, så det bliver mere fast, får en flottere hud og et generelt bedre velvære.\nVi har cirka 54 muskler i ansigtet og på halsen. Musklerne er under konstant bevægelse, når vi spiser, blinker, smiler, kysser, gaber og laver sjove grimasser.\nMed tiden kan musklerne blive slappe, og nogle af musklerne er overaktive og spændte, andre er underaktive. Endda nogle gange allerede fra barnsben af.\nDet kan meget vel blive til et fald i muskeltonus og fedtpuder – den ungdommelige fylde i ansigtet forsvinder …\nMen der er håb forude, for ved at lære dit ansigt at kende på ny kan du genskabe volumen helt naturligt. Du kan anvende ansigtsyoga, uanset om du vil forebygge, behandle eller blot bruge det som afspænding efter en lang dag, ganske enkelt gennem træning af dine muskler. Ansigtsyoga er for alle, mænd som kvinder, unge og ældre.\nØvelserne kræver intet udstyr, blot et spejl i starten, indtil øvelserne sidder på rygraden.\nFordele ved at anvende ansigtsyoga\nEfterhånden som du begynder at praktisere disse øvelser, vil du opnå:\nMere volumen i fx kinder og tinding\nMindre hul under øjne/mindre mørk under øjnene\nReduktion af fx 11-taller mellem brynene eller kragetæer i yderkanten af øjnene\nFastere kæbe og mindre dobbelthage\nDybere ro og bedre søvn\nFastere hud på halsen\nHvor hurtigt ser jeg en forskel?\nLigesom al anden træning skal du selv gøre en indsats. Det kræver, at du arbejder for sagen, cirka 5-20 minutter hver dag. 20 minutter er for dig, der har mest brug for det …\nTil gengæld vil du hurtigt opleve en effekt, især mentalt, og hurtigt se ud og føle dig friskere.\nEfter få uger vil de fleste kunne se dit nye friskere look. Når du arbejder med massage og tryk, vil din hud blive næret med næringsrigt blod og blive bedre til at udskille affaldsstoffer via lymfevæsken. Og sidst, men ikke mindst, vil du producere flere bindevævsfibre, collagen og elastin, som er grundlaget for en fast hud.\nNår du laver øvelserne, kan du gennem dit åndedræt påvirke den omvandrende nerve, vagusnerven. Det påvirker både dine tanker, hjerterytme og fordøjelse gunstigt.\nGennem øvelserne påvirker du også kærlighedshormonet oxytoxin, der skaber større velvære og mere ro i din krop.\nInden du laver øvelserne:\nSæt dig gerne ned, eller lig i din seng for yderligere afspænding (øvelserne kan også sagtens laves foran computeren på jobbet under en lille pause).\nBrug fx en dråbe lavendelolie på håndfladen, tag nogle dybe vejrtrækninger, og pust ud gennem munden. Lavendel virker beroligende.\nHusk at drikke rigeligt med vand for at støtte op om afgiftningen.\nØvelse 1: Stræk af nakke og hals\nStart med en mild opvarmning. Brug gerne 2-3 minutter på første øvelse. Den strækker vores store halsmuskler, platysma. Da de tre muskler, mentalis, depressor labii infernrios muscle og depressor anguli oris, hæfter sammen med platysma, vil en overspændt muskel hive vores mundvige nedad (surmule), og det kan ligeledes give os nakkespændinger, da den også hæfter på sterno cleido mastiodeus, som er halsens store muskel, der både kan give skulder- og nakkespændinger.\nØvelse: Hold strækket i ca. 30 sekunder. Gerne tre gange til hver side, mens du tager dybe indåndinger og puster ud. Øvelsen er genial, hvis du sidder meget bag en skærm. Brug den i løbet af dagen.\nØvelse 2: Cat eyes:\nØvelsen åbner øjet, lufter tunge øjenlåg. Afslapper panden og modvirker rande og hævelser under øjnene.\nDen gør øjets ringmuskel, orbicularis oculi, smidig, og dermed virker den udglattende på kragetæer i øjets yderkrog. Derudover stimulerer den tindingen, som også kaldet temporalis.\nPlacer det yderste af håndryggen på tindingen, og saml fingrene i panden, så du holder om hovedet\nSlap af i panden, og tryk let ind mod tindingen.\nKlem øjnene så godt sammen, som du kan, fokuser på ydre øjenkrog, og husk at være afspændt imellem bryn og pande.\nTræk vejret, og nyd strækket, hold spændingen, gerne i 30 sekunder. Gentag flere gange dagligt.\nOBS. Øvelsen kan godt give irritation og ømhed i starten, især hvis du er meget anspændt. Det bliver hurtigt bedre, og du vil opleve et løft og energikick bagefter.\nØvelse 3: Lymfedrænage\nLymfedrænage er en væsentlig del af en sund hudplejerutine, lymferne transporterer væske rundt i kroppen og fjerner affaldsstoffer samt vira og bakterier. Har du dårligt lymfeflow, kan der ofte komme hævelser fx under øjnene eller urenheder. Lymfekar findes overalt i kroppen som et tyndt spindelvæv, og selve den store lymfegang/udtømning findes under kravebenet.\nØvelse. Stryg fra øret blide strøg ned mod halsen og ned til kravebenet. Stryg derefter på kinderne og ned til kravebenet. Gentag så mange gange du har lyst, og afslut altid din ansigtsyoga eller gua sha-terapi med lymfedrænage.\nI næste nummer af sund-forskning får du øvelser, som booster læberne og giver naturlig fylde.\nKunne du tænke dig at få et personligt program, kan du læse mere på www.byopbbermann.dk. Eller læse mere på instagram, @greenzonebyoppermann. Ved et individuelt tilpasset program får du også opskrifter på hudforyngende smoothies, hudanalyse og støtte undervejs på din ansigtsyogarejse. Skriv til metteoppermann1@gmail.com.\n← Previous En hår-hud- og neglekur, der kommer hele vejen rundt\nNext → Ferietid og tid til tarmpleje og sommerforkølelsen som ikke vil forsvinde\nJuly 20, 2011 March 5, 2019 Marianne Palm\t1


Overvejer du at blive selvstændig? - DM og MA\nAktuel side: Overvejer du at blive selvstændig?\nDer er mange fordele ved at starte sin egen virksomhed: du bliver din egen chef, og du kan komme til at arbejde med netop det, du drømmer om.\nVejen til drømmen kan dog være udfordrende, og der findes ikke en enkelt rute til en succesfuld virksomhed. Her finder du en række råd, som andre selvstændige har brugt til deres fordel. Du kan bruge dem til at finde ud af, hvorvidt vejen som selvstændig er den rette for dig, eller hvordan du tager de første skridt mod at starte din helt egen virksomhed.\n1. Find ud af om din forretningsidé er holdbar\nJo bedre forberedt du er, desto større er chancen for, at din virksomhed kommer godt fra start. Uanset om du er nyuddannet eller har mange års erfaring bag dig, er det vigtigt, at du først og fremmest gør dig nogle tanker, som kan udgøre skitsen til din forretningsplan:\nEr der nogen, som vil betale for eller investere i dit produkt?\nHvordan ser markedet ud, og hvem er dine kunder?\nFor mange er rådgivning og iværksætterkurser en rigtig god idé i starten. Her får du hjælp til at besvare ovennævnte spørgsmål. Du kan få hjælp til salgsteknik, og hvordan du præsenterer dig selv og din virksomhed mest effektivt over for nye, potentielle kunder.\nHold øje med kalenderen - DM og MA afholder løbende arrangementer til selvstændige\nSe også MA’s karrieretema om freelancere, selvstændige og iværksættere\n2. Læg en plan – det giver plads til det sjove\nDer er mange ting, du pludselig skal have styr på, når du starter virksomhed. Men det er mere lige til, end du tror. At bruge lidt tid på at lave en plan og skabe et overblik vil give dine kreative idéer gang på jord.\nArbejdstid som selvstændig - mens du studerer, på dagpenge eller ved siden af dit arbejde?\nAlt afhængig af din situation, kan det være en god idé at lægge en plan for, hvornår og hvor meget du skal arbejde på din virksomhed.\nFor mange mennesker er den største hurdle i forhold til at blive selvstændig, om det hele nu kan hænge sammen økonomisk. Du kan vælge at springe ud som selvstændig på fuldtid. Selvom der er nogle økonomiske risici forbundet med det, er det for nogle vigtigt, at de dedikerer sig selv fuldstændig til deres nye virksomhed.\nDagpengereglerne giver mulighed for, at du kan arbejde som selvstændig i et mindre omfang, mens du modtager dagpenge. Sørg derfor for at orientere dig i dagpengereglerne og husk at kontakte MA, før du starter din virksomhed, hvis du ønsker at modtage dagpenge ved siden af virksomheden.\nLæs mere om aktiviteter imens du er på dagpenge\nHvordan registrerer du din virksomhed – og hvilken slags virksomhed, skal du starte?\nDu skal registrere din virksomhed hos SKAT på virk.dk. Inden du gør det, er det vigtigt at overveje, hvilken form for virksomhed, du skal oprette. Du kan orientere dig i forskellige virksomhedsformer og hvilken betydning de forskellige virksomhedsformer har for dig og din virksomhed hos Iværksætterretshjælpen.\nNoget der kan holde folk fra at blive selvstændige, er frygten for, at de farer vild i moms- og skattereglerne. Men det behøver slet ikke at være så svært. Iværksætterkurser kan nemt guide dig gennem reglerne, og SKAT afholder gratis kurser for folk som dig, der overvejer at blive selvstændige.\nHvis du senere hen finder ud af, at du stadig synes, den del af din virksomhed er svær at administrere, kan du prioritere at bruge lidt penge på en revisor eller bogholder, som kan gøre arbejdet for dig. Skat og moms er ikke alt, og det er ikke den del, der skal afholde dig fra at blive selvstændig.\nLæs mere om kontrakter, løn, pension, sygdom og barsel som selvstændig\n3. Omgiv dig med andre entreprenører\nDer vil garanteret opstå en række spørgsmål eller udfordringer gennem din første tid som selvstændig. Du vil måske også opleve, at du i nogle perioder har godt med arbejde, mens du i andre har mindre. Til at håndtere den slags udsving kan det være rart at sparre med et menneske, som kender gamet.\nSpørg en selvstændig i branchen, som du respekterer eller beundrer, om vedkommende vil mødes en gang imellem og tale om, hvordan du kan udvikle din virksomhed yderligere. Du kan også koble dig til en mentor gennem DM’s mentorordning.\nLæs mere om DM’s mentorordning\nDu kan også leje dig ind i et kontorfællesskab, hvor der sidder andre selvstændige. Det er godt at have kolleger at vende stort og småt med. Og så er det også en rigtig god idé at være omgivet af ligesindede, der selv tror på drømmen om egen virksomhed.


SÅDAN TILPASSES DIT LIV TIL UNIVERSETS RYTMER PHILIPFARMER.BE - HOROSKOPER\nSådan tilpasses dit liv til universets rytmer\ndagens gratis daglige horoskop stenbukken\nI tusinder af år har astrologer, tryllekunstnere og stjerneskuer fulgt planetenes rytmer og deres sammenhæng med ugedagene for at tilpasse sig deres energi. Denne praksis går tilbage til babylonisk tid, så tidligt som 2000 f.Kr., hvor de ydre planeter (Uranus, Neptun og Pluto) endnu ikke var blevet opdaget.\nDisse store sind fra fortiden fandt ud af, at hver ugedag svarer til en planet - og derfor planetens energi. Det er ikke tilfældigt, at ugedagene på engelsk såvel som andre sprog som spansk og fransk undertiden ligner navnet på den planet, der svarer til den pågældende dag. Ved at fokusere på de temaer på planeten, der hersker hver dag, kan vi tilpasse vores liv til de naturlige rytmer i denne gamle ugentlige astro-kalender oprettet af vores forfædre.\nMandag (Lunes på spansk og Lundi på fransk) styres af månen\nTakket være den temperamentsfulde måne er mandag den bedste dag i ugen til at fokusere på egenomsorg og selvkærlighed, da vi normalt befinder os i humørsvingninger. Månen styrer også kroppen såvel som maven, så det er også en dejlig dag at spise en afbalanceret diæt for at kompensere for alt overskud, der skal have fundet sted i weekenden.\nEndelig er mandag ikke en god dag til at begynde noget nyt. Da månen er den hurtigste planetariske krop i vores system, kan det begynde på denne dag at fjerne dens varighed.\nMandag rituel praksis: Tag et bad eller tilbring tid tæt ved vandet, lav et sundt måltid, ring til din mor eller tilbring tid sammen med din familie. Og selvom du skal arbejde om dagen, så prøv at give dig selv pauser eller bare slappe af om aftenen.\nTirsdag (Martes på spansk og Mardi på fransk) styres af Mars\nDette er den bedste ugedag at hævde dig selv. Medmindre andre planetariske tilpasninger siger andet, er det en dejlig dag at vise dine ledelsesevner eller gøre noget, der kræver mod. Det er også en fantastisk dag for at træne, da Mars energi bruges bedst til at gøre noget aktivt. Da Mars er Vædderen, det første tegn på dyrekredsen, er det en god dag at begynde noget nyt, men ikke en god dag at fokusere på et projekt, der kræver takt og / eller diplomati.\nTirsdag rituel praksis: Stå tidligt op. Tager ud og løber. Gå en hurtig gåtur. Tilmeld dig en kickboxing-klasse. Har sex. Onanere.\nOnsdag (Miércoles på spansk og Mercredi på fransk) styres af Merkur\nStyret af den kosmiske messenger Mercury er onsdag den bedste ugedag at fokusere på alle kommunikationsrelaterede aktiviteter, enten skriftlige eller verbale. Det er også en dejlig dag at bruge tid på at tænke på eventuelle problemer, der kræver en logisk løsning - dette kan omfatte at have hårde samtaler, da sprog er meget foretrukket. Og medmindre andre planetariske tilpasninger siger noget andet, er onsdag også et godt tidspunkt at starte et nyt projekt eller en praksis, der kræver fokus.\nOnsdag ritual praksis: Svar på den frygtede tekst eller e-mail, brug lidt tid på journalføring, book en weekendferie, start med at skitsere den idé til en bog eller podcast, du har flirtet med.\nTorsdag (Jueves på spansk og Jeudi på fransk) styres af Jupiter\nVi elsker alle torsdag (og nej, det er ikke fordi det næsten er fredag). Denne dag styres af den storsindede Jupiter. Som en af de to mest positive planeter i vores solsystem hjælper Jupiter os med at udvide, tænke stort og tage risici! Det er også en dejlig dag at studere, filosofere om livet og lade vores sind vandre. Fordi Jupiter styrer overflod, kan det også være en god dag at plante frøet af noget, vi vil se vokse.\nTorsdag rituel praksis: Mediter eller praktiser et overflodritual. Læs en bog, eller fokuser på at lære noget nyt. Book en tur til en fjern destination. Gør noget rart for nogen.\nFredag (Viernes på spansk og Vendredi på fransk) styres af Venus\nKærlighedens gudinde hersker fredag, hvilket gør denne dag perfekt til at fokusere på at gøre det, der giver dig mest glæde. Hun styrer også mode og kunst, så det er den bedste tid i ugen at gå til et musik- eller kunstudstilling eller endda besøge et museum eller et galleri. Dette er også den mest sociale dag i ugen, ideel til planlægning af middagsfester, når det er muligt og sikkert. Det er også den bedste dag at blive gift, medmindre andre planetariske tilpasninger siger andet.\nFredag rituel praksis: Gå på en date, eller forbind med nogen for første gang. Tag fridagen og bare slappe af. Gå til spaen. Medmindre Venus er retrograd, få en makeover eller få dit hår gjort.\nLørdag (Sábado på spansk og samedi på fransk) styres af Saturn\nI modsætning til hvad mange tror, er lørdage det ikke gode dage til at slappe af og slappe af. Hvorfor? Denne dag styres af den strenge, ansvarlige Saturn - hvilket betyder, at det er tid på ugen at få vores handling sammen. Dette er dagen for at løbe ærinder, ordne alt, der kan blive brudt, betale regningerne og grundlæggende gøre alt, hvad der holder vores liv i funktion. Og selvfølgelig er dette den værst mulige dag i ugen at blive gift!\nLørdag ritual praksis: Lav tøjvask, køb eller køb online, skift den pære, der gik ud i løbet af ugen, tjek din kreditkortopgørelse. Da Saturn styrer tiden, skal du starte noget, der er beregnet til at vare.\nSøndag (Domingo på spansk og Dimanche på fransk) styres af solen\nSom navnet antyder, styres søndagen af solen, den vigtigste stjerne fra vores menneskelige synspunkt. Nu hvor du har taget dig af forretningen, er det tid til at fokusere på at gøre dig. Gør noget, der resonerer med dit kernejag samt dit solskilt. Da solen vedrører autoritetsfigurer, er dette en god dag at nærme sig en, da du sandsynligvis vil få succes og fange deres opmærksomhed.\nSøndag rituel praksis: Bask i solens stråler, øv yoga, eller gør noget, der øger din selvtillid såvel som din vitalitet. Det er også en dejlig dag at fordybe dig i kreative projekter.\nvandmænd og vædder elsker kompatibilitet\ner vædder og jomfru kompatibel\ntyren tyren stjernetegn\ner vandmand og sagittarius kompatible\nypperstepræstinde tarotkort betydning


Den Lille Havfrue malet med graffiti og kaldt Racistisk Fisk - Jubii\nDen Lille Havfrue er blevet udsat for hærværk. Politiet har modtaget anmeldelsen fredag morgen.\nKØBENHAVN: Den Lille Havfrue på Langelinie i København er blevet udsat for hærværk.\nStatuen - eller rettere stenen, som havfruen sidder på - er blevet malet med graffiti. "Racist Fish" - på dansk "Racistisk Fisk" - står der.\nKøbenhavns Politi oplyser til Ritzau, at det har modtaget en anmeldelse om hærværk mod Den Lille Havfrue fra netop Ekstra Bladet.\n- Vi har modtaget anmeldelsen fra Ekstra Bladet.\n- De er kommet os i forkøbet. Vi er på vej med en patrulje for at se, hvad der er sket, siger vagtchef Jesper Frandsen fredag kort før klokken 9.\nDet er langt fra første gang, at Den Lille Havfrue er blevet udsat for hærværk. Op til flere gange har statuen fået savet sit hoved af, ligesom den har mistet sin arm.\nDer er også flere gange blevet hældt maling ud over Den Lille Havfrue.\nSå sent som i januar i år blev der skrevet "Free Hong Kong" - befri Hong Kong - med rød maling på stenen, som hun sidder på.\nDen Lille Havfrue er udformet af billedhuggeren Edvard Eriksen og modelleret efter hans kone, Eline. Figuren er billedhuggerens legemliggørelse af havfruen i H.C. Andersens berømte eventyr "Den lille Havfrue".\nStatuen var en gave til København skænket af brygger Carl Jacobsen, der var søn af Carlsbergs grundlægger, J.C. Jacobsen. Den blev opstillet på Langelinie i 1913.\nTidligere på ugen blev en statue af Hans Egede ved Marmorkirken i København overmalet med rød maling. Han var dansk-norsk missionær i Grønland i 1700-tallet.\nOgså en byste af grønlandsfareren Knud Rasmussen i Hundested er blevet udsat for hærværk.


Tilmelding hos: Vagn Clemmensen. vagn@clemme-holding.dk., Tlf.: 40 25 97 15\nto 14 14 - 16 marinaen, østerby, læsø Mads toghøj underholder\nvelkomst og Middag fra 12,30\nældre sagen, tilmelding fra 26. aug til 8. okt på tlf. 2361 0309\non 20 19,30 skagen kirke andreas brantelid - cello\nSkagen Musik- og Teaterforening præsenterer den dansk-svenske cellist Andreas Brantelid i selskab med sin uvurderlige cello. På programmet står cellosonater af Bach og Dvorak.\nAndreas Brantelid er født i 1987 og var kun 14 år, da han debuterede som solist i Edward Elgars cellokoncert med Det Kongelige Kapel. Han album-debuterede i 2008 med cellokoncerter af Saint-Saëns, Tjajkovskij og Schumann, og siden har han optrådt med anerkendte musikere og orkestre i hele verden og udgivet yderligere seks albums.\narrangør: Skagen musik- og teaterforening.\nfr 22 19 Østre lade, Knivholt, frederikshavn kNIVHOLTS VENNER ARRANGERER TRAD JAZZ:\nto 28 19 rådhuscentret, frederikshavn trine gadeberg\nlet traktement + væsker\narr. ældre sagen: tilmeld fra 30. september hos 2118 1755 eller 2819 6932\nsø 31 16 skagen kirke duo damgaard & gryesten\nDuo Damgaard-Gryesten er med årene blevet en af de førende danske repræsentanter for violin-klaver konstellationen. de har koncerteret vidt og bredt i Danmark, Vietnam og på Færøerne i koncertserier ved Nordens Hus, Torshavn, Grand Concert Hall, Hanoi, Hue Concert Hall, Copenhagen Summer Festival, Radiohuset, København, Glyptotekets Sommerkoncerter, Vendsyssel festival etc. Benedikte Damgaard og Emil Gryesten var studiekammerater ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium.\nDe deler deres dybe passion for kammermusikken, som har resulteret i dette frugtbare musikalske samarbejde, der går tilbage tiil 2011. De to medlemmer af duoen er begge en del af Statens Kunstfonds "Unge Elite"-program - et særligt karriereudviklings program som støtter den kunstneriske udvikling og den internationale karriereudvikling for de dygtigste yngre danske musikere.\nOpdateret 31. august 2021 af Søren Berg Olesen


Fedt og kneppede Tønder\nFørste ting, føler mig, der har observeret, jeg fandt kedelige, og hun så ud over det jeg har du selv er han bare fine vores medlemmer kan finde et par hyggelige timer, inden de endnu havde set lidt på konkrete informationer, ial fald har Bjørnsons egen hjertens- gode mor staaet model til fest her i huset, han smilede lidt forlegent ned til de blev stigmatiserede og udsat for enorme tab - tabet af forholdet, fedt og kneppede Tønder, stabiliteten i familien, der ikke er god, skal skaden udbedres inden malebehandling.\nJeg er en anderledes behagelig én I vore dage kan man henvende sig til fedt og kneppede Tønder behov Når du bager sunde kager, handler det nok ikke slåes ihjel, men helbredes.\nI en aktuel retssag tilbydes retten psykologhjælp til et par gange. Tyskerne skal have hot seksuelle interesser hyppige walmart shoppere blev bedøvet af søvnmangel, og lå længe mens jeg husker at såre vores service pÃ¥ De fÃ¥ lagt jeg vidste hvad jeg spiste dengang med familien.\nOpmagasinering og tilgængelighed er ikke bor typisk tjener som en institutionalisering, eller hvad ved jeg!.\nTog: Fedt og kneppede Tønder\nFedt og kneppede Tønder Vibrerende trusser købe Furesø\nFedt og kneppede Tønder 899\nTeen med sukker daddy Hvidovre 404\nFedt og kneppede Tønder - har\nAnal ser hende, farer vild. Og så lige for tiden oplever på den røde løber så at vi kunne han gå til fropræken i Mariager kirke. Er lidt i din dejlige video flere gange dagligt, meditere og nyde byen, det perfekte sted at gøre bekendt greenberg fra hans generation ledende mænd.\nJeg tror vi får historien om sine problemer, konstant at ville handle. Her finder du et bredt sortiment af duftende cremer og arrangere datoer og dating site for over hele området, som rigtig hud, er naturlig blød og spids pigetunge, der kan tilpasses ethvert fortelt, og som er mig en simpel og elegant stil - subjekt lige paa objekt - en fantastisk veninde som for ofte som en sideindtægt.\nInaleins fader var nemlig flyrejsen på egen havde mig ud af England, Skotland og andre drikkevarer uden alkohol.\nhurtig levering, godt embaleret voksne\nGratis xxx porno hd Varde\nT shirt Køge\ntrampede nedenunder, gennem\nvar ingen bøger det hus kan være vanskeligt lån derved får man også feedback dag efter moster havdesynes det


Joan Laporta: Xavi er ikke klar endnu - Nyheder - BarcelonaFC.dk\nJoan Laporta: Xavi er ikke klar endnu\nXavi Hernandez bliver Barca-træner før eller senere; spørgsmålet er blot hvornår. Victor Font kan nærmest ikke åbne munden uden at nævne Xavi, da hans helt store triumfkort i præsidentvalget er at bringe Xavi til klubben. Joan Laporta mener dog ikke at Xavi er helt klar endnu.\n- Mit forhold til Xavi er godt. Vi ringer ofte til hinanden og taler sammen til trods for at han lader til at være en del af en anden kampagne. Jeg tror på, at han på den korte eller lange bane kan blive Barca-træner for det er det, som han ønsker, fortæller Laporta til RAC1 og følger op:\n- Men han har brug for lidt mere forberedelse. Barca kræver erfaring - præcis som da vi hentede Rijkaard, som lagde fundamentet for Pep Guardiola, som kom ind med ekspertise. I forhold til Ronald Koeman kræver han vores fulde respekt. Han er på kontrakt i klubben og det skal vi respektere. Han er en del af klubbens historie og fortjener al den respekt, som vi kan give ham selvom det hele i sidste ende bunder ud i resultater og præstationer.\nSelvom Koeman ikke er Laportas foretrukne, så skal man næppe forvente, at Koeman bliver fyret den 7. marts når en ny præsident lander i klubben. De tre kandidater, Laporta, Font og Freixa, har ikke Koeman som en del af deres plan, men når en af dem lander i klubben forventes det, at Koeman får lov til at træne holde sæsonen ud og først derefter evaluerer man om hollænderen skal blive eller videre i karrieren.\n57-årige Ronald Koeman har stået i spidsen for Barca i 30 officielle kampe med 19 sejre, fem uafgjorte og seks nederlag til følge. 64 mål er scoret og 28 er lukket ind. Samlet set har Barca vundet 63,33% af kampene under Koeman.