Søger du en kompetent jernbinder med de rette kompetencer? Adecco står klar til at hjælpe dig\nStår du og søger en jernbinder til din virksomhed? Overlad din rekruttering til os. Vi finder den rette nye medarbejder til dig hurtigt og effektivt, uanset om du har brug for at ansætte en jernbinder til et projekt, et vikariat eller fast stilling.\nHvis du skal bruge en jernbinder til fx at opbygge et armeringsnet, så kontakt os og lad os stå for alt det besværlige, der følger med en rekruttering. Som en del af vores rekrutteringsløsning hjælper vi dig igennem hele rekrutteringsprocessen – både før, under og efter. Samtidig tilbyder vi at stå for alt fra jura til HR og løn. Kort sagt sørger vi for alt det besværlige, så du kan fokusere på det, du er bedst til.\nNår du vælger Adecco som din rekrutteringspartner, får du bl.a. følgende:\nRekruttering fra branchespecialister\nVi sikrer dig den helt rigtige jernbinder med kompetencer og erfaringer, der matcher dine behov\nLad Adecco være din samarbejdspartner og medspiller, og slip for alt det besværlige i forbindelse med rekrutteringen af din næste medarbejder. Du skal blot udfylde formularen, eller give os et kald.


Installations- og vedligeholdelsesvejledning for ventiler. VAI skydeventiler fig 4433 Pn 25 - PDF Gratis download\nDownload "Installations- og vedligeholdelsesvejledning for ventiler. VAI skydeventiler fig 4433 Pn 25"\n1 Installations- og vedligeholdelsesvejledning for ventiler. VAI skydeventiler fig 4433 Pn 25\n2 Indhold: 1.0 Opbevaring Montage Generelt Rørføring Rørsystem Fittings Ventil Kontrol Vedligehold Generelt Inspektion Reparation Pakdåse Dækselpakning Pakflader / Tætningsflader Katalogblad\n3 Installations- og vedligeholdelsesvejledning for ventiler. 1.0 Opbevaring. Alle materialer skal behandles med omhu. Det anbefales at ventilerne opbevares i rene omgivelser, således at ventilen er beskyttet mod vejrlig, støv,sand og anden forurening. Om muligt bør ventilen opbevares i den originale transport emballage. Flange- og gevindbeskyttelse samt andre plast hætter bør først fjernes umiddelbart før montage. 2.0 Montage. 2.1 Generelt. Undersøg om ventilens markeringer passer til den funktion der ønskes.er ventilen den bestilte/ lovede ifølge ordre, tegning og følgeseddel. Der bør udvises den største omhyggelighed før montage. Alle rør ventiler og andet udstyr, som mediet løber igennem, skal renses omhyggeligt så støv, rust og svejseslagger bliver fjernet. Selv en meget lille mængde af disse partikler kan give store problemer. Der kan med fordel anvendes filter/snavssamler, dette er en nødvendighed ved automatikkomponenter. Selv den mindste lækage kan betyde dårligere ydelse og slid på pakfladerne - stigende tryk vil øge destruktionen. En ventil der ikke er monteret korrekt vil ikke fungere optimalt. Læs og følg monteringsvejledningen hvis en sådan findes. 2.2 Rørføring. Rørsystemet må aldrig hvile på en ventil, således at ventilen bærer rørene. Ventilen må aldrig optage spændingerne i rørsystemet. Flangerne skal være parallelle og centrerede, pakfladerne skal være rene og uden ridser. 3\n4 3.0 Rørsystem. 3.1 Fittings. Forbindelses flangerne skal være dimensioneret korrekt også med hensyn til tryk og temperatur. Ved materialevalget skal der tages hensyn til driftsbetingelserne. Dimensioneringen af boltene skal være korrekt, møtrikker/boltehoveder skal være store nok i følge DIN standard. Materialevalget skal være korrekt både med hensyn til styrke, temperatur og elasticitet. Gevindet på boltene bør smøres med f.eks. en grafit/olie opslemning, for at undgå rivning og for at boltene kan adskilles senere. Spænd boltene diagonalt, indtil et ensartet og tilfredsstillende tryk er opnået. Pakninger skal vælges således at pakmaterialet er passende til driftsbetingelserne både med hensyn til temperatur, tryk og medie i rørsystemet. Pakningerne bør ligesom boltene smøres, således pakfladerne kan slippe ved demontage (Grafit pakninger bør ikke smøres). Sørg for at "bløde" pakninger, så som gummi, ikke bliver overspændt. Alle svejsninger skal laves efter forskrifterne. 3.2 Ventil. Fjern alt indre og ydre beskyttelse, og midlertidige sikkerheds foranstaltninger. Undersøg ventilen for eventuelle transportskader. Luk ventilen. Vend ventilen rigtigt -I nogle tilfælde er der en pil der viser strømningsretningen. Mærkepladen bør kunne læses uden at skulle stå på hovedet. Normalt placeres spindelen i lodret eller vandret position. Ventiler må aldrig monteres med spindlen nedad. Sædeventiler monteres normalt med tryksiden under sædet. Kugle- skyde- og butterflyventiler er normalt tovejsventiler. Kontraventiler monteres således at klap/kegle lukker ved egen vægt. Snavssamler monteres med filteret nedad, således at snavset bliver opsamlet. Sikkerhedsventiler monteres efter specialvejledning. "Sandwich" butterfly-ventiler monteres direkte mellem to rørflanger, da huset fungerer som pakflader. 4\n5 3.3 Kontrol Efter montagen skal ventilen kontrolleres. Undersøg håndtaget/håndhjulet for markeringer om åbne/lukke retning, for at undgå problemer i en nødsituation. Hvis der ikke er nogen markering, bør det sikres at ventilen lukker på normal vis, altså ved at dreje håndtaget/håndhjulet mod højre. Kan ventilen åbne og lukke rimeligt ubesværet?. Brug ikke tang eller lignende værktøj at til at afprøve ventilen. Første serviceeftersyn bør foretages efter ca. to timers drift, og boltene efterspændes. Husk alle materialer "arbejder" meget i de første timer i drift. 4.0 Vedligehold. 4.1 Generelt. Sørg for at betjeningsområdet, eventuelt platform er stabilt, uden forhindringer og et sikkert arbejdsområde. Kend driftsbetingelserne, hvis ventilen arbejder med farlige stoffer skal der tages de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger før opstart. Ventilen efterses og spindel, smørenipler smøres mindst en gang årligt Ventilen skal have samme tryk og temperatur som omgivelserne før demontage. Manometre skal vise "0". Alle aftapnings og udluftnings ventiler skal være åbne og have været åbnet et stykke tid mindst : 5 minutter for Dn < 150 (6") 10 minutter for 150 (6") > Dn < 300 (12") 30 minutter for Dn > 300 (12") Ventilen bør bevæges mindst halvvejs til åbne og lukke position, for at sikre at den er spændingsfri. 4.2 Inspektion. Undersøg om boltene er spændt jævnligt. Ventiler i varme driftsforhold bør undersøges mindst en gang om måneden. Løse bolte kan resulterer i skader materielle såvel som personskader. Undersøg ventilens funktion. Det er vigtigt at ventilen er tæt, såvel over keglen som over flangepakningerne. Ventilen må ikke "sive". 4.3 Reparation Pakdåse Boltene på pakdåsen strammes, hvis nødvendigt, men spindelen skal altid kunne bevæges uden, at der skal anvendes en urimelig kraft. Hvis det ikke hjælper at spænde boltene, må ventilen pakkes om. Som pakmateriale bruges vævet kvadratisk paksnor, som vælges ud fra sammensætningen af mediet (ph værdi, Gas, Væske,...), Trykforhold og Temperatur. Ofte anvendes grafit / kulstof 5\n6 eller PTFE. Paksnoren lægges ned i ringe, med samlingerne forsat ca o. Enderne på paksnoren skal være skåret med en snitvinkel på Hver enkelt ring trykkes let på plads. Pakdåsen fyldes helt op. Pakbrillens bolte spændes skiftevis, medens spindelen drejes let. Møtrikkerne skal være ensartet spændt. Brilletryk 2-5 gange medietryk min. 5 N/mm Dækselpakning Pakningen mellem hus og overdel skiftes hvis den er ødelagt. Sædvanligvis med en standardpakning beregnet til det medie ventilen arbejder i. Pakfladerne skal være rene og uden ridser. Vær opmærksom på at nogle pakmaterialer kan indeholde asbest, og der skal derfor tages de nødvendige forholdsregler. Gør pakningen våd, slib ikke på pakningen, men brug et skarpt værktøj Pakflader / Tætningsflader Små ridser (-0.5 mm) på pakflader kan slibes. Brug et fint slibemiddel eks. fint Carborundum og tynd olie: Plane pakflader: Fladerne slibes hver for sig, der anvendes passende sliberondeller. Koniske pakflader: Fladerne slibes sammen. Ventiler behandles med forsigtighed og omhu. Vi står til rådighed med råd og vejledning. Hvis de behøver vores hjælp oplys venligst: ventiltype, dimension, tryktrin, materiale, driftsbetingelser og købsdato. 26. september\n7 Figur 4433 STÅLSKYDEVENTIL DIN Pn 25 Beskrivelse Stålskydeventil med flanger Pn 25 (DIN 2501). Udvendigt spindelgevind, stigende spindel, stående håndhjul. Ventilen har en elastisk kile. Det er muligt at ompakke ventilen under tryk når spindelen er skruet helt op. Byggelængde efter DIN 3202.F5/1. (Ventilen fremstilles også med svejseender efter DIN 3202.S8/2, fugeform 22 DIN 2559). >=Dn.200 med kuglelejer i spindelbøsning. Materialer Hus GS-C.25.N Sæde X 8 CrTi 18 Kile(tætning) X 8 Cr 14 Spindel X 20 Cr 13 Driftsforhold Neutrale vædsker og Gasser -10 o til +400 o C. 25 bar <120 o C 22 bar <200 o C 17 bar <300 o C 13 bar <400 o C Alle mål i millimeter rev.02 Dn * L G åben B M Vægt Kg *: reduceret gennemløb Gammel Kongevej 167.A DK Frederiksberg Danmark DK Afsnit 04 Telefon: Telefax: Homepage: 7. juni Danske Bank, Reg Kto Iban: DK SWIFT: DABADKKK Ret til ændringer forbeholdes uden varsel


Det officielle Danmark laver kampagne mod kostformer, som andre lande anbefaler · Anette Sams\nTing tager tid. Og nogle gange betyder det, at resultatet af anstrengelserne ikke længere er aktuelle, når man når målet.\nOg det er nok desværre det, vi ser det sørgelige resultat af i denne tid, hvor Fødevarestyrelsen suser derudaf med en kampagne, der kom på finansloven for et år siden.\nFor bekæmpelse af ’fake news’ på sundhedsområdet er nemlig på finansloven i Danmark. Og mens verdens største diabetesorganisationer udgiver konsensusrapporter om, at uforarbejdet mad med færre kulhydrater er den bedste kostform til behandling af diabetes 2 og insulinresistens, vælger Fødevarestyrelsen at investere i en stor kampagne, der tilsyneladende primært retter sit skyts mod netop denne kostform med en simplificering om at overvægt alene er et spørgsmål om,, at kalorier feder. Det er som om, Fødevarestyrelsen har haft så travlt med kampagnen, at de ikke har haft tid til at faktatjekke indholdet og høre Sundhedsstyrelsen om deres inputs.\nI august læste du måske i Politiken, at landets diætister, Diabetesforeningen og flere af Danmarks førende endokrinologer (de lægelige eksperter, der bl.a. arbejder med diabetes og insulinresistens) bakker op om kostråd med færre kulhydrater (eller low carb) til mennesker med diabetes 2 (og måske endda alle andre også). For ingen fagfolk er længere i tvivl om, at kost med et lavere kulhydratindhold (end de 45-60E% som anbefales i dag), skaber bedre insulinfølsomhed, bedre blodsukker og bedre vægttab hos insulinresistente og hos type 2 diabetikere. Dette gælder sandsynligvis ikke hos mennesker med en høj insulinfølsomhed (bl.a. de fleste børn), så vi er nok nødt til at tænke i 2 befolkningsgrupper: De insulinresistente og de insulinfølsomme. I hvert fald indtil insulinresistente bliver insulinfølsomme igen….\nDa de omtalte artikler i Politiken blev kørt på genbrugsstationen, var det sammen med artikler i samtlige landsdækkende nyhedsmedier om, at 2:3 af alle danskere over 16 år er indehavere af en kronisk diagnose. Og vi ved, at mange af de relevante kroniske diagnoser ledsages og vedligeholdes af den insulinresistens, som forventes at være en realitet for mindst 50% af den danske befolkning. Vi ved også, at alle med insulinresistens forventes at have stor fordel af at spise en kost uden raffinerede kulhydrater. Ikke desto mindre har jeg nu aldrig hørt de skarpeste fortalere for Low Carb kostformer ‘advare’ mod kulhydrater. Jeg har kun hørt nogle anbefale at gøre sine egne erfaringer.\nSå er det nu så stort et problem, det der med at skære raffinerede kulhydrater ud af hverdagskosten, at skatteyderne skal betale for en kampagne, der simplificerer denne kostform til et spørgsmål om kalorier? Eller kunne grøntsagsrig, uforarbejdet mad med færre raffinerede kulhydrater faktisk tænkes at være en enorm gevinst for både individer og samfundsøkonomi?\nI denne uge hører vi så, at borgere i Danmark ikke kan få adgang til ny godkendt, effektiv medicin mod alvorlige sygdomme. Og uden at tage stilling til denne konkrete sag i øvrigt (der er mange aspekter, jeg ikke ved nok om), er jeg nødt til at spørge:\n1. Har vi råd til at bruge skatteborgernes penge på, at Fødevarestyrelsen stigmatiserer kostformer, som vi ved øger insulinfølsomhed, nedsætter risiko for en lang række kroniske sygdomme og forbedrer situationen for bl.a. type 2 diabetikere drastisk?\n2. Burde nogen – i det mindste – have sent Fødevarestyrelsens beslutningstagere afsted på et lille kursus om insulinresistens, inden de søsatte kampagnen, så de kunne tage behørige forbehold?\nJeg synes også der er fine ting i kampagnen, hvis dens formål er at fortælle at æbler, rugbrøg og pasta ikke er forkerte fødevarer. Men det budskab kan man godt få frem, uden at stigmatisere kostformer, som har potentiale til at behandle en af nutidens største folkesygdomme.\nDu skal selvfølgelig selv afgøre, om du mener, der er behov for denne kampagne. Det ville glæde mig, hvis du synes. Og for at gøre det nemmere for dig, vil jeg henvise til fødevarestyrelsens kampagne (husk at se den til ende) og til Politikens samling af officielle holdninger til kostformer med mindre end 45-60% kulhydrat her.\nJeg vil slutte denne kommentar, som jeg har gjort så ofte før: Vores sundhed handler ikke om tomme råd og kampagner. Den handler om at det, der adskiller viden-baseret sundhedsfremme fra manipulation – nemlig reel viden om situationsbestemte sundhedsmuligheder og de nuancer der gør, at vi alle skal vide det samme, men ofte gøre noget forskelligt.\nOg så er du selvfølgelig hjertelig velkommen til at læse lidt om det helt centrale element i situationsbestemt sundhed, nemlig insulinresistens, i en gratis artikel her eller i bogen, Sandheden om sukker.\nSlutteligt er du naturligvis rigtig hjertelig velkommen på onlineforløbet Ud af diabetes 2 – online, hvis du selv vil have det sorte bælte i høj insulinfølsomhed – både teoretisk og praktisk – og mærke resultatet på din egen krop.


Midtdjurs Lokalarkiv - Syddjurs Lokalarkiver\nMidtdjurs Lokalarkiv blev startet i Kolind i 1974. Det havde til huse i et lokale under en lærerbolig ved Kolind Centralskole.\nI 1979 blev det flyttet til Nimtofte i et mindre lokale, men 8 år senere til en nedlagt købmandsforretning på Torvet 5, hvor det har været indtil august 2016.\nEfter 28 år i Nimtofte er arkivet nu tilbage i Kolind, hvor man har fået lokaler ved siden af biblioteket i det nybyggede Kolind+ på Bugtrupvej.\nDer har vi fået et lukket brandsikkert rum med automatiske reoler til alle vore arkivalier, samt udenoms plads til gæster. Desuden har vi nu bedre mulighed for at arrangere udstillinger og andre arrangementer.\nVi har rigtig god kontakt til egnens beboere, der er flittige med indlevering af arkivalier. Alt det er med til at beskrive vort områdes historie og fortid – både omkring mennesker og byer, men også generelt om kulturen i bred almindelighed på egnen.\nVi tilbyder hjælp til besøgende – ikke blot til at finde arkivmateriale, men også til skrivning af erindringer samt billedbehandling af gamle fotos m.v.\nBugtrupvej 33 A\nTlf. 22 18 18 05\nHver onsdag kl. 14 -17\nArkivet er lukket i juli og mellem jul og nytår.


Fuld af begejstring: Gratis sommerferie for børn og unge har været det hele værd | hsfo.dk\nI Brædstrup har der været åben klub som en del af sommerprogrammet. I sidste uge kiggede TV Syd forbi på deres Sommer Tour rundt i landet, og i den forbindelse var klatrevæggen her sat op. Arkivfoto: Thomas Baden Sørensen\nEn kæmpe succes, lyder det fra viceungdomsskoleleder om de arrangementer, Ungdomsskolen fik stablet på benene, da der i juni landede en pose penge, der var målrettet børn og unge.\n01 aug. 2020 kl. 14:52\nHorsens: Jan Asmussen har armene oppe over hovedet af bare begejstring.\nViceungdomsskolelederen har godt nok haft ekstra travlt denne sommer, fordi der pludselig landede 3,3 millioner kroner på bordet, som Ungdomsskolen Horsens skulle lave sommeraktiviteter til de unge for, men resultatet - tæt på 100 arrangementer fordelt hen over ferien - er han ovenud tilfreds med.\n- Jeg kan kun sige herfra, at det virkelig har været en kæmpe succes. Der er stor tilstrømning til næsten alle arrangementer - både de små tilbud til 8-12 personer og op til de store ture, vi har arrangeret, siger han.\nUngdomsskolen har blandt andet haft 180 børn med til Universe - tidligere Danfoss Universe - på Als og 110 børn plus 50 forældre til de yngste med i Randers Regnskov.\nDet har givet meget ekstra arbejde, men det har været det hele værd, når man ser, hvor mange unge der profilerer af det. Vi ville måske gerne have vidst det lidt før, men vi piver ikke og er glade for muligheden, der er en god ting for vores unge mennesker.\nJan Asmussen, viceungdomsskoleleder\nArrangementerne har været målrettet forskellige aldersgrupper blandt de 6-17-årige, og Ungdomsskolen har forsøgt at tilrettelægge et program, så der var noget for alle.\n- Vi havde et "Brainbooster"-arrangement, hvor tæt på 40 unge spillede skak - det er mere til de stille typer. Så har vi haft paddling og mountainbiketure, der er til dem, der vil ud at røre sig, og vi har haft børnemusikfestival, der henvender sig mere til familier, siger Jan Asmussen.\nAktiviteterne har været samlet i et større katalog, som Ungdomsskolen i al hast fik sammensat og sendt ud på skolerne inden ferien, efter Folketinget i midten af juni blev enige om at afsætte 200 millioner kroner til sommeraktiviteter for børn og unge i alderen 6-17 år.\nJan Asmussen, SSP-koordinator og viceungdomsskoleleder ved Ungdomsskolen i Horsens, har haft travlt denne sommer, men det har været det hele værd, når han ser de mange unge, der har haft glæde af ungdomsskolens arrangementer. Arkivfoto: Lars Juul\nDerudover er det også blevet til enkelte arrangementer uden for kataloget, så der har været nok at se til for Ungdomsskolens ansatte.\n- Det har givet meget ekstra arbejde, men det har været det hele værd, når man ser, hvor mange unge der profilerer af det. Vi ville måske gerne have vidst det lidt før, men vi piver ikke og er glade for muligheden, der er en god ting for vores unge mennesker, siger Jan Asmussen.\nIkke alle aktiviteter har været kun for de unge. Forleden gæstede hjerneforsker Ann-E. Knudsen Fængslet for at holde foredrag for teenagere og deres forældre om, hvordan hjernen egentlig fungerer, når man rammer den alder, hvor man giver sine forældre flest hovedpiner.\nHjerneforsker Ann-E. Knudsen var på Fængslet i Horsens for at fortælle teenagere og deres forældre om, hvordan hjernen fungerer i de unge mennesker - og hvorfor det nogle gange skaber udfordringer for forældrene. Foto: Nicolai Skovgård\nBørn kan lære at trives - man skal blot have et æg og en kop...\nGuide til efterårsferien i Horsens: Uhyggeligt meget på prog...\nMandag morgen: To sammenstød skaber flere kilometer lang kø på E45


Asien Thailand Surat Thani Province Ko Phangan Restauranter i Ko Phangan Fisherman's Restaurant & Bar\n2.088 anmeldelser )\nNr. 11 af 299 Restauranter i Ko Phangan $$ - $$$\nFisk og skaldyr, Europæisk, Asiatisk 62/1 Moo1 | Ban Tai Pier, Ko Phangan 84280, Thailand+66 84 454 7240Website\nAlle billeder (767) Fuld visning OversigtAnmeldelserPlaceringSpørgsmål og svarOplysningerMere Vis også Hoteller\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 2.088 anmeldelserFremragende80 %Rigtig god15 %Gennemsnitlig3 %Dårlig0 %Frygtelig0 %14. februar 2017“Flot sted”9. september 2015“Top kvalitet”Lukket numa11:00 pm - 4:00 amti - sø7:30 pm - 4:00 amAlle åbningstider KØKKENER Fisk og skaldyr, Europæisk, Asiatisk, Thai, Supper, Veganske retter, Glutenfri retter, VegetarvenligPRIS $$ - $$$OPLYSNINGER 62/1 Moo1 | Ban Tai Pier, Ko Phangan 84280, ThailandServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende1681Rigtig god314Gennemsnitlig70Dårlig19Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (753)Engelsk (1276)Fransk (252)Flere sprog Sprog Dansk (753)Engelsk (1276)Fransk (252)Italiensk (202)Tysk (149)Russisk (73)Hollandsk (57)Kinesisk (traditionelt) (40)Kinesisk (forenklet) (40)Spansk (23)Svensk (14)Hebraisk (13)Portugisisk (10)Japansk (8)Koreansk (2)Polsk (2)Thai (2)\nSe, hvad de rejsende siger: 271-280 af 2.088 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLucy_Dublin207Irland52Anmeldt 26 september 2016 The best meal we had in Thailand in the most stunning settingMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejstevelittler101Belfast, Storbritannien31Anmeldt 25 september 2016 Amazing sea foodMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKarlaWaygoodLondon, Storbritannien41Anmeldt 24 september 2016 fra mobile enheder Delicious!! MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChrQ5840Anmeldt 23 september 2016 fra mobile enheder Great seafoodMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWhynotnow1694Anmeldt 23 september 2016 fra mobile enheder Nice setting, bit pricey but food was goodMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nmyne78arezzo78Anmeldt 22 september 2016 fra mobile enheder ImperdibileGoogle Oversæt Mere2 Tak, myne78 FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nPedrosraffi106Anmeldt 22 september 2016 fra mobile enheder Il romanticismo Google Oversæt Mere1 Tak, Pedrosraffi FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWDC5Washington DC, District of Columbia91Anmeldt 20 september 2016 Our new favorite restaurant--possibly EVERMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSimon S11Anmeldt 19 september 2016 Best spot on the islandMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlluffbinneeLondon, Storbritannien2337Anmeldt 19 september 2016 Amazing PlaceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FishermansRestaurant, Manager hos Fisherman's Restaurant & Bar, svarede på denne anmeldelseGoogle Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenBite Delight237 anmeldelser 0,69 km væk Bubba's Coffee Bar228 anmeldelser 0,05 km væk Milky Bay Resort Restaurant202 anmeldelser 0,97 km væk Seværdigheder i nærhedenBan Tai Beach96 anmeldelser 1,02 km væk Phangan Jorkyball25 anmeldelser 1,11 km væk KiteFlip Kite School122 anmeldelser 0,88 km væk Breeze Kiteboarding64 anmeldelser 1,25 km væk Spørgsmål og svarStil et spørgsmålFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Fisherman's Restaurant & Bar.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendAnnullerBekræftelse: Justin HHi there! Do you have any shows on the beach tonight?14 marts 2017|Svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra FishermansRestaurant | Ejendomsrepræsentant |Hello Justin, If you have a look on our facebook you can see when we have special eveningsEr du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar0stemmerIkke nyttigtGoogle Oversæt Justin HHi there! Do you have any shows on the beach tonight?14 marts 2017|Svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra Robert D | Har anmeldt denne ejendom |noEr du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar0stemmerIkke nyttigtGoogle Oversæt hi all\nthanks 2 februar 2017|Svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSendAnnullerSvar fra FishermansRestaurant | Ejendomsrepræsentant |Yes we accept credit card but the bank charges an extra 3%. thank youEr du sikker på, at du vil slette dette svar?Slet Bekræft AnnullerNyttigt svar0stemmerIkke nyttigtGoogle Oversæt ForrigeNæste12\nFisk og skaldyr, Europæisk, Asiatisk, Thai, Supper, Veganske retter, Glutenfri retter, Vegetarvenlig\nKun kontanter, Bookinger, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Valideret parkering, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Gratis Wi-Fi\nBørn, Familier med børn, Særlige lejligheder, Forretningsmøder, Lokalt køkken, Barhygge, Romantisk, Smuk udsigt


Garnacha er en drue med mange navne. I Spanien går den først og fremmest under navnet Garnacha i forskellige stavemåder, og her er druen både ganske stærk som enkeltdrue, men også i blandinger med andre druer.\nI vores Vuelta a Espana-tema fik vi fornøjelsen af at komme omring en række varianter af spanske vine, der er lavet helt eller delvist på Garnacha, og de giver et ganske godt billede af, at Garnacha er en meget alsidig drue.\nI Terra Alta blev vi ganske glade for Raig de Raïm, der blander Garnacha med fem andre druesorter. Det betyder selvfølgelig, at Garnacha spiller en lidt mindre rolle, end i de øvrige Garnacha-vine, vi fokuserer på, men vinen er så god, at den fortjener at blive nævnt i denne sammenhæng også. Den er anmeldt med 5 stjerner her.\nI Rioja indgår Garnacha eksempelvis i vinen Rioja Bordón, hvor den kombineres med Tempranillo-druen. Det giver en vin, der rammer en god blanding af moderne spansk og klassisk Rioja. Det gør den til en relativt let vin, der stadig har Rioja-kendetegnene fra lagringen på egetræsfade. Vi gav Rioja Bordón Reserva 4 stjerner, og du kan finde anmeldelsen her.\nDer var en enkelt stjerne mindre til Patrocinios Zinio Garnacha 2010, der også kommer fra Rioja. Her savnede vi lidt mere knald-i-låget, men roste samtidig vinen for en stor og indbydende blødhed. Anmeldelsen finder du her.\nOmkring Madrid stødte vi på Grego Garnacha, der er lavet på ren Garnacha, og det faldt ikke helt så heldigt ud. Vi gav vinen to stjerner og tillod os at kalde den både halvfimset og syrlig, selvom den vokser med lidt luft i flaskehalsen. Du kan læse anmeldelsen her.\nPriorat har ry for at lave store og lækre vine, der dog også holder et pænt højt prisniveau. Det gælder også for Abadia-vinen (bill.) på en blanding af Garnacha og Carinena, og selvom 220,- afskrækker nogle, så er det en flot vin, også til prisen. Læs vores 5-stjernede anmeldelse af vinen her.\nSenere på dagen kigger vi nærmere på lidt franske Grenache-vine, der også rummer spændende blandinger med andre druer, og gennemsnitsniveauet er absolut flot.\nSpansk vin er i stor…\nRamon Ramos Serie Naranja Roble…\nAl Gairen Seleccion Sommelier 2015…\nFlor de Sara Reserva, Rioja,…


Fagportaler i engelsk\nGyldendals fagportaler til engelsk indeholder en bred vifte af undervisningsmaterialer: undervisningsforløb, tekstbiblioteker, faglige redskaber, opgaver, teori og en lang række digitale resurser. Alt sammen samlet ét sted – og lige til at bruge i undervisningen.\nGyldendals fagportaler kan både bruges som det bærende læremiddel i undervisningen og som supplement til bøgerne. Indholdet er nøje udvalgt og sat i sammenhæng, så med fagportalerne kan man på sikker faglig grund anvende de på forhånd tilrettelagte undervisningsforløb – eller man kan vælge at arbejde mere fleksibelt og tilrettelægge sine forløb selv. Enkelt og fleksibelt.\nFagportaler i engelsk(3)\nGyldendals fagportal til engelsk i 0.-3. klasse rummer alt, hvad der behøves i den tidlige engelskundervisning. engelsk0-3.gyldendal.dk er elevhenvendt og kombinerer det digitale medies mange muligheder med kreative opgaver og fysisk aktivitet. Fagportalen er rigt illustreret, og al lyd er indtalt af\nFagportalen engelsk4-6.gyldendal.dk er udviklet til elever i 4.-6. klasse og kan fungere som det bærende element i engelskundervisningen. Foruden lærerindgangen Teacher kan portalens indhold tilgås via fire indgange: Topics rummer didaktiserede, komplette un\nDigital undervisning til engelsk i udskolingen Fagportalen engelsk.gyldendal.dk er et fuldt ud digitalt undervisningssite til elever i 7.-10. klasse. Sitet rummer nye og motiverende undervisningsmuligheder til engelsk i overbygningen, og kan fu


Rent venskab ud af skidt - Majbritt Mikkelsen\nMajbritt Mikkelsen / Hverdagstanker / Rent venskab ud af skidt\n19. juli 2018 In Hverdagstanker, Klumme, Midtjyllands Avis\nAvisklumme, Midtjyllands Avis, juli 2018\nJeg er 44. Har to børn på 13 og 15. Hver eneste uge føjer de nye venskaber til deres portefølje. Om sommeren møder de en ny ven på campingpladsen, til byfesten eller på stranden, som de følges med for en stund. Konstant øver de sig i at danne relationer, slår sig på nogle, læner sig op ad nogle andre. En livsøvelse, som naturligt aftager i frekvens, jo ældre vi bliver.\nJeg er netop vendt hjem fra 14 dage i Andesbjergene i Peru. Telt, mulddyr, aftensmad i kostald, toilet i svinesti, sne, snot, sved, støv, solcreme og myggespray i en skønsom blanding, tarvelig etagevask og slutteligt tre ture under bruseren, før håndklædet holdt op med at blive brunt. Det skal siges, at jeg ikke var helt klar over, hvad jeg sagde ja til, da jeg i februar faldt over en tråd på Facebook. Én skrev: ”Jeg skal bestige Machu Picchu. Der er to pladser tilbage. Hvem vil med?” Det næste jeg fik øje på var mit svar i kommentarfeltet: ”Det vil jeg!” Og sådan gik det til, at jeg stak kniven i sparebøssen og fire måneder senere fløj vestpå til det, der skulle vise sig at blive den hårdeste fysiske udfordring, jeg nogensinde har lagt ben til.\nJeg kendte ikke nogen af de andre deltagere på forhånd. Det vil sige, at jeg semi-kendte hende, der havde skrevet på Facebook; Michelle, som i øvrigt heller ikke kendte nogen. Men så kendte vi to da hinanden – agtigt. Hurtigt udnævnte vi hinanden til ”wing-women” uden at vide, om det ville holde vand.\nSammen – og sammen med de andre – har vi slæbt os op og ned ad Inkastier i 30 graders varme og snestorm, tilbagelagt mere end 6.000 højdemeter, imens myg har ædt løs af vores baglår og sveddråber har trillet ned mellem rygstykkerne. Jeg hostede og harkede værre end Menneske-Morten i Thummelumsen (”Gid Fa’en havde den hoste!”). Michelle blev sparket af et æsel og fik symptomer på højdesyge camoufleret som lungebetændelse. Det var naturligvis ikke så godt, men alligevel ret morsomt. Mest bagefter.\nJeg må konkludere, at leg, kropslig udfoldelse og store udfordringer binder mennesker sammen. Man bliver klar til at gå i brechen for hinanden, og der bliver kort til alvoren, gråden og grinet: ”Hvad med en klat håndsprit, nu når jeg har den fremme… Som man siger?”, ”Sig mig, er du ikke færdig med at sk*de endnu?”, ”Det skal nok gå, det hele. Vi gør det sammen.”\nHer i jetlaggets sidste tåger står det klart, at jeg de to uger har været barnet på campingpladsen, til byfesten eller på stranden. Et stærkt venskab er opstået ud af det, der til at begynde med ikke var mere end en fornemmelse. Min mave har hoppet af grin på selv de mest håbløse tidspunkter, og præcis dét er lakmustesten for de venskaber, der stadig findes i min portefølje. En ferie er med andre ord ikke så ringe endda, når et rent venskab sniger sig med hjem i den beskidte rygsæk.


UNDERSØGELSER OG EVIDENS AFHÆNGIGHED AF MAD MENINGER OM MAD OG ADFÆRD TIDSSKRIFT OM SUKKER OG ERNÆRING NR. 1 MAJ PDF\nUNDERSØGELSER OG EVIDENS AFHÆNGIGHED AF MAD MENINGER OM MAD OG ADFÆRD TIDSSKRIFT OM SUKKER OG ERNÆRING NR. 1 MAJ 2015\nDownload "UNDERSØGELSER OG EVIDENS AFHÆNGIGHED AF MAD MENINGER OM MAD OG ADFÆRD TIDSSKRIFT OM SUKKER OG ERNÆRING NR. 1 MAJ 2015"\nRobert Jan Lund\n1 UNDERSØGELSER OG EVIDENS AFHÆNGIGHED AF MAD MENINGER OM MAD OG ADFÆRD TIDSSKRIFT OM SUKKER OG ERNÆRING NR. 1 MAJ 2015\n2 Evidenshierarkiet i ernæringsforskning Det er problematisk at konkludere årsagssammenhænge ud fra fund i observationelle undersøgelser. Det kan alligevel Ungdomars være nødvendigt matvanor bruge sådanne resultater i Norden i f.eks. kostvejledning, da randomiserede interventionsundersøgelser ofte er umulige at gennemføre. Men det er vigtigt at lave en All information samstemmende och de kvalitetsvurdering många insatserna af inom undersøgelser, skolbespisningen før man har drager inte haft for den vidtgående förväntade konklusioner. effekten på de ungas matvanor. Påverkan från många andra håll, inte minst kompisar, har mycket Af Steen Stender, ledende overlæge dr. med. ved Klinisk Biokemisk Afd., stor betydelse. Københavns Universitets hospitaler, Herlev og Gentofte, Arne Astrup professor, overlæge dr.med. ved Københavns Universitet, Institut for Av Gösta Idræt og Samuelson, Ernæring, og barn- professor och emeritus ungdomsläkare, Jørn Dyerberg. professor 4 emeritus i klinisk näringsfysiologi, Institutionen för medicinska vetenskaper, Klinisk fysiologi, Uppsala universitet. 3 Kan man blive afhængig af at spise velsmagende mad? Framtidens matvanor en utmaning Den nyeste forskning tyder på, at det er mere relevant at anvende begrebet eating addiction end food addiction, da det er Måltiden måden, bör man vara spiser det sociala på, der moment ligesom som anden samlar adfærd familjen kan och føre til en form for afhængighed hos særligt disponerede. Intet tyder dog på, som bidrar at en till specifik att lägga madvare grunden eller till et goda specifikt matvanor, næringsstof men alltmer eller tilsætningsstof skärmen er årsag gör til att afhængighed utvecklingen forstået går i motsatt som afhængighed riktning. af et tid framför Framöver stof. ska Afhængighed vi inte ge råd af at till spise vuxna synes utan også möta at de være unga én där mulig de brik i det är även komplekse i de sociala puslespil medierna. om årsager til overvægt, men kan ikke i sig selv forklare den stigende udbredelse af overvægt. Av Karen Af psykolog Næsager, og klinisk seniorkonsulent, diætist Inge Vinding. Mannov, Köpenhamn. 97 Hvem bestemmer, hvad vi spiser? Förtroende för mat en het potatis Mad og spisevaner fylder mere og mere i medierne, og mange har en holdning til fødevarer og til, hvad vi bør spise. I allmänhet ökar tilliten till att vår mat är säker och inte gör oss Men har eksperters og meningsdanneres holdninger og udtalelser egentlig nogen betydning for forbrugernes adfærd sjuka. Men det finns en utbredd skepsis i Norden mot i synnerhet tillsatser eller och bidrager E-nummer, de kun samtidigt til forvirring som det og finns dårlig en samvittighed? fortsatt förkärlek för det lokala och det närproducerade. Både myndigheter och industri Og har skal ett man stort i det och hele svårt taget informationsarbete gøre sig til dommer framför over, sig. hvad andre bør spise? Av Karin Af seniorkonsulent Christofferson, Kristine journalist, Snedker, Mannov Mannov, København. Malmö n Perspektiv, tidskrift om socker och näring, 11:e årgången, nr 2 november n ISSN: n Upplaga: i Danmark och i Sverige. n Perspektiv, tidsskrift om sukker ernæring, 26. årgang, nr. 1 maj n ISSN: Oplag: i Danmark, i Sverige. n Udgives af: Nordic Sugar A/S, n Utges av: Nordic Sugar A/S, Langebrogade 1, 1014 Köpenhamn K. n Redaktion: Marketing Manager Angela Everbäck (ansv.), Product Specialist Kyllikki Kilpi, Nutrition Langebrogade 1, 1014 København K. n Redaktion: Senior Marketing Manager Angela Everbäck (ansvh.), Product Specialist Kyllikki Kilpi, Nutrition Communication Manager Communication Manager Anne-Mette Nielsen, Nordic Sugar. Mannov. n Grafisk produktion: Katrine Boelsgaard. n Foton: Christina Bull n Tryck: Punkt & Pixel AB Anne-Mette Nielsen, Nordic Sugar, Mannov. n Grafisk produktion: Katrine Boelsgaard n Fotos: Christina Bull n Tryk: Punkt & Pixel AB n Debatindlæg, artikler og n Debattinlägg, artiklar och kommentarer kan sändas till Nordic Sugar. Redaktionen påtar sig dock inget ansvar för material som lämnas in utan anmodan. Synpunkter som kommentarer kan indsendes til Nordic Sugar. Redaktionen påtager sig dog ikke ansvaret for uopfordret indsendt materiale. Synspunkter fremført i Perspektiv er forfatternes og framförs deles i Perspektiv ikke nødvendigvis är författarnas af udgiver egna og och redaktion. delas inte Eftertryk nödvändigtvis og citater av er utgivaren tilladt med och kildeangivelse. redaktionen. Eftertryck och citat tillåts om källan anges. Utdrag från artiklar får dock endast användas Uddrag och mångfaldigas fra artikler må efter dog redaktionens kun anvendes godkännande. og mangfoldiggøres med redaktionens godkendelse. E-post: Besök också Besøg vår hemsida: også vores hjemmeside: 2 Perspektiv nr. 1 maj Perspektiv nr 2 november 2011\n3 Hvornår er noget bevist? Det skorter ikke på omtale af forsknings nyheder om ernæring og sundhed i medierne. Man kan opleve det, som at eksperterne siger ét den ene dag og noget andet den næste. Årsagen er, at der ofte drages konklusioner på enkelte studier, som ikke holder vand set i forhold til undersøgelsens design og den samlede viden på området. Det stiller store krav til læserens kritiske sans og evne til at vurdere, om der er belæg for konklusionerne. Derfor sætter vi i dette nummer fokus på evidenshierarkiet, som beskriver de forskellige typer undersøgelsesdesign, og hvordan de rangordnes efter deres kvalitet. Et centralt spørgsmål er, hvornår en sammenhæng er bevist i en sådan grad, at man har den fornødne sikkerhed for en konklusion og effekt af f.eks. officielle kostanbefalinger. Et aktuelt eksempel på dette problem er, at WHO i deres nye retningslinjer for sukkerindtag selv konkluderer, at deres anbefaling er baseret på moderat til lav evidens. Sikkerheden i konklusioner er også afhængig af, hvor modent et givent forskningsområde er. Et eksempel på et relativt nyt forskningsområde er såkaldt madafhængighed. Først i de seneste par år er der opnået en form for videnskabelig konsensus om, hvad der egentlig ligger i det noget værdiladede udtryk afhængighed i forhold til mad. Den nuværende forskningsstatus og kompleksiteten på området beskrives i en artikel i dette nummer. Men ét er, hvilket videnskabeligt grundlag der er for anbefalinger om mad, ernæring og sundhed. Noget helt andet er, hvad og hvem der rent faktisk har reel indflydelse på forbrugernes holdning og valg. Nogle eksperter eller meningsdannere har ofte en helt anden tilgang end den naturvidenskabelige. Det er søgt belyst i interviews med tre personer med udgangspunkt i henholdsvis etik, råvareproduktion (landbruget) og fødevareproduktion. God læselyst! Nordic Sugar Perspektiv nr. 1 maj\n4 Der omtales stort set dagligt markante forskningsnyheder i medierne, men de enkelte undersøgelserr bliver sjældent sat i perspektiv i forhold til den eksisterende viden på området. Det betyder, at læseren kan opleve, at der siges ét fra eksperter den ene dag og noget andet dagen efter. Det er vigtigt og kan være svært at gennemskue kvaliteten af de enkelte undersøgelser, og dermed hvor højt en undersøgelse ligger i evidenshierarkiet. Af Steen Stender, ledende overlæge dr. med. ved Klinisk Biokemisk Afd., Københavns Universitets hospitaler, Herlev og Gentofte, Arne Astrup, professor, overlæge dr.med. ved Københavns Universitet, Institut for Idræt og Ernæring, og professor emeritus Jørn Dyerberg.\n5 Evidenshierarkiet i ernæringsforskning I takt med den tiltagende debat om ernæring og sundhed omtales der stort set dagligt markante forsk ningsnyheder. Ikke alene i de traditionelle medier, men også på sociale medier, hjemmesider og blogs. Nyhederne er ofte baseret på enkelte undersøgelser, der sjældent bliver sat i perspektiv i forhold til den eksisterende viden på området. Det betyder, at læseren kan opleve, at der siges ét fra eksperter den ene dag og noget andet dagen efter. Den manglende perspektivering efterlader også læseren til selv at vurdere, om der er tilstrækkelig evidens for konklusionerne. I denne artikel vil vi derfor beskrive det såkaldte evidenshierarki og give et indblik i, hvordan man mere kvalificeret kan vurdere, om der er belæg for konklusionerne. I dag er langt de fleste undersøgelser såkaldte observationsundersøgelser, hvor det ikke er muligt at drage konklusioner om årsagssammenhæng. Derfor er der god grund til, at man som læser forholder sig kritisk. Metoder til at undersøge kostens virkning på helbredet Observationsundersøgelser En udbredt metode til at undersøge, om en kost eller kostbestanddel påvirker helbredet, er den såkaldte observationsundersøgelse. Det undersøges her, om personer, der indtager meget eller lidt af den pågældende kostbestanddel, har stor eller lille risiko for at udvikle en specificeret sygdom. Som ordet siger, observerer undersøgeren blot, og den eneste form for intervention er den, der er nødvendig for at registrere indtaget af den eller de kostbestanddele, der er genstand for undersøgelsen. Hvis man f.eks. vil undersøge, om de personer, der har spist meget transfedtsyre, også har øget forekomst af åreforkalkningssygdom, skal man først og fremmest have fundet en måde, hvorpå indtaget af transfedtsyrer kan måles. Det volder ligesom målingen af indtaget af de fleste andre kostbestanddele betydelige problemer. Selv hvis indtaget kan måles på en måde, der er repræsentativ for adskillige år, og forekomsten af sygdom også kan registreres med tilstrækkelig sikkerhed, er der en række problemer forbundet med at slutte fra en association mellem indtaget af den pågældende kost og forekomst af sygdom til en årsagsmæssig sammenhæng mellem observationerne. Ved årsagsmæssig forstår man, at indtaget af den pågældende kost øger eller mindsker sandsynligheden for en given sygdom. Indtaget skal være en aktør for fremkomsten eller forebyggelsen af sygdommen og ikke blot en markør for denne sammenhæng. Selvudvælgelsesproblematikken Et stort problem ved at slutte fra associationer fundet i observationsundersøgelser til årsagsmæssige sammenhænge er den såkaldte selvudvælgelse. De personer, der spiser meget transfedtsyre, kan f.eks. have den opfattelse, at det er sundt, fordi transfedtsyrer er vegetabilske. Personer, i hvis familie der forekommer åreforkalkning, kan derfor være særligt tilbøjelige til at vælge produkter uden mættet fedt, men med indhold af transfedt. Sådanne personer vil derfor alene på baggrund af den arvelige disposition i højere grad kunne opleve hjerte-kar-sygdom end de, der spiser mindre transfedtsyre og ikke har en arvelig disposition. Dette fænomen kaldes omvendt årsagssammenhæng og kan være med til at forstærke eller formindske den sammenhæng, der alene er udløst af ekspositionen. Omvendt kan indtaget af transfedtsyreholdig fastfood og slikprodukter være et led i en generel usund livsform, uden at indtaget af transfedtsyrer behøver at være årsagsfaktor for den ledsagende øgede sygdomsrisiko. Indtaget af transfedtsyrer kan på den måde blive en markør for forekomsten af åreforkalkning uden at være en aktør. Det skal her nævnes, at indtag af industrielt producerede transfedtsyrer med stor sandsynlighed netop er en af årsagerne til forekomst af åreforkalkning, idet andre typer studier støtter, at sammenhængen er kausal. Sundhedsbevidste personer kan vælge regelmæssigt at spise forskellige former for kosttilskud. I observationsundersøgelser vedrørende kosttilskuds virkning på helbredet kan lav sygdomsrisiko derfor være sammenfaldende med det regelmæssige indtag af kosttilskud. Kosttilskuddet kan således være en markør for en sund livsstil. Regelmæssigt dagligt indtag af et æble, en gulerod eller et kosttilskud kan være en markør for en selvdisciplin, der anvendt på helt andre områder kan nedsætte sygdomsrisikoen. Trods manglerne ved observationsundersøgelser er man ofte nødsaget til at forlade sig på resultaterne af disse. De kan nemlig være det eneste tilgængelige grundlag for kostanbefalinger, da regelrette randomiserede kostinterventionsforsøg ofte er ugennemførlige. For det første er blinding i kostforsøg som regel umulig, for det andet medfører en berigelse af kosten med ét fødeemne automatisk en reduktion i et eller flere andre. Er det derfor berigelsen eller fraværet, der i givet fald har effekt? Årsagsmæssige sammenhænge baseret på observationsundersøgelser Der er opstillet en række kriterier, der gør det sandsynligt, at den observerede association er baseret på årsagsmæssige sammenhænge. Perspektiv nr. 1 maj\n6 Hvor stor værdi man kan tillægge en given videnskabelig undersøgelse, afhænger af typen af undersøgelse. De vigtigste af disse er: Associationens styrke: Stærk sammenhæng mellem indtag og sygdom taler for en årsagsmæssig sammenhæng. Svag sammenhæng taler imod. Associationens konsistens: Associationen findes i forskellige befolkningsgrupper, mænd, kvinder, amerikanere, europæere osv. Indtaget forudgår virkningen på udviklingen af sygdommen. Dosis-respons-sammenhæng: Effekten på sygdommen afhænger af indtagets størrelse. Plausibilitet: Det skal være biologisk sandsynligt, at der kan være en årsagssammenhæng. Interventionsforsøg Man kan eliminere andre forskelle end kosten mellem to grupper ved randomiserede interventionsforsøg. Her trækkes lod om, hvem der skal være i den ene, og hvem der skal være i den anden gruppe, hvorved kendte og ukendte confounders, dvs. potentielle effektforvekslere, fordeles ligeligt mellem de to grupper. Fremkommer der en forskel i forekomsten af den sygdom, man søger at påvirke, kan effekten med stor sikkerhed tilskrives forskelle i eksponeringen. I princippet gælder den fundne forskel kun for den gruppe, der er undersøgt. Resultatets brugbarhed afhænger af, i hvor høj grad det kan ekstrapoleres til andre, der lever et andet sted, dvs. spiser en anden kost og har andre vaner. For at få et bedre grundlag til at generalisere resultater af interventionsforsøg kræves derfor gentagne forsøg i forskellige repræsentative befolkningsgrupper, evt. sammenfattet i en såkaldt metaanalyse. Hvis det i en undersøgelse af f.eks. selens virkning på hudkræft ved forsøgets afslutning findes, at selen ikke virkede på hudkræft, men at der i den gruppe, der fik selen, var en lavere forekomst af prostatakræft, har et sådant tilfældigt fund ikke nær samme videnskabelige styrke som resultatet af et randomiseret forsøg, hvor det primære formål var at påvirke forekomsten af prostatakræft. Den fundne forskel kan være tilfældig. Men observationen giver anledning til at afprøve hypotesen: Hæmmer selen udviklingen af prostatakræft? I store randomiserede forsøg vil der altid kunne findes undergrupper, der responderer bedre på interventionen end hele gruppen. Også her er resultaterne kun egnede til at opstille hypoteser, ikke til at konkludere ud fra. Observationen opnår først det randomiserede forsøgs evidens ved et regelret lodtrækningsforsøg med netop denne gruppe. Randomiserede forsøg har også begrænsninger. Det er i nogle tilfælde muligt at gennemføre dem i et blindet design, så hverken forskerne eller forsøgsdeltagerne ved, hvilken kosttype de er randomiseret til (f.eks. fedtkvalitet). Men i de fleste tilfælde er det ikke muligt, idet der som regel ikke kan laves placebofødevarer, og et ublindet forsøg kan påvirkes af deltagernes forventninger og forskernes holdning. Randomiserede kostforsøg kan sjældent gennemføres i perioder længere end 6-12 måneder, idet kun få forsøgsdeltagere kan acceptere at leve af den samme kosttype igennem længere perioder. Der er dog eksempler på kostintervention i randomiserede forsøg, der har varet 4-5 år. Mekanismeundersøgelser sammenhæng ikke nødvendigvis en årsagssammenhæng Menneskeheden har overlevet i tusindvis af år uden at kende til hverken observationsundersøgelser eller randomiserede undersøgelser. Ved at erkende sammenhænge har man sluttet fra den enkelte situation til andre lignende situationer og overlevet. Forstår man sammenfald, behøver man ikke hverken observationelle eller randomiserede undersøgelser. Man kører ikke over for rødt lys, hvis man er interesseret i at leve, man forstår umiddelbart, hvorfor det er farligt. Mekanismeundersøgelser går ud på at forstå mekanismen i associationerne i observationsundersøgelser og resultaterne i randomiserede forsøg. Mekanismeundersøgelser er ofte baseret på laboratorieforsøg eller forsøg med dyr. Hvis antioxidanter kan hæmme virkningen af frie radikaler på lipoproteiners oxidation, støtter det, at antioxidanter i observationsundersøgelser ser ud til at hæmme åreforkalkning. Imidlertid indeholder videnskaben, specielt ernæringsvidenskaben, talrige eksempler på, at man har forstået noget, og så viser det sig senere at være forkert. Det ser 6 Perspektiv nr. 1 maj 2015\n7 ud til at være tilfældet med antioxidanterne, idet interventionsforsøg med antioxidanter mod hjerte-karsygdomme ikke har vist positive resultater. Det tyder på, at frie radikaler ikke har den sygdomsfremkaldende virkning, der tidligere har gjort, at man kunne forstå antioxidanternes tilsyneladende sygdomsforebyggende effekt. Den samlede evidens De tre undersøgelsesmetoder observationsundersøgelsen, den randomiserede undersøgelse og mekanismeundersøgelsen kan alle kvalitetsvurderes. Dette er et princip, der anvendes i den såkaldte evidensbaserede medicin. Vægten (evidensen) af den samlede dokumentation for en given effekt kan illustreres med en vægt, hvor de enkelte undersøgelser symboliseres af lodder (figur). Loddernes størrelse angiver undersøgelsernes kvalitet, herunder resultaternes generaliserbarhed. De randomiserede forsøg er ofte symboliseret ved et stort lod, mens observationsundersøgelserne generelt er symboliseret ved mindre lodder. Mekanismeundersøgelserne har også en plads på vægtskålen. Studiernes videnskabelige vægt inden for en given undersøgelsestype kræver en vurdering af fagfolk, der selv har været involveret i den pågældende slags undersøgelser (tabel). Det er en betydelig fordel, hvis en række fagfolk inden for hver undersøgelsestype er involveret i den samlede vægtning af evidensen, og at en sådan tværfaglig gruppe har en kritisk vurdering af materialet uden at være farvet af faglige eller økonomiske interessekonflikter. miserede forsøg. Der skal imidlertid spises hver dag, så det nytter ikke at vente med at udtale sig om en given kosts helbredsvirkning, indtil alle nødvendige undersøgelser er udført, og resultaterne er samstemmende. Vægtningen af den samlede evidens må foretages på baggrund af de undersøgelser, der foreligger, vel vidende at denne vægtning kan ændre sig ved fremkomsten af nye resultater. Beslutningen om at fjerne industrielt fremstillede transfedtsyrer samt rådet om at spise mere frugt og grønt er således hovedsageligt baseret på observationsundersøgelser. I visse tilfælde er den evidens, som er baseret på observationsundersøgelser og mekanismeundersøgelser, så stærk, at det ville være uetisk at gennemføre randomiserede undersøgelser. Dette forhold gør sig f.eks. gældende for cigaretrygning og lungekræft. For en række vitaminers vedkommende (E-vitamin, betakaroten, folinsyre og C-vitamin) foreligger der store observationsundersøgelser om en forebyggende virkning mod kræft Sundhedsbefordrende Neutral Kostintervention med betakaroten eller hjerte-kar-sygdomme. Disse undersøgelser opfyldte til punkt og prikke alle de føromtalte kriterier og fremstod derfor som holdepunkt for, at disse stoffer kunne forebygge de nævnte sygdomme. Det foranledigede mange, kraftigt opfordret af vitaminfabrikanter, til dagligt at indtage store doser af en eller flere af de nævnte vitaminer. Med disse stoffer er det muligt at gennemføre regelrette randomiserede forsøg, og det er blevet gjort. Ingen af de nævnte stoffer havde som kosttilskud den formodede gavnlige virkning, og nogle var ligefrem skadelige! For kostkomponenter er det i mange tilfælde umuligt at foretage randomiserede forsøg. Der er kun mulighed for observationsundersøgelser. Vitaminundersøgelserne maner imidlertid til forsigtighed ved tolkning af resultater fra observationsundersøgelser. Medicinsk teknologivurdering (MTV) Selv om der er god evidens for effekten af en given behandling, behøver det ikke at være hensigtsmæssigt at iværksætte denne behandling, alt taget i betragtning. Ved en MTV forsøges Sundhedsskadende De nævnte undersøgelsesmetoder har mangler, som delvis kan kompenseres af samstemmende resultater fra alle tre typer. Hvad angår kostens virkning på helbredet, mangler der ofte rando- Observationelle undersøgelser Mekanismeundersøgelser Interventionsundersøgelser Perspektiv nr. 1 maj\n8 Undersøgelser af typen Ia tillægges den højeste evidens, IV den laveste evidens Publikationstype Metaanalyse, systematisk oversigt Randomiseret, kontrolleret studie (RCT) Kontrolleret, ikkerandomiseret studie Kohorteundersøgelse Case-kontrolundersøgelse Beslutningsanalyse Deskriptiv undersøgelse Mindre serier, oversigtsartikel Evidens Ia Ib IIa IIb III IV Ekspertvurdering, ledende artikel IV alle forhold undersøgt, dvs. der er tale om en alsidig systematisk vurdering af forudsætningerne for og konsekvenserne af at anvende en given medicinsk behandling, herunder en kostændring. Informationssøgning Ved hjælp af internettet, især Google, er det nu muligt billigt og næsten øjeblikkeligt at skaffe sig oplysninger om ernæringsrelaterede emner eller om et hvilket som helst andet emne. Man søger på publiceret materiale, hvor søgeordene genfindes. Et af problemerne ved at anvende Google er ofte, at der fremkommer tusindvis af opslag for en given kombination af søgeord. Det gælder derfor om at indkredse emnet med flest mulige specifikke søgeord. Det materiale, der fremkommer på Google, er for en stor dels vedkommende ucensureret. Enhver har mulighed for på egen hjemmeside at give sin mening til kende. Ønskes videnskabelige artikler inden for det lægevidenskabelige område, kan bl.a. anven - d es. Her fremkommer kun artikler, der har været udsat for faglig granskning. Med hensyn til levnedsmiddeltabeller, der angiver indholdet af makro- og mikronæringsstoffer i de forskellige fødevarer, anbefales der giver adgang til fødevaredatabanken. Sygdomsog dødsårsagsstatistik for Danmark findes på hjemmesiderne fra Sundhedsstyrelsen og Danmarks Statistik. Tilsvarende statistik for andre lande kan findes på WHO s hjemmeside. I observationsundersøgelser undersøges det, om personer, der over en længere periode indtager meget eller lidt af en given bestanddel i kosten, har stor eller lille risiko for at udvikle en given sygdom. Observationsundersøgelser kan ikke alene afgøre, om en påvist sammenhæng skyldes en direkte årsagsmæssig sammenhæng, idet en sådan kræver, at de grupper, der sammenlignes, kun adskiller sig ved indtaget af den pågældende kostkomponent. Dette er aldrig tilfældet, hvis de undersøgte personer selv har valgt deres kost. Årsagsmæssig sammenhæng sikres ved randomiserede undersøgelser, der bedst udføres dobbelt blindede, så hverken forsøgspersoner eller undersøgere ved, hvem der får hvad. REFERENCER Det kan gennemføres ved undersøgelser af mikronæringsstoffer, men aldrig med makronæringsstoffer endsige med forskellige kosttyper. Mekanismeundersøgelser redegør for de formodede molekylære mekanismer, der på cellulært niveau kan forklare en given effekt af indtaget af en kostkomponent på en given sygdom. Resultaterne af flere forskellige observationsundersøgelser og randomiserede undersøgelser sammenholdes i såkaldte metaanalyser med resultaterne af mekanismeundersøgelser for at opnå den samlede evidens for en given virkning af en kostkomponent. Den samlede evidens ændrer sig, efterhånden som der tilkommer nye forskningsresultater. Kostråd fra tværfaglige økonomisk uafhængige ekspertgrupper har større vægt end kostråd baseret på en enkelt undersøgelse eller nye kostråd fra en enkeltstående ekspert. 8 Perspektiv nr. 1 maj 2015\n9 Kan man blive afhængig af at spise velsmagende mad? Der er ikke evidens for, at man kan udvikle afhængighed af en specifik madvare eller et specifikt næringsstof eller tilsætningsstof, men til gengæld tyder forskningen på, at spisning ligesom andre typer adfærd kan føre til afhængighed hos men nesker med en særlig disposition. Hvis glæde, hygge og afslapning udelukkende associeres med spisning, kan man udvikle et uhensigtsmæssigt spisemønster, hvor det er svært at kontrollere adfærden. Af psykolog, klinisk diætist Inge Vinding. Foto: Christina Thaysen Perspektiv nr. 1 maj\n10 I medierne er det gennem de senere år blevet fremført, at velsmagende mad og især sukker kan skabe afhængighed på linje med rusmidler. Sukker sammenlignes bl.a. med kokain, og begreber som sukkerafhængighed og sukkernarkomani er blevet almindeligt anvendt. Inden for faglige kredse og forskningen dukker et begreb som food addiction stadigt hyppigere op. Antallet af videnskabelige publikationer om emnet er således steget kraftigt de seneste 7-8 år. Den øgede opmærksomhed kan skyldes den evige jagt efter en forklaring på det stigende antal svært overvægtige. Spørgsmål som Er overvægtiges overspisning et udtryk for madafhængighed? og Er fedme en psykiatrisk lidelse? er blevet sat på dagsordenen. Desuden er man de senere år blevet mere opmærksom på spiseforstyrrelsen Binge Eating Disorder (BED), også kaldet tvangsoverspisning. Hjernens belønningssystem Der er ingen tvivl om, at det at spise har en belønnende virkning i form af følelse Risikoen for et afhængigheds lignende spisemønster afhænger bl.a. af personligheds - træk, manglende selvkontrol og følsomhed over for ydre madsignaler. af velbehag og nydelse. Det er resultatet af en lang række komplekse neurofysiologiske processer, der igangsættes, når man ser, dufter og smager mad. Også madens konsistens fører til en oplevelse af nydelse og velbehag via specifikke sensorer i munden. Der er heller ikke tvivl om, at dette i højere grad gælder nogle madvarer frem for andre. At spise velsmagende mad påvirker nemlig belønningssystemet i hjernen, og det skaber stærke vaner og præferencer. Hjernens belønningssystem nævnes oftest i sammenhæng med rusmidler som narkotika, alkohol og nikotin, men det er også involveret i aktiviteter som spisning, sex, motion, samvær med andre mennesker, man holder af, fysisk berøring, humor, kreativitet og spænding. Fælles for rusmidler og disse aktiviteter er, at de udløser forskellige neurotransmittere, bl.a. opioider og dopamin, der giver en positiv oplevelse af ro, afslappethed, velvære og godt humør. Det kaldes belønning, og det er netop denne belønning, der gør, at vi ønsker at gentage adfærden selv på trods af negative konsekvenser (se boksen operant betingning ). Selv om mekanismerne med hensyn til spisning på mange måder ligner dem, som er påvist for rusmidler, er der forskelle. Rusmidler medfører således en betydeligt større frigivelse af dopamin ( gange større), end velsma - g ende mad, socialt samvær med andre, sex og intensiv fysisk træning gør. Flere forskere skelner mellem henholds vis velsmag og nydelse og der - med det at kunne lide noget ( liking ) og en stærk trang til at spise noget ( wanting ). Nydelse kan defineres som den bevidste oplevelse af belønning. Nydelse er et komplekst psykologisk fænomen med mange bevidste og ikkebevidste elementer, der omfatter behag, lyst og læring. Wanting eller trangen er motivationen for belønning. Når trangen tager over, forsvinder nydelsen. Tilsyneladende er der forskellige systemer indblandet. Mens noget tyder på, at opioidsystemet spiller en rolle for liking, synes dopaminsy stemet at være ansvarligt for oplevelsen af wanting. Men samtidig er der et samspil mellem opioider og dopamin. Indtagelsen af velsmagende mad kan således øge frigivelsen af dopamin direkte eller indirekte via påvirkning af andre neurotransmittere, bl.a. opioider. Food addiction et kontroversielt begreb For de fleste er det at spise forbundet med lyst og nydelse. Nogle mennesker udvikler imidlertid en psykologisk trang til at spise, drevet af den virkning, som spisning af velsmagende mad har på hjernens belønningssystem, nemlig at fjerne negative følelser som stress, dårligt humør, frustration og ubehag. Dette gør sig gældende for de såkaldte emotional eaters. Andre restrained 10 Perspektiv nr. 1 maj 2015\n11 eaters oplever en stor trang til at spise, der kan forklares som et resultat af restriktioner. Netop det at undgå bestemte madvarer, der opleves som forbudte eller usunde, øger i sig selv risikoen for overspisning på grund af den øgede mentale fokus på de forbudte madvarer. Restrained eaters har typisk en sort-hvid tankegang, der gør, at de enten har fuld kontrol eller slet ingen kontrol. Det gør, at de svinger fra slet ikke at spise de forbudte madvarer til at overspise. Også ydre faktorer som en høj grad af tilgængelighed af velsmagende, kalorierig mad synes at øge risikoen for overspisning, fordi man hele tiden bliver udsat for signaler om velsmagende mad, og fordi man kan købe det stort set overalt døgnet rundt. Baggrunden for overhovedet at tale om afhængighed i forbindelse med mad er, at adfærd, der både er forbundet med glæde, og som kan fjerne indre ubehag, kan fortsætte ind i et mønster karakteriseret ved tvangspræget adfærd med gentagne forsøg på at kontrollere adfærden uden succes og fortsættelse trods negative konsekvenser. Mange overspisere bliver således ved med at overspise, selv om de godt ved, at de tager på, og at det kan medvirke til livsstilssygdomme. De har prøvet rigtigt mange gange at lade være, men det er ikke lykkedes. Og de spiser, selv om de ikke oplever nydelse ved det. Deres typiske tanke er Jeg skal bare have noget nu! Der er udviklet en test for at identificere dem, der mest sandsynligt udviser tegn på afhængighed i forbindelse med indtagelse af madvarer med højt fedtog sukkerindhold: Yale Food Addiction Scale (YFAS). Afhængighed er defineret som i den forrige udgave af det amerikanske diagnosesystem inden for psykiatrien, Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders DSM-4. Spørgeskemaet omfatter 25 spørgsmål, der konverterer syv kriterier for afhængighed af rusmidler til spiseadfærd. Man lider ifølge testen af food addiction, hvis man har haft tre eller flere symptomer inden for det seneste år. Foreløbige undersøgelser tyder på, at YFAS er et brugbart værktøj til at identificere dem, der har tilbøjeligheder i retning af food addiction. YFAS-scores er ikke signifikant relateret til Body Mas Index (BMI). Derimod overlapper scores på YFAS med scores på test for binge eating, emotional eating, food craving og disinhibition. De 10 madvarer, der forbindes med afhængighed, er ikke bare sukker- og fedtrige madvarer som chokolade og is, men også brød og pasta 1, 2. Der var oprindeligt lagt op til, at food addiction skulle optages som psykiatrisk diagnose i den femte udgave af DSM, der udkom i Her skelner man mellem afhængighed af rusmidler som narko, medicin, alkohol og nikotin og afhængighed af adfærd som f.eks. gambling, træning, sex, internetbrug og også spisning. Eller rettere mellem rusmiddelrelaterede forstyrrelser og Figur 1. Stress, negative følelser, søvnmangel og alkohol Det limbiske system (følelser) ikke-rusmiddelrelaterede forstyrrelser, idet man har valgt ikke at bruge ordet afhængighed. I DSM-4 brugte man begreberne dependence og abuse, der begge oversættes til afhængighed på dansk. De er nu erstattet med be grebet disorder på dansk forstyrrelse. Problemet i forhold til eating addiction er, at det ikke kan oversættes med spiseforstyrrelse, da det er en særskilt diagnose. Imidlertid kom food addiction ikke med i DSM-5. Kun ludomani blev optaget. En af grundene er, at der mangler en alment accepteret definition på food addiction. Flere forhold er uklare. Handler det eksempelvis om velsmagende mad, eller handler det om sukker? Og er det maden eller måden, den indtages på, der har betydning? Desuden foreligger der endnu ikke tilstrækkelig evidens for eksistensen af food addiction. I en konsensusrapport fra 2014 udarbejdet af en gruppe europæiske forskere NeuroFAST (et EU-projekt, hvis kommissorium er at Stress, negative følelser, søvnmangel og alkohols indvirkning på processer i hjernen og madindtagelse. Det mesolimbiske belønningscenter (velvære, motivation) Præfrontal korteks (tanker, selvkontrol) Basalganglierne (vaner) Velsmagende mad (trøst, hygge) Modificeret efter: Epel, Tomiyama & Dallman 2013, p Perspektiv nr. 1 maj\n12 undersøge neurobiologiens betydning i forbindelse med spiseadfærd, afhængighed og stress) er konklusionen, at der ikke er evidens for, at et en specifik madvare eller et specifikt næringsstof eller tilsætningsstof (med undtagelse af koffein) er årsag til afhængighed forstået som afhængighed af et stof 3. Der findes med andre ord ikke et enkelt stof i maden, der via en enkelt specifik neurobiologisk mekanisme kan forklare overspisning og overvægt. Heller ikke sukker. Samme konklusion nåede man frem til på et symposium med overskriften Food addiction what is the evidence? afholdt i 2013 af The British Nutrition Foundation 2. Eating addiction frem for food addiction Mens der ikke er evidens for, at man kan udvikle afhængighed af en bestemt madvare eller et bestemt stof i maden, tyder forskningen til gengæld på, at spisning ligesom andre typer adfærd kan føre til afhængighed hos mennesker med en særlig disposition. Flere forskere foreslår derfor, at man bruger begrebet addiction-like eating behavior eller eating addiction i stedet for food addiction. De understreger, at yderligere forskning er nødvendig dels for at kunne definere diagnosekriterierne for eating addiction, dels for at kunne afgøre, om en sådan lidelse kan optræde tydeligt adskilt fra andre psykiske lidelser som f.eks. en spiseforstyrrelse 2, 3. At måden, man indtager velsmagende mad eller søde sager på, øger risikoen for udvikling af afhængighed, var også konklusionen allerede tilbage i 2009, hvor der blev afholdt et symposium om food addiction. Selv meget velsmagende madvarer er ikke afhængighedsskabende i sig selv. Det er snarere måden, disse madvarer bliver præsenteret på, og måden, de bliver spist på (i store mængder en gang imellem som binge eating ), der synes at føre til en afhængighedslignende proces. Risikoen er større for nogle end for andre Den videnskabelige litteratur peger på en række faktorer, der kan øge risikoen for at havne i et afhængighedslignende spisemønster, som f.eks. personlighedstræk som impulsivitet og mangelfuld selvkontrol, høj grad af stressfølsomhed og øget følsomhed over for signaler om Figur 2. Komplekse, to-vejs-sammenhænge mellem madindtagelse, humør og fedme. Centrale biologiske faktorer Ændrede processer i hjernen mad i omverdenen (synet og duften af mad). Forskellene kan skyldes genetiske og/eller miljømæssige faktorer. For mennesker i risikogruppen er det imidlertid en daglig udfordring at leve i et samfund med så høj en grad af tilgængelighed af velsmagende mad med højt kalorieindhold. Impulsivitet er et personlighedstræk, der er karakteriseret ved en tendens til at handle straks uden at tænke på konsekvenserne. Både arv og miljø har betydning for udviklingen af impulsivitet. Dette personlighedstræk er blevet identificeret som en risikofaktor for misbrugslidelser og spiseforstyrrelser som BED og bulimi (BN) og er forbundet med manglende evne til at styre trangen til eksempelvis søde sager. Impulsivitet hænger sammen med selvkontrol. En afgørende faktor for udviklingen af selvkontrol er evnen til at kontrollere opmærksomheden og dermed kunne lade sig aflede og herigennem undertrykke tilbøjeligheden til at reagere umiddelbart på stimuli. Selvkontrol er knyttet til den del af hjernen, der hedder præfrontal korteks, der er den forreste del af hjernens frontal lapper. Præfrontal korteks medvirker til analyse, vurdering, planlægning, beslutningstagning samt tilpasning af passende social adfærd. I dette område foregår samordning af tanker og handlinger i overensstemmelse med den indre målsætning. Det er via disse hjernestrukturer muligt for os at udsætte behov og vælge langsigtede strategier, selv om det går imod vores behov her og nu. Perifere biologiske faktorer Humør, følelser Madindtagelse, madvalg Fedme Modificeret efter: Singh 2014, p Også forskelle i følsomheden i hjernens belønningssystem synes at spille en rolle. Der mangler dog stadig svar på en række spørgsmål, herunder om disse forskelle er årsag til overspisning eller snarere en konsekvens af overspisning. Overvægtige lader til at have et sløvt belønningssystem. De ser ud til at have færre dopamin-receptorer, hvilket betyder, at de spiser mere af velsma- 12 Perspektiv nr. 1 maj 2015\n13 gende mad for at kompensere for den nedsatte funktion i belønningssystemet og derved opnå samme nydelse som de normalvægtige. En øget aktivitet i de netværk i hjernen, der er involveret i wanting (trang), kompenserer således formentlig for den nedsatte aktivitet i de netværk i hjernen, der er involveret i liking (nydelse). Samtidig reagerer disse menneskers belønningssystem kraftigere på ydre signaler om mad. Men er det sløve belønningssystem et resultat af overvægten eller omvendt? Noget tyder på, at dysfunktionen i belønningssystemet er en adaptiv konsekvens af overvægten snarere end en årsag til overspisningen. Eksempelvis er der et samspil mellem hormonet leptin og belønningssystemet, herunder dopamin. Leptin dannes i fedtvævet, og niveauet øges med stigende grad af fedme. Stiger niveauet af leptin, redu ceres sultfornemmelsen, og indtagelsen af mad nedsættes. Men leptin har også en hæmmende effekt på frigivelsen af dopamin og undertrykker med andre ord den belønnende effekt at spise. Det kan tænkes at føre til trang og øget indtagelse. Spørgsmålet er så, om processen er reversibel, således at man kan gå fra wanting til liking, i takt med at man ændrer spisevaner og taber sig. At ændre sine tanker og vaner kan være endog meget svært. Eating addiction en brik i det store puslespil Noget tyder på, at eating addiction kan betragtes som en del af forklaringen på overspisning hos en undergruppe af de overvægtige - især emotional eaters og mennesker med BED og BN. Men det er ikke det samme som, at alle overvægtige lider af eating addiction. Der er rigtig mange årsager til, at vi spiser for meget og bliver overvægtige. For mange skal forklaringen findes i uhensigtsmæssige vaner, almindeligt vellevned og for meget hyggespisning. Man kan heller ikke sætte lighedstegn mellem spiseforstyrrelser som BN og BED, forstyrret spisning som emotio nal eating og restrained eating og eating addiction. Der er tale om Perspektiv nr. 1 maj\n14 meget komplekse problemstillinger, både når det drejer sig om spiseforstyrrelser og om svær overvægt. Det er derfor usandsynligt, at én enkelt mekanisme spiller den største eller eneste rolle. Men eating addiction kan være én blandt mange brikker i det store puslespil. Det væsentligste argument mod at betragte overspisning som afhængighed er, at den behandling, der er hjørnestenen i behandlingen af misbrug/ afhængighed, er total afholdenhed for altid. Når det handler om mad, vil det forstærke den sort-hvide tænkning, spiseforstyrrede i forvejen har. De er styret af enten fuld kontrol eller helt manglende kontrol, gode/sunde/ tilladte madvarer og dårlige/usunde/ forbudte madvarer. Og netop deres restriktive spisning øger risikoen for overspisning og bidrager dermed til at vedligeholde og måske forstærke den uhensigtsmæssige spiseadfærd. Et væsentligt element i behandlingen af spiseforstyrrelser er at undgå restriktioner, at udvikle en mere nuanceret tænkning om og et mere fleksibelt forhold til mad, hvor ingen madvarer er forbudte, samt at lære at håndtere negative følelser på en anden og mere konstruktiv måde end ved at overspise. Reducing dietary restraint appears to be a partial mediator of treatment efficacy in eliminating binge eating and purging. An addiction model has treatment implications that explicitly contradict the currently effective treatment for patients with an eating disorder. (Wilson 2010 p. 347). Fremtidig forskning Når man har at gøre med så komplekse problemstillinger som svær overvægt og spiseforstyrrelser, kan anvendelse af en enkel model være mere en hindring end en hjælp for fremtidig forskning. Udelukkende at betragte overvægt og overspisning som eating addiction vil føre til forskning, der er smalt fokuseret og i sidste ende misvisende, og dermed lede tiltag inden for forebyggelse og behandling i den forkerte retning. Fremtidig forskning bør derfor have fokus på hele spektret af individuelle forskelle i de neurobiologiske processer, der påvirker valget og indtagelsen af madvarer. Det gælder f.eks. belønning (herunder forskellen mellem lyst og trang), humør og kognition (hukommelse, opmærksomhed og perception). Det er vigtigt at finde svaret på, hvorfor nogle mennesker overspiser, for at finde den bedste form for behandling. Yderligere forskning er desuden nødvendig dels for at kunne definere diagnosekriterierne for eating addiction, dels for at kunne afgøre, om en sådan lidelse kan optræde tydeligt adskilt fra andre psykiske lidelser som f.eks. en spiseforstyrrelse. Operant betingning REFERENCER 1. Corwin RLW, Hayes JE. Are sugars addictive? Perspectives for practitioners. Pp I Fructose, high fructose corn syrup, sucrose and health, J.M.Rippe (ed). 2. Blundell J, Coe S, Hooper B. Food addiction What is the evidence? Nutrition Bulletin 2014; 39: Hebebrand J et al. Eating addiction, rather than food addiction, better captures addictive-like eating behavior. Neurosci Biobehav Rev 2014; 47: Artiklen findes med fuld referenceliste på Den konsekvens, der følger en bestemt handling, kaldes forstærkning eller belønning. Alle former for forstærkning øger sandsynligheden for, at en adfærd gentages. Der er to former for forstærkning: positiv forstærkning og negativ forstærkning. Positiv forstærkning er, når man opnår noget, man har lyst til, f.eks. velbehag, ro og afslapning. Negativ forstærkning er, når man bliver fri for noget ubehageligt, f.eks. dårligt humør, kedsomhed og ensomhed. Positiv og negativ forstærkning er lige styrende for adfærd. Grundforståelsen er altså: Det, der belønnes, læres. Især vil en adfærd, der forstærkes i en såkaldt højrisikosituation (f.eks. stress eller angst), med stor sandsynlighed blive gentaget i lignende situationer. Disse ubevidste læringsprocesser er baggrunden for afhængighed. Når først et stof eller en adfærd er blevet en betinget forstærker og forbundet med en oplevelse af belønning, vil det overgå meget andet med hensyn til styrken af motivation. Et enkelt signal kan føre til trang. Det kan være en duft eller synet af mad, der gør, at man retter sin opmærksomhed et bestemt sted hen, og samtidig øges den motivationelle arousal, der går forud for handling. 14 Perspektiv nr. 1 maj 2015\n15 Hvem bestemmer, hvad vi spiser? Perspektiv undersøger i denne artikel danskernes forhold til mad og eksperter ved at spørge tre kendte personer, der vurderer vores mad, forbrug og indkøb svaner ud fra tre forskellige vinkler: etik, produktion og afsætning. Bør nogen være smagsdommer over vores adfærd i forbindelse med indkøb af fødevarer, madlavning og spisevaner? Af seniorkonsulent Kristine Snedker, Mannov København. Perspektiv nr. 1 maj\n16 Mad og spisevaner fylder mere og mere i vores hverdag. Medierne sætter løbende fødevarer på dagsordenen, og programmer om mad, sundhed og slankekure findes på alle sendeflader. De sociale medier har også taget tendensen til sig, og madblogs, Facebooksider og Instagram-profiler bugner med informationer, synspunkter og visuel fremstilling af mad. Forskeren: Forbrugerens valg har etiske konsekvenser Kirsten Halsnæs er professor ved Danmarks Tekniske Universitet og medlem af Etisk Råd og Fonden for økologisk landbrug. Hun forsker bl.a. i etiske konsekvenser af fødevarevalg og tager i sin forskning udgangspunkt i en samfundsøkonomisk tankegang, hvor problemstillinger løses ud fra økonomiske faktorer. Dyrevelfærd, miljø og etik spiller en stor rolle i fødevaredebatten. Mange har en holdning til fødevaredebatten og madens sammenhæng med vores liv og dagligdag også uden for de traditionelle kredse. Men hvordan påvirker eksperter og meningsdanneres synspunkter den såkaldt almindelige forbrugers adfærd? Har det nogen betydning overhovedet? Kan det hjælpe forbrugeren, eller kan det tværtimod føre til, at vi får dårlig samvittighed, fordi vi ikke kan leve op til eksperternes idealer? Som forbrugere foretager vi hele tiden nogle valg, når vi køber fødevarer. Disse valg kan have etiske konsekvenser, som kommer af den måde, hvorpå vi producerer en fødevare. Det kan være konsekvenser, der berører elementer som bæredygtighed, dyrevelfærd eller klima. Alle sammen begreber, som rummer elementer, der påvirker fælles goder. Det vil altså sige, at mit valg af en vare påvirker andet end mig selv. Det betyder, at jeg som individ ikke er i stand til selv at regulere markedet, 16 Perspektiv nr. 1 maj 2015\n17 men at der er behov for at regulere som samfund. En påvirkning skal række ud over at være egennyttig, siger Kirsten Halsnæs. Kirsten Halsnæs nævner fænomenet den etiske forbruger, som betyder, at forbrugere vurderer, at de kan påvirke klimabelastningen i en positiv retning ved at vælge de rette fødevarer. Her vurderer Kirsten Halsnæs imidlertid, at enkeltpersoners indsats kun gør en lille forskel. Det kan derfor være svært at fastholde motivationen for forbrugeren ikke alene i forhold til det etiske spørgsmål, men også i forhold til at andre ikke foretager lignende valg. Vores prioriteringer skal afspejle et hensyn til fællesskabet, hvis det skal batte noget på klimaområdet. De produkter, vi køber, kan både direkte og indirekte påvirke samfundet, og det skal vi gøre noget ved. I forhold til en konventionel økonomisk tankegang handler det helt basalt om, at de fælles goder i samfundet skal håndteres ordentligt. Det kan man f.eks. gøre ved, at værdier bliver indbygget i markedet. Hvis produktionen af en vare har store omkostninger for f.eks. miljøet, skal det være dyrere at købe den, siger Kirsten Halsnæs og fortsætter: Vi kunne også vælge en anden strategi og forbyde en masse ting ved at sige: Danskerne må kun få én bøf om måneden, men den anden strategi er langt mere positiv. Reguleringer ikke samvittighed skal styre markedet Frem for forbud vil vi økonomer hellere have, at skadeseffekter bliver afspejlet i afgifter, f.eks. i form af at folk skal betale for de omkostninger, som deres forbrugsvalg har. Det kan være en øget afgift på oksekød, som belaster CO 2 -miljøet i et stort omfang. Lige nu er forbrugerismen på mange områder isoleret fra en økonomisk tankegang, siger Kirsten Halsnæs. Den positive vare f.eks. en vare, som på grund af sin bæredygtige produktion er positiv for samfundet er langt billigere end den skadelige vare, der negativt påvirker vores samfund i form af klimabelastninger og dyrevelfærd. Folks samvittighed skal ikke bestemme deres valg, det skal reguleringer. Alt andet er ikke økonomisk logisk, siger Kirsten Halsnæs og understreger, at fordelen ved denne tankegang er, at det skal kunne betale sig at producere noget godt. Det skal være en fordel for producenterne at omlægge til en såkaldt positiv produktion, og det skal være en fordel for forbrugeren at foretage det positive valg, der har færre negative konsekvenser for samfundet. De rigtige valg skal kunne betale sig Ifølge Kirsten Halsnæs er det altså ikke nok, at forbrugeren handler efter sin samvittighed, når der skal købes fødevarer. Men i hvor høj grad er vi påvirket af andre faktorer såsom trendsættere, eksperter og livsstilsguruer? Der er en tendens til, at visse livsstilsgrupper spiller en stor rolle inden for økologisk mad. Der er en særlig kultur omkring mad og madtrends, som kan være foregangseksempler for forskellige tendenser. Men det er stadig sådan, at når en vare bliver væsentligt dyrere, så svigter vi. Så selv om en række livsstilseksperter plæderer for økologiske varer, så køber vi dem ikke, hvis det er meget dyrt. Vi ved, at økonomiske instrumenter virker, og ved kun at satse på dårlig samvittighed kommer vi ikke problemerne til livs. Et andet problem ved at satse på samvittigheden er, at lavindkomstgrupperne ikke kan tillade sig at være etiske forbrugere, fordi det bliver for dyrt for dem. Det skal kunne betale sig at foretage de rigtige valg, afslutter Kirsten Halsnæs. Landbrug & Fødevarer: Vær varsom med reguleringer Ifølge Kirsten Halsnæs kan en politisk regulering altså være med til at få forbrugeren til at rette sine valg mod de produkter, som f.eks. har den mest miljøvenlige produktionsform. Det synspunkt er direktør i Landbrug & Fødevarer, Karen Hækkerup, dog ikke helt enig i. I forhold til regulering oppefra er det vigtigt at forholde sig til, hvad formålet er. Tag f.eks. fedtafgiften, som Landbrug & Fødevarer var modstander af. Her blev reguleringen foretaget oppefra, men afgiften virkede på ingen måde efter hensigten. Fødevarerne blev dyrere, men forbruget faldt ikke. Derudover ramte afgiften i visse tilfælde helt skævt, så sunde varer blev pålagt afgiften, der netop skulle ramme usunde varer. Man skal være meget forsigtig med de tiltag, siger Karen Hækkerup, men peger dog på, at det enkelte steder giver mening, f.eks. i forhold til aldersgrænser ved alkohol. Vi producerer det, som forbrugerne efterspørger og det er vigtigt at understrege, at der altså også er penge i at producere noget, som er godt. Udbuddet af de varer, vi finder i butikkerne, afhænger af markedskræfterne. Danskerne bruger omkring 9,6 % af deres privatforbrug på fødevarer, og det er meget mindre end i andre lande i f.eks. Sydeuropa, og vi bruger lige så meget på sukker og slik som på grøntsager og frugt. For at fremme vores interesse for de sunde fødevarer skal vi efter min mening være bedre til at fokusere på madglæde. Derfor er det vigtigt, at maddebatten ikke bliver for elitær. Vi skal have folk til at interessere sig for det, og vi skal begynde der, hvor de er. Mad skal være en nydelse, og det behøver ikke at hænge sammen med små håndplukkede specialvarer. Hvis det hele bliver for besværligt og rodet, Perspektiv nr. 1 maj\n18 giver forbrugeren op, understreger Karen Hækkerup. Fødevarer må ikke blive et uoverskueligt projekt Karen Hækkerup pointerer, at mad i dag kædes sammen med mange positive elementer og situationer. Det er derfor vigtigt, at de negative holdninger ikke kommer til at sætte dagsordenen. Hvis vi konstant skælder ud, kommer med abstrakte råd og løftede pegefingre, får forbrugeren svært ved at gennemskue, hvad der er op og ned, og så lukker vi af. Vi skal huske, at der findes mange positive ting ved dans kernes holdning til mad. Mad, spisevaner og ernæring fylder meget i vores medieforbrug. 18 De fleste går meget op i at spise aftensmad sammen, og selv om man er en travl børnefamilie, er det et måltid, som vi prioriterer utroligt højt. Det er jo en fantastisk positiv holdning. Vi skal værne om vores måltider som socialt samlingspunkt, og vi skal værne om det, som er godt nok og ikke pege fingre ad det. Hvis vi skal gøre noget, skal det være at give en hjælpende hånd til de mennesker, som synes, at sund og god kost er besværligt eller uoverskueligt, siger Karen Hækkerup og fortsætter: Hvis det lykkes os at få danskernes øjne op for den sunde kost og nydelsen ved god mad, kan vi jo samtidig komme en masse livsstilssygdomme til livs, hvilket på sigt også gavner samfundet på flere niveauer. Vi skal ramme en balanceret kost. Maddebatten skal altså få folk til at ville og turde og ikke slå øjnene ned og give op, siger hun. Vi går ikke ind for en regulering, men derimod en tidlig indsats, så børn ved, hvor maden kommer fra, og lærer at tage vare på deres egen sundhed og kan nyde sunde måltider. Her spiller madkundskab en vigtig rolle, og den skal have en større betydning ikke kun i skolens rammer, men også derhjemme og i det resterende samfund. Børn skal vide, hvad en kåldolmer er, og de skal have mod på at lave den selv, siger hun. Perspektiv nr. 1 maj 2015\n19 Eliten får os til at skamme os I november 2014 skrev Karen Hækkerup en kronik i Politiken, hvor hun gjorde op med det, som hun kalder det gastronomiske kastesystem, hvor de velhavende ifølge Karen Hækkerup dikterer, hvad der er rigtige og forkerte indkøb. Jeg skrev min kronik, fordi jeg blev provokeret af meldingerne om, at danskerne nærmest er en nation af gourmetkokke, der bruger mange penge på mad. Sådan er virkeligheden jo ikke. Der er efterhånden kommet en tendens til, at medmindre du selv har dyrket dine tomater i en kaffekande på altanen, så skal du altså skamme dig f.eks. hvis du køber ganske almindelige tomater i en ganske almindelig forretning. Det er meget vigtigt, at vi ikke er formynderiske, men i stedet kan tale i øjenhøjde til alle mennesker. Vi lever jo alle af mad, og vi har alle ret til at have vores mening om den. Derudover er det vigtigt at få en debat om, hvad vores fødevarer betyder for os. Mange af os springer måske kålen i supermarkedet over, fordi vi ikke helt kan overskue, hvordan vi skal bruge den. Men det behøver ikke være så be sværligt, og det skal vi hjælpe danskerne med at forstå, siger Karen Hækkerup. I den verserende debat kommer vi hurtigt til at ekskludere en række mennesker, som altså skal inkluderes igen. Dem, der råber højest, er ikke nødvendigvis dem, der har ret eller har nøglen til, at vi køber sunde fødevarer. Lige nu er debatten præget af en bestemt type personer, som alle har markante meninger. Hvis vi virkelig vil løfte folkesundheden, nytter det ikke at skælde ud over, at folk ikke laver avanceret mad, der øjeblikkeligt kan lægges på en Instagram-profil. Vi skal møde hinanden i øjenhøjde og kunne forholde os til den almindelige forbruger, siger Karen Hækkerup og understreger, at det er vigtigt, at vi som danskere er stolte over de ting, vi producerer. Vi skal ikke skamme os over det danske fødevaremarked i dag. Vi har en virkelig høj grad af fødevaresikkerhed, vi har udryddet salmonella og har et meget lavt indhold af pesticider i vores produkter, afslutter Karen Hækkerup. Fødevareindustrien: smagen over alt andet Jørgen Dirksen er formand for DI Fødevarer og administrerende direktør for Rynkeby Foods A/S. Han er enig i, at eksperter og andre fødevareaktører har stor indflydelse på, hvordan vi som forbrugere forholder os til mad. Der er ingen tvivl om, at den megen debat om fødevarer, det stigende antal mad- og sundhedsprogrammer i TV og de mange synspunkter fra eksperter og andre aktører er med til at påvirke folks holdninger til mad. Men der kan være langt fra holdning til handling. Mange analyser af forbrugeradfærd viser, at smagen er og længe har været det mest afgørende for folks valg i det daglige. Etik, miljø og ansvarlighed er for mange lidt fjernt og for svært at forholde sig til, siger Jørgen Dirksen. Han tilføjer: Forbrugerne forventer i dag, at fødevarevirksomhederne har orden i eget hus med hensyn til ansvarlighed og etik, f.eks. i forhold til dyrevelfærd, oprindelseslande, arbejdsforhold hos udenlandske leverandører osv. Og her mener jeg, at vi for at bruge en sportsmetafor har et højt bundniveau hos de danske fødevareproducenter. Derfor fokuserer forbrugerne på det nære, siger Jørgen Dirksen og fremhæver, at branchen naturligvis lytter til de mange eksperter og meningsdannere. Både enkeltpersoner, NGO er, politikerne og for den sags skyld også vi i industrien går i stigende grad ind i mad- og sundhedsdebatten. En debat og interesse, der næsten er ved at tage overhånd. Når folk f.eks. sidder og taster deres kalorieindtag ind på en app under middagsmaden, er det måske ved at komme lidt langt ud, påpeger Jørgen Dirksen og understreger, at det vil være en meget lang proces at få f.eks. etik til for alvor at rykke ved forbrugeradfærden. Vi kan jo se på økologien som et eksempel. Trods en massiv indsats og mange millioner til fremme af økologien er forbruget stadig til at overse og trækker man mælkens andel ud, er der ikke mange procent tilbage, afslutter han. Der er således meget delte meninger om, hvad der påvirker forbrugerens holdninger til og adfærd i forbindelse med valg af fødevarer. Udviklingen de kommende år vil vise, om de mere etiske og miljømæssige aspekter får reel betydning i form af adfærdsændringer blandt den brede befolkning, eller om den nære hverdag vejer tungest. Perspektiv nr. 1 maj\n20 Nordic Sugar A/S, Langebrogade 1, Postboks 2100, 1014 København K WHO s anbefaling vedrørende sukkerindtag WHO har fastholdt, at free sugars (tilsatte sukkerarter og naturligt forekommende sukkerarter i juice) højst bør udgøre under 10 E% af det daglige energiindtag. Desuden ønsker WHO en diskussion om, hvorvidt anbefalingen bør reduceres til 5 E%. Ifølge WHO er anbefalingen på 10 E% baseret på et moderat videnskabeligt grundlag, mens de 5 E% kun er baseret på et svagt. Anbefalingen er primært motiveret i et ønske om at forebygge overvægt og forbedre tandsundheden. Nordic Sugar mener ligesom WHO, at en yderligere reduktion af anbefalingen til 5 E% først kan indføres, når der har været en dybdegående debat. I praksis vil man overskride den grænseværdi blot ved at drikke et glas appelsinjuice. Ny rapport om sukker og sundhed Den svenske nonprofitorganisation Swedish Nutrition Foundation, SNF, publicerede sin nye rapport om sukker i december Rapporten er baseret på en sammenfatning af den aktuelle videnskabelige forskning i sukker. Rapporten er inddelt i to dele. Første del omhandler sukker fakta og sundhedsmæssige aspekter. Anden del omhandler sukker og afhængighed en videnskabelig oversigt. Baggrunden for rapporten er, at mange mennesker har et komplekst forhold til sukker og søde sager, hvilket har gjort I Danmark har det årlige sukkerindtag pr. person i årtier ligget stabilt fra 1985 til 2013 med en svagt faldende tendens, hvilket fremgår af de nationale kostundersøgelser. Ifølge kostundersøgelsen Danskernes kostvaner får voksne ca. 9 % af den daglige energi fra tilsat sukker, mens børn får ca. 11 % af den daglige energi fra tilsat sukker. Der er tale om gennemsnitstal, og sukkerindtaget er ikke jævnt fordelt i befolkningen. Ca. 30 % af de voksne og ca. 50 % af børnene får mere tilsat sukker, end der anbefales i NNR. Tal fra OECD viser, at der i samme periode har været et fald i forekomsten af karies på 75 % blandt de 12-årige, og 69 % var i 2009 kariesfrie. Udviklingstal for overvægt kan ses i OECD s rapport Health at a Glance 2013, og tal for tandsundhed fremgår af rapporten Health at a Glance Begge rapporter kan downloades på WHO s Guideline: Sugars intake for adults and children kan læses på: Nordic Sugars kommentar kan læses på sukker meget omdiskuteret. I debatten florerer mange forskellige påstande om, hvordan sukker påvirker sundheden. En del af påstandene er videnskabeligt veldokumenterede, mens andre er baseret på myter og faktuelle fejl. For at fremme en god folkesundhed er det vigtigt, at diskussionen om sukker og sundhed er saglig og baseret på videnskabelig viden, hvilket SNF med den nye rapport om sukker bidrager til. Swedish Nutrition Foundations rapport og pressemeddelelse kan downloades på snf.ideon.se/2015/01/09/snfssockerrapport-2014/. Ny kostundersøgelse: Danskernes kostvaner Fisk og grønt fylder mere i danskernes kost, mens sukkersødede sodavand fylder mindre. Det er nogle af hovedkonklusionerne i den seneste nationale undersøgelse af danskernes kostvaner og fysiske aktivitet, som DTU Fødevareinstituttet præsenterede på et seminar den 12. marts. Kostundersøgelsen kan læses eller downloades på Publikationer/Ernaering/De_nationale_kostundersoegelser. Food addiction nyt tema på Med dette tema ønsker vi at videreformidle den nuværende status på emnet food addiction. Et sammendrag af konklusionerne kan også læses eller downloades på Klik på Temaer.