Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre – Se vigtig info\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv i Hvidovre er opført i 1954 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 71 m2. Lejligheden er en almennyttig bolig hos Lejerbo, Hvidovre, boligafdeling 044-0, Sønderkærgården.\nLuftfoto af Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6448°N, 12.4707°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv af det i Hvidovre baserede firma: DBE-Lyngholm ApS.\nSundhed — Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre ligger i den gamle Hvidovre kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er opført i 1954 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (62.8%)\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (72.7%), Isolering (68.9%), Tagmateriale (59.8%), Gulve (54.8%), Fuge (52.4%).\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (96.2%), Gulve (94.3%), Fuge (75.9%), Isolering (69.0%), Tagmateriale (64.0%), Facade (52.5%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 12s-Hvidovre By, Risbjerg, der hører til Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n167-00003 Region Hovedstaden 110 -\n167-05045 Region Hovedstaden 113 -\n167-30602 Region Hovedstaden 136 -\n167-05046 Region Hovedstaden 142 F0\n167-02010 Region Hovedstaden 161 -\n167-00012 Region Hovedstaden 199 -\n167-01023 Region Hovedstaden 251 -\n167-00084 Region Hovedstaden 260 -\n167-30065 Region Hovedstaden 328 F0\n167-05112 Region Hovedstaden 340 -\n167-05119 Region Hovedstaden 376 F0\n167-02003 Region Hovedstaden 390 -\n167-05107 Region Hovedstaden 393 -\n167-00128 Region Hovedstaden 415 -\n167-05118 Region Hovedstaden 456 -\n167-05074 Region Hovedstaden 496 -\n167-07006 Region Hovedstaden 119\n167-30195 Region Hovedstaden 122\n167-30076 Region Hovedstaden 137\n167-00012 Region Hovedstaden 173\n167-30608 Region Hovedstaden 186\n167-30689 Region Hovedstaden 195\n167-30452 Region Hovedstaden 250\n167-30571 Region Hovedstaden 282\n167-05109 Region Hovedstaden 324\n167-05120 Region Hovedstaden 336\n167-05117 Region Hovedstaden 366\n167-05070 Region Hovedstaden 404\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.\nDer er trafikstøj på adressen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre om dagen:\nDrikkevand på adressen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er 35 procent. Det betyder, at ca. 35 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nDen modellerede gennemsnitlige grundvandsdybde er 1.1 meter på adressen. Dybden er baseret på data fra hele perioden 1991-2020 i vinterhalvåret. Medtages usikkerhed/datavariation ligger den gennemsnitlige grundvandsdybde i intervallet 0.4 - 2.2 meter. Det ret store usikkerhedsinterval afspejler bl.a. (1) usikkerhed på den nummeriske model, (2) naturlige nedbørsvariationer og (3) usikkerhed på de målte grundvandssdybder i de geologisk boringer.\nSelvom grundvandsspejlet sandsynligvis ligger 1.1 meter under terræn, så kan det ikke afvises at den sande dybde kun er 0.4 meter. For perioder med meget nedbør kan grundvandsspejlet derfor, muligvis, gøre det svært/umuligt for overfladevand at trænge ned i den allerede vandmættede jord.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er i fare for oversvømmelse ved forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet nedenfor viser områder der vil blive oversvømmet ved 1 meter vandstandsstining i nærmeste vandløb. Som det fremgår vil Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre være udsat ifm med vandløbsstigning.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre ligger i en højde på 6.8 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 680 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.\n✓Generelle BBR informationer om Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\n✓BBR materialer og installationer for Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\n✓BBR arealer for Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre (Bygning nr. 20)\nHent den officielle BBR meddelelse for Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre sidst vi kiggede (16. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre modtager fjernvarme fra FD Hvidovre\nLokalområdet — Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\nBeboerne i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nSidst opdateret 7 juni, 2019.\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv hører til afstemningsområdet Sønderkærskolen hvor der er 4.359 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre at være mellem.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 119 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 2743 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 17.35 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.74 pct.\nArnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv hører under skoledistriktet Gungehusskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Gungehusskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\nDer er god 4G mobildækning på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\nInternet og Mobildækning Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, Hvidovre\nAnbefalet bredbånd på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv.\nJordarten under Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 112 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Hvidovre, hj/Arnold N. Boulevard og Høvedstensvej 25-27. Boringen blev afsluttet 22 september, 1989. Brøndborer var Poul Hasbo A/S, Ishøj. Formålet med boringen var Moniteringsboring/overvågning/kontrol/GRUMO og anvendelse er ikke angivet. Boringen nåede en dybde på 19.8 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 208. 1626 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv.\n129 Moniteringsboring 18.0 208. 4702 »\n139 Moniteringsboring 18.0 208. 4703 »\n146 Undersøgelsesboring 5.6 208. 1709 »\n152 Undersøgelsesboring 20.0 208. 1708 »\n181 Vandforsyningsboring 30.2 207. 294B »\n211 Vandforsyningsboring 12.1 208. 100C »\n216 15.5 208. 4304 »\n240 Vandforsyningsboring 38.0 208. 100D »\n245 Forureningsbor. 208. 4183 »\nHvor langt er der fra Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv\n✓Stamoplysninger for Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre\nGeografiske koordinater 55.64483751°N, 12.4707156°Ø\nAdressens Id 0a3f50a5-4161-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Arnold Nielsens Boulevard 46, 2. tv, 2650 Hvidovre.


Feriebolig, Santa Margherita di Belice, IT: Feriehuse m.m. | Vrbo\nSanta Margherita di Belice – find den bedste feriebolig\nSuggestiv villa i SICILY: land, hav, historie, termisk bad og slappe af\nVilla nedsænket på landet, en kort afstand fra stranden Porto Palo\nEnkel og fredfyldt oase med privat pool og Superb Gardens\nDejlig lejlighed på det blå flag\nVilla med pool omgivet af grønne områder.\nVælg en feriebolig til dit ophold i Santa Margherita di Belice\nNyd blandt andet monumenter og andre attraktioner i Santa Margherita di Belice. Denne by har noget for enhver. Uanset om du planlægger en familieferie, en tur med vennerne eller et romantisk ophold, har HomeAway et fantastisk udvalg af ferieboliger, som er værd at overveje. Mange ferieboliger har både fuldt udstyret køkken og separat spiseplads.\nOplevelser og attraktioner i og omkring Santa Margherita di Belice\nEr du på jagt efter ting at lave i byen? Selvom det kan være fristende at blive i din hyggelige feriebolig hele dagen, så tag et smut ud, og oplev alt, som gør Santa Margherita di Belice til en helt særlig destination. Her er nogle af de største attraktioner, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nSelinunte (20,8 km)\nOplev de naturskønne seværdigheder i Santa Margherita di Belice\nUanset om du er vild med nye aktiviteter eller bare vil nyde omgivelserne, er Santa Margherita di Belice et fantastisk sted at nyde naturen. Her er nogle få af områdets mest betagende seværdigheder, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nSanta Ninfa Cave Naturreservat (13,6 km)\nMenfi Strand (15 km)\nPalazzo Adriano Mountains and Sosio Valley Naturcenter (27,2 km)\nCorleone Park (28 km)\nDue Rocche Vandfald (28,6 km)\nKom omkring i Santa Margherita di Belice\nDen nærmeste lufthavn ligger i Trapani (TPS-Vicenzo Florio), 51,6 km fra byens centrum. Hvis du ikke kan finde en flyafgang, der passer til din rejse, kan du flyve til Palermo (PMO-Punta Raisi), som ligger 55,5 km væk.\nHvor skal jeg overnatte nær Santa Margherita di Belice, IT?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 478 ferieboliger nær Santa Margherita di Belice. Fra 167 Feriehuse til 144 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær Santa Margherita di Belice.\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Santa Margherita di Belice?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Santa Margherita di Belice. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nCastello Poggiodiana: 847 feriehuse\nCastello Soprano: 149 feriehuse\nNino Cordio Museum: 1.833 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Santa Margherita di Belice, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Feriehuse i Santa Margherita di Belice?\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 167 Feriehuse i Santa Margherita di Belice. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Santa Margherita di Belice finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Santa Margherita di Belice?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 97 ferieboliger med pool i Santa Margherita di Belice. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Santa Margherita di Belice


iPad 3 Billader. Smarte bilopladere til The New iPad 3\n› iPad Billadere › iPad 3 Billader\niPad 3 Billader. Selvfølgelig skal du også have fuld glæde af din nye iPad 3 i din bil. Men det kræver en ordentlig biloplader. Den finder du hos iphoneiphone.dk, som har Danmarks største udvalg af fede bilopladere til Apple Tablets. Nem opladning i bilen - stik opladeren i bilens cigarettænder, og du har altid tilstrækkelig strøm til din nye iPad 3.\niPad 3 Bil oplader\niPad 3 oplader til bilen. I bilen har du naturligvis også brug for din nyerhvervede tablet fra Apple. Ingen elektroniske vidundere fungerer imidlertid uden strøm, og det samme gælder selvfølgelig din tablet. Med andre ord har du også i bilen brug for en effektiv biloplader til den nye iPad. Vi har alt i biltilbehør til iPad 3, og med der rigtige biludstyr forøger du dine muligheder for at få fuld glæde af din tavle PC i bilen. Med en billader til iPad 3 vil du altid have en driftsikker tablet ved hånden. Billaderne er i stand til at levere mere end rigelig strøm til fuld drift af din tablet, også selv om du gør brug af alle de fede features. Du kan høre din musik, og du kan se video, du kan surfe og du kan benytte din iPad 3 som GPS anlæg i bilen. Med en biloplader har du 100 pct sikkerhed for tilstrækkelig strømforsyning. Vi kan kun anbefale, at du straks bestiller din nye oplader til bilen. Vi har billadere der passer til alle bilmærker. Du tilslutter blot din lader til bilens cigarettænder, så er du kørende.\nBillige iPad 3 billadere. Ingen andre steder finder du så lave online priser på billadere. Vi har ultralave priser på opladere til Apple tablets. Vi sælger billige billadere til alle, og de er ganske nemme at benytte. Du vil aldrig opleve at løbe tør for strøm, hvis du investerer i en af vores smarte billadere. Med billaderen sluttet til er du sikker på at have strøm nok til både det løbende forbrug og selve opladningen. Ingen funktioner vil blive afbrudt, mens du oplader din iPad 3 Apple tablet.\nMed vores billadere til iPad 3 følger altid et passende langt kabel. Det sikrer at de øvrige passagerer i bilen også vil kunne anvende denne iPad billader sammen med din eller deres egen tablet overalt i din bil. Kablet bevarer i øvrigt sin form også efter længere tids brug. Vi er kendt for at sælge kvalitetsprodukter, som du kan have fuld tillid til. Strømforsyningerne fra iphoneiphone.dk vil sikre, at du altid kan arbejde konstant og uafbrudt med din tablet. Både når du er hjemme og når du er på tur. Billaderne har et slankt design og en kompakt størrelse, der gør dem helt ideelle til rejsebrug. Vores ladere til biler er forsynet med en LE'D strømindikator. Så kan du til stadighed holde styr på opladningen af din iPad 3.\nFor ekstra hurtig opladning af den nye iPad 3 kan vi varmt anbefale vores Hurtigt Output Billader til iPad 3. Vi tilbyder en high end biloplader, der har USB Power Port. Laderen passer til iPhones, de øvrige modeller af iPad og iPods.


MobileApp24.com :: Mobil App UdviklingFortrolighedspolitik\nVi er et team af udviklere af mobile applikationer til dine behov inden for IT-forretning og gaming teknologier.\nVi er beliggende i Riga (Letland, Europa), og vores kunder er placeret i alle dele af verden.\nVores team er kvalificerede fagfolk med stor erfaring i planlægning, rapportering, fejlkontrol, projektudvikling og udførelse i overensstemmelse med aktuelle tendenser og krav fra vores kunder.\nKrop.: +371 22337427\nfortrolighedspolitik < / H2>\nDenne privatlivspolitik ("politikken") beskriver, hvordan MOBILEAPP24 ("MOBILEAPP24"," vi", " os "eller" vores") indsamler, beskytter og bruger personlige oplysninger ("personlige oplysninger") om dig ("bruger", " du "eller" din") Du kan give på hjemmesiden MobileApp24.com og af dets produkter eller tjenester (samlet "Websiteebstedet" eller "Tjenesterne"). Den beskriver også de muligheder, du har til rådighed for at bruge dine personlige oplysninger, og hvordan du får adgang til og opdaterer disse oplysninger. Denne politik gælder ikke for aktiviteter i virksomheder, som vi ikke ejer eller kontrollerer, eller for personer, som vi ikke ansætter eller administrerer.< / li>\n< H2>indsamling af personlige oplysninger< / H2>\nVi modtager og gemmer alle oplysninger, som du bevidst giver os, når du udfylder onlineformularer på theebstedet. Du må ikke give os visse oplysninger, men i dette tilfælde kan du muligvis ikke bruge visse funktioner på Websiteebstedet. Brugere, der er usikre på, hvilke oplysninger der er obligatoriske, er velkomne til at kontakte os. < / li>\n< H2>indsamling af ikke-personlige oplysninger< / H2>\nanvendelse og behandling af indsamlede oplysninger< / H2>\nAlle oplysninger, vi modtager fra dig, kan bruges til at tilpasse din oplevelse; forbedre kundeservice og reagere på vores kunders forespørgsler og e-mails; sende meddelelser e-mails, såsom adgangskodepåmindelser, opdateringer osv.; køre og administrere vores hjemmeside og tjenester. De indsamlede ikke-personlige oplysninger bruges kun til at identificere potentielle tilfælde af misbrug og til at indsamle statistiske oplysninger om brugen af hjemmesiden. Denne statistiske information indsamles ikke på anden måde på en sådan måde, at den identificerer en bestemt bruger af systemet. < / li>\nvi kan behandle personlige oplysninger relateret til dig, hvis en af følgende betingelser gælder:< / H2>\n(i) du har givet dit samtykke til et eller flere specifikke formål. Bemærk, at i henhold til lovgivningen i nogle lande, kan vi få lov til at behandle oplysningerne indtil, så længe du ikke gør indsigelse mod en sådan behandling (ved at nægte den) uden at skulle stole på samtykke eller andre af følgende juridiske grunde, der er anført nedenfor. Dette gælder dog ikke, hvis behandlingen af personlige oplysninger er reguleret af europæisk databeskyttelseslovgivning;< / li>\n(ii) levering af oplysninger er nødvendig for at opfylde aftalen med dig og / eller eventuelle forpligtelser forud for kontrakten i henhold til den;< / li>\n(iii) behandlingen er nødvendig for at overholde den juridiske forpligtelse, som du er underlagt;< / li> (iv) behandling er relateret til en opgave, der udføres i samfundets interesse eller i udøvelsen af officielle beføjelser tildelt os; < li>(v) behandlingen er nødvendig af hensyn til legitime interesser, der forfølges af os eller en tredjepart. Under alle omstændigheder vil vi med glæde afklare de specifikke juridiske rammer, der gælder for behandling, og især, hvorvidt levering af personoplysninger er et juridisk eller kontraktligt krav eller et krav, der er nødvendigt for indgåelse af en kontrakt.< / li> < / ol> < / li>\noverførsel og lagring af oplysninger< / H2>\nAfhængigt af din placering kan dataoverførsel involvere transmission og opbevaring af dine oplysninger i et andet land end dit eget. Du har ret til at lære om retsgrundlaget for overførsel af oplysninger til et land uden for Den Europæiske Union eller til enhver international organisation, eller etableret af to eller flere lande, såsom De Forenede Nationer, og de sikkerhedsforanstaltninger, vi træffer for at beskytte dine oplysninger. Hvis en sådan overførsel finder sted, kan du finde ud af mere ved at kontrollere de relevante sektioner i dette dokument eller ved at anmode om oplysningerne i kontaktafsnittet. < / li>\nbrugerrettigheder< / H2>\nDu kan udøve visse rettigheder i forhold til de oplysninger, vi behandler. Især har du ret til at gøre følgende:\n(i) du har ret til at trække dit samtykke tilbage, hvis du tidligere har givet dit samtykke til behandlingen af dine oplysninger;< / li>\n(ii) du har ret til at gøre indsigelse mod behandlingen af dine oplysninger, hvis behandlingen udføres af andre juridiske grunde end samtykke;< / li>\n(iii) du har ret til at vide, om de oplysninger, der behandles af os, for at opnå videregivelse af visse aspekter af behandlingen, og for at få en kopi af de oplysninger, der behandles;< / li>\n(iv) du har ret til at kontrollere nøjagtigheden af dine oplysninger og anmode om, at de opdateres eller rettes;< / li>\n(v) du har under visse omstændigheder ret til at begrænse behandlingen af dine oplysninger, i hvilket tilfælde vi ikke behandler dine oplysninger til andet formål end at gemme dem;< / li>\n(vi) du har under visse omstændigheder ret til at kræve, at vi sletter dine personlige oplysninger;< / li>\n(vii) du har ret til at modtage dine oplysninger i et struktureret, udbredt og maskinlæsbart format og, hvis det er teknisk muligt, at overføre dem frit til en anden controller. Denne bestemmelse gælder, forudsat at dine oplysninger behandles automatisk, og at behandlingen er baseret på dit samtykke, den kontrakt, som du er en del af, eller på forpligtelser forud for kontrakten i henhold til den.< / li> < / ol> < / li>\nret til indsigelse mod behandling< / H2>\nHvis personlige oplysninger behandles i samfundets interesse, i udøvelsen af de officielle beføjelser, der er tildelt os, eller med henblik på vores legitime interesser kan du gøre indsigelse mod en sådan behandling ved at angive en grund relateret til din særlige situation for at retfærdiggøre indsigelsen. Du skal dog være opmærksom på, at hvis dine personlige oplysninger behandles til direkte markedsføringsformål, kan du til enhver tid gøre indsigelse mod en sådan behandling uden at give nogen grund. For at finde ud af, om vi behandler personlige oplysninger til direkte markedsføringsformål, kan du henvise til de relevante afsnit i dette dokument. < / li>\nSådan implementeres disse rettigheder< / H2>\nEventuelle anmodninger om brug af brugerrettigheder kan sendes til ejeren via de kontaktoplysninger, der er angivet i dette dokument. Disse anmodninger kan fremsættes gratis og vil blive gennemgået af ejeren så tidligt som muligt og altid inden for en måned. < / li>\nbørns privatliv< / H2>\nVi indsamler ikke bevidst personlige oplysninger fra børn under 13 år. Hvis du er under 13 år, skal du ikke sende personlige oplysninger via vores hjemmeside eller Service. Vi opfordrer forældre og værger til at overvåge deres børns internetbrug og fremme overholdelse af denne politik, instruere dine børn til aldrig at give personlige oplysninger via vores hjemmeside eller tjeneste uden deres tilladelse. Hvis du har grund til at tro, at et barn under 13 år har givet os Personlige Oplysninger via vores Hjemmeside eller Service, bedes du kontakte os. Du skal også være mindst 16 år gammel for at acceptere behandlingen af dine personlige data i dit land (i nogle lande kan vi tillade dine forældre eller værger at gøre dette på dine vegne). < / li>\nnyhedsbreve < / H2>\nVi tilbyder elektroniske nyhedsbreve, som du til enhver tid frivilligt kan abonnere på. Du kan fravælge at modtage vores nyhedsbreve eller salgsfremmende e-mails ved at følge afmeldingsinstruktionerne i disse e-mails eller ved at kontakte os. < / li>\nHjemmesiden bruger cookies til at personliggøre din online oplevelse. En cookie er en tekstfil, der placeres på din harddisk af en serverebsideserver. Cookies kan ikke bruges til at starte programmer eller levere virus til din computer. Cookies tildeles dig på en unik måde og kan kun læses af webebserveren i det domæne, der sendte dig cookien. Vi kan bruge cookies til at indsamle, gemme og spore oplysninger til statistiske formål til driften af vores hjemmeside og tjenester. Du har mulighed for at acceptere eller afvise cookies. De fleste browebbro .sere accepterer automatisk cookies, men du kan normalt ændre dine bro .serindstillinger for at afvise cookies, hvis du vil. Hvis du vil vide mere om cookies, og hvordan du administrerer dem, skal du besøge internetcookies.org Ud over at bruge cookies og relaterede teknologier som beskrevet ovenfor, kan vi også tillade visse tredjepartsvirksomheder at hjælpe os med at skræddersy annoncer, som efter vores mening kan være af interesse for brugerne, samt indsamle og bruge andre data om brugerhandlinger på hjemmesiden. Disse virksomheder kan placere annoncer, der også kan placere cookies og ellers spore brugeradfærd. < / li>\n< H2>spor ikke signaler< / H2>\nNogle bro .sere har en" Spor ikke " - funktion, der signalerer de websebsteder, du besøger, at du ikke ønsker, at din onlineaktivitet skal spores. Sporing er ikke det samme som at bruge eller indsamle oplysninger i forbindelse med et websiteebsted. Til disse formål, sporing betyder indsamling personligt identificerbare oplysninger fra forbrugerne, som bruger eller besøger et websiteebsted eller en onlinetjeneste, når de navigerer gennem forskellige websebsteder over tid. Den måde bro .sere transmitterer signalet "spor ikke" er endnu ikke samlet. Som et resultat er dette websiteebsted endnu ikke konfigureret til at fortolke eller svare på signalerne "Spor ikke" sendt af din bro .ser. Som beskrevet mere detaljeret i denne politik begrænser vi imidlertid brugen og indsamlingen af dine personlige oplysninger. < / li>\nAd< / H2>\nVi kan vise onlineannoncer, og vi kan dele aggregerede og ikke-identificerende oplysninger om vores kunder, oplysninger, som vi indsamler under registreringsprocessen eller via online undersøgelser og kampagner med visse annoncører. Vi deler ikke personlige oplysninger om individuelle kunder med annoncører. I nogle tilfælde kan vi bruge disse aggregerede og ikke-identificerende oplysninger til at levere skræddersyede annoncer til målgruppen. < / li>\n< H2>Links til andre sitesebsteder< / H2>\nVores hjemmeside indeholder links til andre hjemmesider, der ikke ejes eller kontrolleres af os. Bemærk, at vi ikke er ansvarlige for privatlivspolitikkerne for sådanne andre websebsteder eller tredjeparter. Vi anbefaler, at du ved, hvornår du forlader vores websiteebsted og læser privatlivserklæringerne for hvert websiteebsted, der muligvis indsamler personlige oplysninger. < / li>\ninformationssikkerhed< / H2>\nVi beskytter de oplysninger, du giver på computerservere i et kontrolleret, sikkert miljø, der er beskyttet mod uautoriseret adgang, brug eller offentliggørelse. Vi leverer rimelige administrative, tekniske og fysiske sikkerhedsforanstaltninger for at beskytte mod uautoriseret adgang, brug, ændring og videregivelse af personlige oplysninger under dens kontrol og opbevaring. Dataoverførsel via internettet eller et trådløst netværk kan dog ikke garanteres. Selvom vi bestræber os på at beskytte dine personlige oplysninger, anerkender du derfor, at\n(i) der er sikkerheds-og privatlivsbegrænsninger på Internettet, som er uden for vores kontrol;< / li>\n(ii) sikkerheden, integriteten og fortroligheden af oplysninger og data, der udveksles mellem dig og vores Websiteebsted, kan ikke garanteres;< / li>\nog (iii) sådanne oplysninger og data kan ses eller ændres i løbet af transmissionen af en tredjepart, på trods af alle bestræbelser.< / li> < / ol> < / li>\nOvertrædelsesdata < / H2>\nI tilfælde af at vi bliver opmærksomme på, at sikkerheden på hjemmesiden er blevet kompromitteret, eller at brugernes personlige oplysninger er blevet videregivet til uafhængige tredjeparter som følge af eksterne aktiviteter, herunder, men ikke begrænset til, sikkerhedsangreb eller svig, forbeholder vi os ret til at træffe rimeligt passende foranstaltninger, herunder, men ikke begrænset til, undersøgelse og rapportering, samt anmeldelse og samarbejde med retshåndhævende myndigheder. I tilfælde af brud på datasikkerheden vil vi gøre en rimelig indsats for at underrette de berørte parter, hvis vi mener, at der er en rimelig risiko for skade på brugeren som følge af overtrædelsen, eller hvis anmeldelse er påkrævet ved lov. Når vi gør det, sender vi en anmeldelse på hjemmesiden, sender dig en e-mail. < / li>\njuridisk oplysning< / H2>\nVi vil videregive alle oplysninger, vi indsamler, bruger eller modtager, hvis det kræves eller er tilladt ved lov, såsom, stævning eller lignende juridiske proces, og når vi i god tro mener, at videregivelse er nødvendig for at beskytte vores rettigheder, for at beskytte din sikkerhed eller andres sikkerhed skal du undersøge sager om svig eller svare på en regeringsanmodning. I tilfælde af en virksomhedsovergang, såsom en fusion eller erhvervelse af et andet selskab, eller salg af hele eller en del af dets aktiver, din brugerkonto og personlige data vil sandsynligvis være blandt de overførte aktiver. < / li>\n< H2>ændringer og tilføjelser< / H2>\nVi forbeholder os ret til at ændre denne politik med hensyn til hjemmesiden eller Tjenesterne til enhver tid efter offentliggørelsen af en opdateret version af denne politik på hjemmesiden. Når vi gør det, ændrer vi opdateringsdatoen nederst på denne side. Din fortsatte brug af hjemmesiden efter sådanne ændringer udgør din accept af sådanne ændringer. < / li>\n< H2>vedtagelse af denne politik< / H2>\nDu anerkender, at du har læst denne Politik og accepterer alle dens vilkår. Ved at bruge Websiteebstedet eller dets tjenester accepterer du at være bundet af denne politik. Hvis du ikke accepterer at overholde betingelserne i denne politik, må du ikke bruge eller få adgang til Websiteebstedet og dets tjenester. < / li>\nKontakt os< / H2>\nHvis du har spørgsmål til denne politik, bedes du kontakte os. < / li>\ndette dokument blev sidst opdateret den 28.marts 2019.< / i > < / li> < / ul>


Aluminiumsilikat sandblæsning – Færdigsyede gardiner bilka\nBlæsemidlet er aluminiumsilikat , hvilket er et blæsemiddel der kun anvendes . Kvartssand: Kvartssand er det gamle blæsemiddel, på godt og ondt.\nI sandblæsningens barndom anvendtes kvartssand til næsten alle former for sandblæsning. Dette, anvendes i stor udstrækning som erstatning for kvartssand. Produktet er ligeledes genanvendelig i andre processer ve aflevering til miljø certificeret genvindingsfirmaer. Aluminiumsilikat er særdeles velegnet i vores . Vores sand er kendt for sin høje kvalitet. Vi leverer en række forskellige kvalitetssand produkter til sandblæsning : Ovntørret kvartssand.\nHar lige mindre pletter på e gammel stål tank der skal sandblæses (ved samlinger osv). Har det meste af amatørudstyr man mangler bare lige at få købt noget sand.\nBiltema havde tidligere godt og billigt sand. Hey BG, har købt et sæt fælge som jeg vil igang med at sandblæse , hvad skal jeg bruge, har fundet lidt på biltema. Hvilken pistol syntes i jeg skal vælge?\nVed sandblæsning forstås blæsning med natursan stålsand (gritt), støbejerns- san bagepulver, stålkugler, korun glas-shot, aluminiumsilikat , aluminium- slagge, kobberslagge eller kulslagge med tør fristråle samt sandblæsning , hvor der til blæsemidlet er tilsat vand eller andre støvhæmmende . Korund er det hårdeste blæsemiddel til sandblæsning. Køb både normal-korund og ædel-korund – de to mest solgte typer aluminiumsoxid til sandblæsning. Er i dag næsten enerådende som engangsblæsemiddel i Danmark. Udvinding sker i flere af landets grusgrave i form af bakkesan et skarpkantet sand med god.\nCivilingeniør Frode Sørensen og H. Styhr Petersen, begge Institut for Kemiindustri skriver om muligheden for at udnlade at bruge kvartssand ved sandblæsning. I stedet for kvartssand kan anvendes kobberslagge, olivinsan aluminiumsilikat , stålsand og korund. OMØ Boiler Cleaning Standard – High. Sandblæsningen udføres som tør sandblæsning.\nKompressorluften er tørret samt maksimalt udskilt for vand. Blæsemiddel er kvartsand eller aluminiumsilikat og størrelse bliver bestemt til den pågældende opgave. Som afrensning af rørvægge i fyrrum, tomme træk , overhedere hvor disse er belagt med.\nInconell eller anden metallisk belægning og . Anlæg, der foretager støvfrembringende overfladebehandling, herunder slibning, sandblæsning og pulverlakering, af emner af jern, stål eller andre metaller, når. At modtage andre former for emner til sandblæsning fra virksomheder, der har behov for afrensning af emner af især metal. Kulslagge ( aluminiumsilikat ), 06. Renere Teknologi i Tegl- og Mørtelbranchen. Beskrivelse af materialet.\nBlæsesand er et restprodukt fra sandblæsning. Slyngrenseren anvender Stålgrit så den valgte B-værdi er. Afkasthøjde Blæserum til sandblæsning og metallisering. Her anvendes samme anlæg til begge processer. Der er lavet afkastberegninger for begge processer.\nSilikose udvikler sig som regel efter årtiers ek- sponering for. Klinisk og radiologisk ligner kaolinlunge den klassiske.


Meniskskader hos hunde\nHvad er meniskskader hos hunde?\nMeniskerne er to ledstrukturer af brusk, der findes i knæleddet. De har form som spejlvendte halvmåner, og de er fasthæftede til korsbåndet og underbensknoglen med et forreste og bagerste ledbånd. Meniskernes funktion er at stabilisere knæleddet samt afdæmpe stød under vægtoverføring mellem de tilstødende knogler.\nSkader på specielt den indvendige menisk opstår ofte som følgeskade til en overrivning af det forreste korsbånd. Omkring halvdelen af alle meniskskader hos hunde skyldes et overrevet korsbånd - resten opstår som følge af anden fysisk påvirkning.\nHvad er symptomerne på meniskskader?\nSymptomerne ses i det bagben, hvor menisken er skadet.\nHvordan kan din dyrlæge stille diagnosen meniskskader?\nVed en grundig undersøgelse af den halte hund kan man i de tilfælde, hvor én af meniskerne er beskadiget, ofte føle og undertiden høre et lille klik, når knæleddet bøjes og strækkes. På den indvendige side af knæleddet kan der føles en blød hævelse, som er øm ved berøring. Det er som regel nødvendigt at bedøve hunden for at skabe tilstrækkelig ro til en grundig undersøgelse. Hos mennesker foretages kontrol af meniskskader ved en kikkertundersøgelse, men hos hunde er de anatomiske forhold så snævre, at teknikken endnu ikke er tilstrækkeligt udviklet.\nVed en operation (kirurgisk indgreb) fjernes den del af menisken, der er beskadiget. Meniskskader optræder næsten altid sammen med hel eller delvis overrivning af korsbåndet. Efter operationen skal hunden holdes i ro, og den skal føres i snor i 6-10 uger under motionering.\nKonservativ behandling med ro og smertestillende midler kan på kort sigt medføre en bedring af hundens tilstand, specielt hos de små racer. Men på længere sigt vil et knæled udvikle symptomer på slidgigt, hvis en beskadiget menisk bliver efterladt ubehandlet i leddet.\nHvordan er fremtiden for din hund, hvis den har en meniskskade?\nNår det drejer sig om fuldstændig helbredelse er prognosen god, på betingelse af at diagnosen bliver stillet hurtigt og operation med efterfølgende rekonvalescenstid bliver udført korrekt.\nGentagne små skader og overbelastninger på ledbånd og menisker i knæleddet vil på længere sigt medføre slidgigt med dannelse af bruskdefekter, knoglenydannelser og ledmus.\nHvorfor får hunde meniskskader?\nMeniskskader kan opstå i forbindelse med et sprængt korsbånd.\nHvis det forreste korsbånd er sprængt, opstår der risiko for unormal bevægelighed i knæleddet. Det kan betyde, at det indvendige ledhoved på lårbenet føres frem og tilbage hen over menisken. Menisken bliver på den måde trykket sammen, så bruskvævet går i stykker og krøller sammen - menisken rives midt over. Det giver smerter og fører til en øget produktion af ledvæske, som fremkalder hævelse i og omkring knæleddet.\nHvad er risikoen for, at din hund får meniskskader?\nRisikoen er størst hos hunde, der vejer mere end 15 kg. Hård træning i form af sport og jagt øger belastningen i knæleddet. Meniskskader optræder sjældent som en helt selvstændig lidelse, men oftest som en komplikation til skader på korsbåndet. Derfor er det vigtigt, at en hund med et beskadiget knæled hurtigt kommer under korrekt behandling. I modsat fald kan en ukompliceret ledbåndsskade let udvikle sig til også at omfatte meniskerne.\nHvilke racer er særligt udsatte for at få meniskskader?\nDet er de store racer og gigantracerne, der hyppigst rammes af skader på meniskerne. Hunde med tilbøjelighed til at gå med overstrakte knæled udgør en særlig risikogruppe (dobermann og rottweiler).\nAnden viden om meniskskader hos hunde:\nFor at forebygge meniskskader er det vigtigt at undgå, at din hund bliver for overvægtig.\nLedbånd er relativt uelastiske sener, der fastholder led og knogler i forhold til hinanden, så de kan udføre deres tiltænkte bevægelser. Skader på ledbåndene kan strække sig fra små bristninger i ledb…


Slap af med en rejse\nI dag er der utrolig mange mennesker, som arbejder rigtig meget. Nogle kan ikke klare presset og går ned rent psykisk. Hvis man vil undgå dette, kan det være en god idé sommetider at sørge for at slappe ordentligt af. Det kan man eksempelvis gøre ved at rejse.\nDet er let at arbejde for meget\nDet er ikke noget nyt, at der findes folk, som arbejder for meget. For år tilbage var det mest normale, at folk arbejdede så hårdt på gårde og fabrikker, at deres krop blev nedbrudt så meget, at de i en tidlig alder ikke længere kunne udføre deres arbejde.\nI dag er det mere normalt, at folk der arbejder for meget, er nogle som sidder på kontorer. Her er det i større grad psyken, det går udover. Arbejder man for meget, kan man nemlig få psykiske sygdomme som eksempelvis stress.\nI dag er det let at komme til at arbejde alt for meget. Dette skyldes i høj grad at computere og smartphones er blevet allemandseje. Derfor kan man heller ikke lægge arbejdet fra sig, når man er derhjemme. Her er det nemlig også muligt at modtage mails og beskeder, som angår arbejde, og man slapper således ikke helt af, selvom man har fri.\nDen praktiske planlægning, når du skal rejse\nFøler du dig presset på dit arbejde, kan det være en god idé at trække stikket for en stund. Her kan en rejse være på sin plads. Når man rejser, skal man dog have styr på nogle praktiske ting. Selvfølgelig skal du have styr på, hvilken feriedestination, der skal besøges, samt hvor I skal bo henne, mens I er afsted. Men denne praktiske planlægning gælder også lufthavnsparkering, men vær opmærksom på priserne for parkering.\nVær opmærksom, når du skal finde parkering til din bil, mens du rejser. At finde parkering i København S, kan være svært. Det er en god løsning at finde en billig lufthavnsparkering. Leder du efter en billig lufthavnsparkering, kan det være en god idé at bruge Parkos. Her kan du nemlig sammenligne priserne for parkering, og på den måde sørge for, at du finder det bedste tilbud.\nFerie er lig ændrede vaner\nGrunden til, at det kan være en god idé at tage ud at rejse, hvis du føler dig presset af dit arbejde, er, at du her har gode muligheder for at slappe af. Derhjemme kan man nemlig hurtigt glide ind i en vane, hvor man tager på arbejde, for derefter at komme hjem og tjekke sin mobil.\nPå den måde slapper man aldrig helt af. Dette er dog en vane, som ikke gør sig gældende på ferie. På ferier laver du nogle helt andre ting, og det kan derfor være lettere for dig at bryde denne vane med at kigge på din telefon.\nDesuden er din arbejdsplads opmærksom på, at du er på ferie. Dette betyder forhåbentlig, at de begrænser deres kontakt til dig, hvad angår arbejde. Det betyder, at du ikke behøver at få dårlig samvittighed eller forsøge at ordne noget arbejdsrelateret, mens du er væk.


100 Naturoplevelser. i Sydvestjylland. Idé og Tekst: Marco Brodde - PDF\n100 Naturoplevelser. i Sydvestjylland. Idé og Tekst: Marco Brodde\nDownload "100 Naturoplevelser. i Sydvestjylland. Idé og Tekst: Marco Brodde"\n1 100 Naturoplevelser i Sydvestjylland Idé og Tekst: Marco Brodde\n2 Vaden Strandskaden Dyndsneglen Konkylien Eremitkrebsen Knivmuslingen Højsande Langjord Keld Sand Peter Meyers Sand Søren Jessens Sand Skallingen Langli Strandengene Hønen Annel-græsset Vadegræsset Kveller Strandasters Hindebæger Lægekokleare Strandtudsen Engmyrer Stormengene Rav dæmningen Sneum Digesø Spættet sæl Gråsælen Østers til Fugle på Låningsvejen Islandsk Ryle s Huk Sulen Havgus Lungegoble Sørgende ænder langs kysten Sømus Marsvin Snæbelen Østerå Holme Å Isfuglen Odderen Nørresø Klithederne Natravnen Våde Klitlavninger Hjertelæbe Tranebær Soldug Rørsump og blå bånd Perlemorsommerfuglen Ensianblåfuglen Sandrandøje Køllesværmeren Rensdyrlav Parasolhat Nymindegab Almindelig kantarel Løvklitter Vrøgum Kær Sandhvepsen Havtorn Velsmagende mælkehat Skørhat Sølsted Mose Moserne ved Guldsmeden Løgfrøen Lappedykkere Kongeåen Åtte Bjerge Rørhat Klelund Plantage Salamanderen Præstesø Tagrør Firben og Stålorm Hugormen Munkesø Jels skove og søer Rådyr Krondyr Marbæk Dravad skov Tranen Nørholm skov Gram lergrav Gamst sø Filsø Å s udløb Sløruglen Hedehøgen Havørnen Margrethekogen Gulnæbbede svaner Gæs Sort sol 100 naturoplevelser i Sydvestjylland Når vi færdes udendørs, beriges vores oplevelser gennem kendskabet til det, vi ser. Hvad er det, spørger vi os selv og hinanden, når vi støder på noget ukendt. Vi har et indbygget ønske om at kunne sætte navn på, selvom det måske ikke engang er det afgørende. Det, der virkelig giver oplevelserne en ekstra dimension, er historierne bag. Hvorfor forekommer den plante her? Og hvordan kan det være, at landskabet ser sådan ud? Vi behøver ikke være eksperter for at kunne fortælle hinanden om naturens forunderlige verden og blive fascineret af arternes utrolige tilpasninger og historier. Idéen med disse 100 naturfortællinger fra Sydvestjylland er at pirre læserens nysgerrighed. De korte historier bør læses som inspiration til turen i landskabet, et opslagsværk er det ikke. Simpelthen fordi 100 arter, fænomener og steder i så fald ville være alt for få. Udvalget dækker de mest typiske sydvestjyske landskaber og udvalgte arter af dyr, fugle og planter. Historierne er fundet i,,, og Kommune. Vi kunne have skrevet 100 fortællinger alene om klitternes natur eller have udvalgt 100 fuglearter. Men dette er en guide, der formidler mangfoldigheden i den sydvestjyske natur, mere end det er et komplet opslagsværk. Vi har fokuseret på arter og fænomener, der er forholdsvis nemme at opleve, selvom man ikke har et stort forhåndskendskab. Kortene til de enkelte historier er naturligvis vejledende. Man vil kunne opleve f.eks. strandskaden de fleste steder i det åbne land og langs kysten. Men kortene viser de mest oplagte steder og hjælper en godt på vej. Guiden er tiltænkt både lokale beboere, turistaktører og regionens gæster. De 100 fortællinger er blevet til i et samarbejde mellem Destination Sydvestjylland, Erhvervs- og Turistråd og Fiskeri- og Søfartsmuseet, Saltvandsakvariet,. Marco Brodde / Naturvejleder ved Fiskeri- og Søfartsmuseet Projektet er sponsoreret af: Layout: Mette Lehmann\n3 3 Men selvom næringsmængderne er store, må arterne kæmpe om pladsen og være tilpasset de givne forhold. Forholdene varierer stærkt, afhængig af hvor på vaden, man befinder sig. Først og fremmest må arterne kunne overleve timerne uden vand. Derfor graver de fleste af vadehavets muslinger sig da også ned. Blåmuslingen, der ikke lever nedgravet, må etablere sig på kanten af de større tidevandsrender, hvor der er vand i flere timer end nærmere kysten. Vaden Kun specialister overlever her. Mulighederne for at vandre på vaden varierer meget efter de lokale forhold. De sandede og dermed hårde vader omkring øerne er de bedst tilgængelige, mens de bløde slikvader langs fastlandskysten er svære at færdes på. Hvor strømmen er stærk, transporteres konstant store mængder sand. De enkelte sandkorn skylles tilmed rene. Sådan et sted er derfor for ekstremt for mange arter. Der skal helst være en smule strømlæ og en vis aflejring af slik (som delvist består af organisk materiale). Her er tætheden af bunddyr meget høj og skal tælles i tusinder pr. kvadratmeter. Når man sammenligner biomassen på forskellige levesteder, tæller man egentlig ikke dyrene. Man vejer derimod det såkaldte dyriske organiske tørstof. På vaderne finder man typisk 25g tørstof/kvadratmeter. Det er langt mere end hvad man ellers finder i naturen. Tætheden af individer er således meget stor, men artsrigdommen er egentlig ikke høj. Simpelthen pga. de mange krav, levestedet stiller til dyrene. Kun de specialiserede arter, der kan klare tørlægning, udsving i temperatur, isskruninger, stærk strøm, tilsanding og så videre, hører hjemme på bunden af Vadehavet. Vadehavets landskab består af flere forskellige elementer. F.eks. klitter, marsk og hede. Men det er selvfølgelig den tørlagte havbund der, om noget, kendetegner Vadehavet. Den såkaldte vade er betegnelsen for den del af havbunden, der blotlægges ved lavvande. Ved første øjekast ser vaden død og ensformig ud. Det er dog på ingen måde tilfældet. De fleste dyr lever imidlertid nedgravet i bunden og har tilpasset sig de store udsving i temperatur, strøm og fugtighed. Mængden (vægten) af levende dyr i vaden er 10 gange højere end i havbunden generelt. Den lave vanddybde og de rigelige mængder af sollys resulterer i en meget høj produktion af alger. Det er algerne, der danner grundlaget i den vidt forgrenende fødekæde. Foto: Marco Brodde\n4 4 Det slider hårdt på næbbet og gør det stump. Herved får det en rigtig mejselform og er dermed faktisk mere velegnet til at åbne muslingerne med. I yngletiden lever strandskaden af orme fra enge og marker, og næbbet vokser igen ud i en spids. Nu kan det så bruges bedre til at stikke ned i jorden. Op mod strandskader kan opholde sig i det danske Vadehav sidst på sommeren. Ved højvande samles fuglene på de såkaldte højvandsrastepladser, typisk højsander eller forlandsarealer. Ud for Sønderho på kan op til strandskader således ses i tæt flok ved højvande i august. Strandskaden er en hårdfør fugl. Adskillige tusinde overvintrer i Vadehavet, selv når isen breder sig. På kolde dage, når den sibiriske østenvind går gennem marv og ben, kan man se strandskaderne stå skulder ved skulder, med næbbet under vingen og snefnuggene fejende hen over ryggen. Hvad der på afstand ligner en sammenhængende sort masse, viser sig at være strandskader, der i fællesskab forsøger at stå imod kulden. Det er dog så som så med fællesskabsfølelsen blandt fuglene. De stærkeste tryner de svageste og henviser dem til dårlige fødesøgningsområder og til yderkanten af flokken på højvandsrastepladsen. Strandskaden Allestednærværende. Det kan godt være at strandskaden er Færøernes nationalfugl. Men skulle Vadehavet have en maskot, skulle det være den samme strandskade. Alle steder kan man støde på den. Enten som ynglefugl på engen eller som meget talrig trækgæst langs kysten. Strandskaden er slet ikke i familie med skaden, der er en kragefugl. Men dens sort-hvide dragt har givet den navn efter husskaden, der har en lignende kontrastrig dragt. Strandskaden lever udenfor yngletiden af muslinger, som den åbner ved at hamre muslingerne i stykker og mejsle sig ind til kødet. Foto: John Frikke\n5 5 strømmen vender. Noget falder dog til bunds, især i netop det tidsrum hvor vandet vender, og strømhastigheden er lavest. Dyndsneglene lever af de mikroskopiske alger, som vokser omkring de helt små partikler, der måske nok er faldet til bunds under rolige vejrforhold, men som oftest vil blive taget med ud af Vadehavet igen, så snart et blæsevejr forøger strømstyrken igen. Når dyndsneglene via ekskrementerne afleverer partiklerne til havet igen, er disse sammenkittede og er dermed større. Ekskrementerne er dermed tunge nok til at kunne blive liggende på bunden. Overraskende er det, at man faktisk kan måle forskellen og ret præcist afgøre hvor mange millimeter i et givent område dyndsneglene er i stand til at bygge oven på. Det siger sig selv, at der skal mange dyndsnegle til, inden man kan erkende deres bygningsværk. Men sneglene optræder da også i enorme mængder. Man har talt helt op til stk. pr kvadratmeter. Ved nærmere eftersyn ser man, at dyndsneglen faktisk er bygget ligesom en konkylie eller en tornsnegl. Huset er smukt snoet som en vindeltrappe. For mange fugle er dyndsneglene er vigtig fødekilde, og de er nemme at finde, da de lever frit fremme på den tørlagte mudderbund. Dyndsnegl Bygger Vadehavet højere. Dyndsneglene kan findes overalt på vaderne. Nogle gange spiller selv meget små dyr en hovedrolle. Det kan man roligt sige om dyndsneglen, der ikke er større end et par millimeter og derfor nemt overses, selvom den er uhyre talrig. På overraskende vis har dyndsneglen en del af æren for, at Vadehavets mudderflader langsomt vokser i højden. Det danske Vadehav er dannet ved, at sand, mudder og organisk materiale fra havet er aflejret i den store bugt mellem s Huk og den tyske ø Sild. Tidevandsbølgen fragter store mængder af materiale med sig ind i Vadehavet, men meget af materialet trækkes med ud igen af ebbestrømmen. De enkelte partikler er nemlig så små, at de ikke når at bundfældes, inden Foto: John Frikke\n6 6 rødkonk. De kan begge blive omkring 10 cm. De kan faktisk kendes fra hinanden ved hjælp af mundingens form. Rødkonken har en længere, udstrakt munding, der har form som en tagrende, den såkaldte køl. Begge arter lægger æg i store klumper, som kan samle æg fra flere hunner. Ægklumperne ses ofte skyllet op på stranden i tørret tilstand. I alt kan sådanne ægklumper indeholde larver. Mange bliver dog spist af rovdyr, inden de når at udvikle sig til voksne snegle. De færreste er klar over, at konksneglene er rigtige rovdyr, der er konstant på jagt efter bytte. Snegle er jo ikke hurtige jægere, men formår alligevel at overrumple levende muslinger og skyde kanten på sneglehuset ind mellem muslingens åbne skaller, så disse ikke kan lukkes. Herefter skydes en ru tunge ind mellem muslingeskallerne, og konken går i gang med at fortære muslingens bløddele. Konken anvender også en slimet nervegift, der lammer byttet. Konken lugter sig frem til sit bytte og ernærer sig også ofte af ådsler. Rødkonkens latinske navn Neptunus lyder sikkert for mange bekendt. Det betyder havets gud! Konken er i sandhed en af naturens vidunderlige skabninger. Konkylien Strandens vidunder. Konkylien vækker altid glæde, når man støder på den i vandkanten. De store, smukt snoede sneglehuse er iøjnefaldende og nærmest eksotisk udseende. Efter et blæsevejr kan der visse steder ligge hundreder af sneglehuse på stranden, og tiden går hurtigt, når man hele tiden får øje på et endnu flottere eksemplar end det, man samlede op for et øjeblik siden. Konkylien er i virkeligheden en populær fællesbetegnelse for et væld af arter, der hver har deres eget navn. De konkylier, vi finder i Vadehavet, er enten fra arten almindelig konk eller Foto: Kirsten Stidsholt\n7 7 Pindsvinepolypperne dækker oftest sneglehuset helt og vokser endda ud over mundingen. Herved forstørres huset en smule, og giver eremitkrebsen mulighed for at blive længere, inden den skal på jagt efter en større bolig. Polypperne får derimod glæde af samlivet, når krebsen fragter det fælles hus omkring og hen til nye, næringsrige områder. Når eremitkrebsen har brug for et tomt sneglehus at krybe ind i, er det fordi, krebsen ikke har et skjold som f.eks. strandkrabben. Bagkroppen er blød og sårbar. De to bageste benpar har alene til opgave at holde fast i sneglehuset, som kan være af forskellig art, helt afhængig af krebsens vækst og størrelse. Voksne individer bliver så store, at de må og skal finde et tomt hus efter konksneglen, der er den største snegleart i de danske farvande. Ikke kun pindsvinepolypperne udnytter eremitkrebsen. Også en såkaldt nøgensnegl, der ernærer sig af polypkolonien, flytter af indlysende årsager gerne ind i sneglehuset. Det må være trængt! Sågar den mere end 10 cm. lange børsteorm, Neries, benytter sig af og til af den gratis transport og ikke mindst af den føde, som krebsen finder frem til. Eremitkrebs Må lægge ryg til en del. Eremitkrebsen er et fascinerende væsen med en levevis, som vi næsten kun forventer at kunne studere på film eller i akvarier. Men faktisk er det slet ikke usædvanligt eller særlig svært at finde en eremitkrebs i naturen. Vel er der uhyre mange sneglehuse på stranden og ude på vaden, og selve krebsen har jo som regel trukket sig tilbage i sin bolig, når vi kommer trampende. Altså kan der teoretisk set findes en snegl i hvilken som helst af de mange sneglehuse. Eremitkrebsens logerende, de såkaldte pindsvinepolypper, afslører imidlertid ofte krebsen. De små polypper lever i en tæt koloni, der farver krebsens sneglehus lyserødt og giver det et loddent udseende. Foto: Fiskeri- og Søfartsmuseet\n8 8 Men er altså særlig talrig i sandbunden ud for vadehavsøerne. Hvor den kommer fra, ved den amerikanske østkyst, fiskes og spises den i stor stil. Her i landet er der naturligvis ingen tradition for at gøre brug af den i køkkenet, men det kan såmænd godt lade sig gøre for menigmand at samle den. Omend man skal ud på det rette tidspunkt. Knivmuslingen lever nemlig nedgravet i sandbunden fra lige under lavvandslinjen og ned til ca. 10 meters dybde. Det vil sige, at man skal vælge en dag med meget lav vandstand, f.eks. under østenvindsperioder. Så bliver zonen, hvor muslingerne lever, tilgængelig i en times tid eller lidt mere. Selvom den amerikanske knivmusling i det sydlige Vadehav udgør en meget stor del af biomassen i sandet, udgør den tilsyneladende ikke nogen stor fare for de øvrige arter. Hvilket man ellers ofte ser, når fremmede arter spreder sig i naturen. Knivmuslingens nærmeste konkurrenter i Vadehavet lever nemlig inde på lavere vand, hvilket den lange amerikanske musling ikke er tilpasset. Til gengæld kan en tæt forekomst af knivmuslinger ændre bundforholdene og dermed indirekte få en vis betydning for det øvrige dyreliv på stedet. Knivmuslingerne spises i nogen grad af edderfugle og meget ofte af sølvmåger, der udnytter masseforekomsterne på stranden efter et blæsevejr. Knivmusling I store mængder. Man skal ikke gå i mange minutter langs Vadehavets strande, inden man støder på knivmuslingen. De lange, karakteristiske skaller skyller undertiden op ind i enorme antal, og man kan undre sig over, om der overhovedet er nogle levende muslinger tilbage derude i havet? Bunkerne på stranden kan være metertykke. Vadehavet er da også kendt for at huse de største bestande af knivmuslinger. I hvert fald af den art, som siden 1980 erne har bredt sig hastigt i de danske farvande, den amerikanske knivmusling. Den dukkede op første gang i Vadehavet ud for og findes i dag i hele landet. Foto: Kirsten Stidsholt\n9 9,, og halvøen Skallingen er i dag alle bevoksede klit- og marskøer, men faktisk findes der fotos af Skallingen, fra dengang halvøen var en nøgen sandslette. Altså et højsand, der endnu ikke var bevokset. Her får man øjnene op for, at Vadehavets landskab er ekstremt dynamisk - at øer kommer og går som følge af strømforhold, aflejring, vejr og vind. Nogle højsande er isolerede og omgivet af vand, mens andre med tiden er vokset sammen med hinanden eller med de egentlige øer. F.eks. var Søren Jessen Sand tidligere et isoleret højsand nordvest for, adskilt af Hamborg Dyb. I dag er dybet sandet til, og Søren Jessens Sand udgør en naturlig forlængelse af s strand mod nordvest. Højsandene Hvor hav bliver til land. De danske vadehavsøer er alle skabt af havet, der til stadighed aflejrer sand langs den sydvestjyske kyst. Hvor der aflejres mest materiale, dannes med tiden revler, der måske vokser sammen til sandbanker, såkaldte højsande. Et højsand bliver normalt ikke overskyllet ved højvande, og der kan derfor opstå småklitter og måske endda plantevækst. Da havspejlet steg efter sidste istid, nåede havet langsomt frem til den nuværende kystlinje. Undervejs dannedes revler og højsande vinkelret på kysten. Det er disse højsande, vi i dag kender som egentlige øer. Foto: Marco Brodde\n10 10 Gråsælerne var ellers indtil for få år siden ret sjældne. Hannerne kan veje op mod 300 kg. og skiller sig tydeligt ud fra spætsælerne alene ved deres størrelse. De spættede sæler ligger her hele året, men der er flest i sensommeren, hvor arten fælder pelsen og derfor søger på land i større flokke. Det er det samme, som gør sig gældende for gråsælerne i forårsmånederne. Man kan også sejle til Langjord, og det er tilladt at gå i land. Man bør dog holde behørig afstand til sælerne, og undgå at dyrene går i vandet. Når dyrene går i vandet, sparer de nemlig ikke den energi, som egentlig var formålet med at gå på land. Omkring Langjord ses ofte store flokke af strandskader og små kobbersnepper, ligesom sandløberen kan opleves især i maj/juni og august/september. Splitterne, dværgterne og havterne er også alle regelmæssige fugle ved Langjord. Breddegrad: , Længdegrad: Langjord Langjord er mest kendt for de store forekomster af sæler. Vandrer man ud over vaden fra Sønderho Strand på, kommer man ganske tæt på de hvilende sæler på Langjord. Kun en smal tidevandsrende adskiller os fra flokken, der kan tælle op mod 700 spættede sæler. Hvis man bliver på den anden side af renden og forholder sig roligt, kan man her få uforglemmelige oplevelser med de store dyr. I april og maj er der næsten med sikkerhed også gråsæler på sandbanken. Foto: Fiskeri- og Søfartsmuseet\n11 11 Her venter de så, hviler og sover til tidevandet igen begynder at trække sig tilbage. Keld Sand er den vigtigste højvandsrasteplads i hele det danske Vadehav. I september, når der er allerflest trækfugle i Vadehavet, kan Keld Sand samle op imod fugle ved højvande. Fuglene ses bedst med kikkert fra Børsen i Sønderho. Den bedste oplevelse får man, hvis man ankommer en times tid eller halvanden inden højvande. Så kan man se sværmene af fugle flytte sig ude over landskabet, i takt med at vandet stiger. Mange af fuglenes slår sig ned på de fjerne dele af Keld Sand, og står de først stille, kan de være forbløffende svære at opdage, selvom der er tusindvis af individer. Men en rovfugl får altid fuglene på vingerne, og det er her, den store oplevelse venter. Sværmene af flyvene fugle ligner mørke skyer, der konstant ændrer form ude i horisonten. Der er adgangsforbud på selve Keld Sand af hensyn til ynglende og rastende fugle. Men oplevelsen er under alle omstændigheder størst, når man placerer sig højere i landskabet på s sydspids med udsigt over det storslåede landskab. Breddegrad: , Længdegrad: Keld Sand Et mylder af fugle ved højvande. Det enorme Keld Sand strækker sig fra Sønderho ud mod øst, så langt øjet rækker. Keldsand er et delvist bevokset højsand. Banken har efterhånden faktisk mere karakter af en ung marskø med en flora lig østsiden af Skallingen og andre tidevandspåvirkede strandenge. Planterne koloniserede først Keld Sand i løbet af 70 erne, og man har her chancen for at følge den nøgne sandslettes udvikling frem mod grøn marsk. Keld Sand er især berømt for at huse tusindvis af vadefugle, der bruger det uforstyrrede landskab som højvandsrasteplads. Når vandet to gange i døgnet umuliggør fuglenes fødesøgning på vadefladerne, samler Keld Sand fugle fra et meget stort område. Foto: Marco Brodde\n12 12 Men hele plateauet omkring de egentlige banker er relativ høj, og skylles først over i de sidste timer omkring højvande. På de højest beliggende sandbanker yngler en koloni af havterner. De søger helt herud, selvom det er risikabelt. En sommerstorm betyder, at æg eller unger skyller i havet. Men de tager chancen. Inde på er der nemlig for mange ræve. I 1600-tallet tegnede den danske kartograf Johannes Mejer et meget præcist kort over Vadehavet. Og tilmed endda et kort, der skulle vise Vadehavets landskab flere hundrede år tidligere. Johs. Mejer mente, at Vadehavets øer var rester af et eroderet landskab, og at man ville kunne finde spor af bebyggelser ude på vaderne. F.eks. placerede han en kirke ude på Peter Meyers Sand. I dag ved vi, at Johs. Mejers konklusion var forkert. I hvert fald hvad angår det danske Vadehav. Mens man i det nordtyske Vadehav finder flere øer, der tidligere hang sammen eller var større, har, og næppe nogensinde været større. De er yderst dynamiske, men udgør altså ikke resternes af et gammelt landskab. Kun Langli er faktisk spidsen af en tidligere halvø. Peter Meyers Sand Mellem to øer. Vi kan derfor med god ret skyde Mejers teori om en kirke mellem og ned. Noget andet er så om fundamentet af en forsvunden kirke ved Albue Bugt på måske en dag dukker op af klitten. Der er udbredt enighed om, at denne kirke faktisk har eksisteret. Breddegrad: , Længdegrad: Peter Meyer var angiveligt hollandsk sømand. Hans skib tog grunden mellem og for flere hundrede år siden. Således kom Peter Meyer til at lægge navn til højsandet på nordsiden af Knudedybet mellem de to øer. Sejlende fra og Sønderho lægger ofte vejen forbi, men ellers er her mennesketomt. Vinden hersker i dette landskab, hvor den store himmel for alvor dominerer. Man kan vandre til Peter Meyers Sand fra s sydspids, men det kræver at man ved, hvor man skal krydse tidevandsrenderne, der tidligere ledte skibstrafikken ind til Sønderho. Peter Meyers Sand består i virkeligheden af flere små sandbanker, der som små satellitter ligger spredt langs kanten til Knudedyb. Foto: Marco Brodde\n13 13 Søren Jessens Sand Landskaber smelter sammen. Som beskrevet i det indledende afsnit om højsandene er Søren Jessens Sand i dag sammenhængende med. Fra Bad breder stranden sig ud mod nordvest, og sandet strækker sig så langt øjet rækker ud mod Grådyb og sydspidsen af Skallingen. I dag er det næsten umuligt at se sporene af tidevandsløbet mellem Bad og Søren Jessens Sand. Men det er ikke mere end en generation eller to siden, at man kunne sejle tæt forbi Bad indenom Søren Jessens Sand. Tidevandsløbet Hamborg Dyb ender i dag blindt og løber så at sige allerede ud i sandet et par kilometer nord for Bad. Der er adgang for gående hele året på Søren Jessens Sand. Motorkørsel er ikke er tilladt. Man kan cykle et stykke i nordlig retning langs klitfoden fra Bad. Men pga. sandflugt er det ikke muligt at cykle på de centrale dele af højsandet. Det er netop det ufremkommelige landskab, der gør Søren Jessens Sand til en stor naturoplevelse. I løbet af de sidste år er den landskabelige udvikling på Søren Jessens Sand gået rigtig stærk. Planterne og klitterne har fået fodfæste på den inderste del af højsandet, der ligger bedst beskyttet mod høj vandstand. Hvert år kan man følge forandringerne. De nye klitter bygger op om sommeren og fodres af tørt flyvesand fra de centrale dele af sandbanken. Om vinteren skal klitterne kunne stå imod storm og forhøjet vandstand, og det ser vitterligt ud som om, det er to skridt frem og et tilbage for klitterne. Hvilket faktisk er en rammende beskrivelse. Samlet set afleverer havet nemlig mere sand end det tager med sig fra dette sted. Så selvom klitterne eroderer kraftigt under en storm, har Søren Jessens Sand fået mere sand at leve af. Sandet skal blot tørre og fragtes ind mod klitterne. Det klarer vinden som bekendt. På Søren Jessens Sand kan man i sommerhalvåret opleve den truede dværgterne. Arten kendes på dens lidenhed og svirrende hurtige vingeslag. Dernæst på dens gule næb og hvide pande. Dværgternerne kan ses fiske i vandkanten langs stranden, men forsøger også nogle år at yngle på selve højsandet. Man er ikke i tvivl, hvis man kommer for tæt på den lille koloni. Fuglene gør alt hvad de kan for at skræmme fredsforstyrrere væk, og de kan være meget nærgående. Man bør i sådanne tilfælde gå hurtigt videre, og opleve fuglene på behørig afstand. Sikkerhed. Søren Jessens Sand bliver ikke overskyllet ved højvande. Ej heller bliver højsandet afsnøret af tidevandet, som det var tilfældet tidligere. Man behøver altså ikke være bange for tidevandet her. Blot skal man tage sig i agt for tåge og havgus, der især i forårs- og efterårsmånederne kan drille. Blæser det meget kraftigt fra vest, skal man dog holde øje med tidevandet. Når vinden presser vandet ind over Søren Jessens Sand, løber det ind ad den østlige ellers umiddelbart usynlige lavning langs det gamle Hamborg Dyb, og skyller området over fra indersiden. Breddegrad: , Længdegrad: Foto: Marco Brodde\n14 14 Man bør som udgangspunkt huske, at Vadehavets landskab i sig selv er ekstremt dynamisk. At mennesket så har forsøgt at bekæmpe dynamikken til en vis grad er en anden sag. Men der er ikke noget unaturligt ved, at nogle øer og halvøer i Vadehavet bliver mindre, mens andre vokser. Blot små ændringer i vind- og strømforhold over tid kan få stor betydning for de landskabelige forhold. Lidt højtideligt kunne man sige, at det mest bevaringsværdige i Vadehavet er foranderligheden. Det er den, som gør naturen i Vadehavet til noget helt særligt. Skallingen har aldrig udgjort et stabilt landskab. Halvøen eller sandrevlen, der er dens grundlag, er vokset frem i løbet af Middelalderen. Først i løbet af 1600-tallet kunne man tale om en egentlig halvø, og først inden for de seneste 100 år har Skallingens plantedække udviklet sig. De store såkaldte havrendinger, der skabes under overskylning ved stormflod, er genstand for spændende videnskabelige undersøgelser. Få steder i landet har vi mulighed for at følge udviklingen i sådanne render, der dannes, når vandet bryder gennem klitten og fragter sandet ind i baglandet. Denne naturlige proces betyder, at klitten så at sige vandrer ind i landet. Hvis man giver klitten lov til det, vil landskabet blot vandre og ikke nødvendigvis skylle i havet. Skallingen Slår med halen. Der er offentlig adgang til Skallingen, der dog i de senere år har været delvis lukket pga. eftersøgning af miner fra 2. Verdenskrig. I skrivende stund nærmer oprydningen sig sin afslutning. Hunde er ikke tilladt på Skallingen af hensyn til fuglelivet. Skallingen er i øvrigt et af de første fredede landskaber i Danmark. Breddegrad: , Længdegrad: Skallingen er et af de mest dynamiske landskaber i Vadehavet. På godt og ondt, kan man sige. Stranden, klitterne og den brede marsk mod øst udvikler sig til stadighed. Det kan synes foruroligende, at stranden årligt rykker tilbage med flere meter i gennemsnit, og at klitter forsvinder i havet, når det stormer. På samme måde er halvøens sydspids rykket ca. to kilometer tilbage over en 20 årig periode. Jo, Skallingen slår med halen og har altid gjort det. Der er spekuleret meget i erosionens baggrunde. Hvor meget spiller det ind, at man konstant holder indsejlingen til Esjerg Havn ved lige ved at fjerne store mængder sand fra Skallingens nære farvand? Hvor meget betyder tidligere tiders forsøg på at bremse havets erosion? I dag ved man, at nogle former for kystbeskyttelse faktisk resulterer i øget erosion. Foto: John Frikke\n15 15 Langli Det eneste hus på øen er et sommerhus bygget i 1940 erene. Men i slutningen af 1800-tallet levede flere familier på Langli af fiskeri, jagt og landbrug. Fundamentet af bl.a. den lille skole ses stadig. Langli og dens omgivelser er udpeget som såkaldt videnskabeligt referenceområde. For at kunne sige noget om menneskets påvirkninger af Vadehavets økosystemer, er det nødvendigt med et område, hvor den menneskelige påvirkning er minimal. De jordrugende fuglearter som vadefugle, måger og terne kviterer for den fred og ro vi giver dem på Langli. Øen er det absolut vigtigste yngleområde i det danske Vadehav. Også plantevæksten er turen til Langli værd. I de åbne måneder blomstrer hindebæger - eller Langli-lyng, som den lokalt kaldes. Hindebæger flankeres af et gråt bånd af strandmalurt, der dufter kraftigt og kan anvendes som en klassisk snapse-urt. Langlis landskabelige udvikling er betinget af et kompliceret samspil med de omkringliggende landskabselementer. Ingen andre steder i Vadehavet har man i så mange år fulgt den dynamiske udvikling i Vadehavets landskab som her. Halvøen Skallingen voksede i århundrederne efter stormfloden i 1634 frem på Langlis vestside og giver så at sige øen læ. På godt og ondt. I takt med at Skallingen voksede frem på vestsiden, modtog Langli ikke de sandmængder fra havet, som var forudsætning for øens vækst. Derfor er øen da også blevet væsentlig mindre gennem årene, og erosionen ses stadig. Få steder i det danske Vadehav er landskabet så dynamisk. Strøm og vind bygger op og river ned. Paradoksalt nok er det denne foranderlighed, vadehavslandene har besluttet at bevare og underbygge. Bl.a. via etableringen af nationalparker. Breddegrad: , Længdegrad: Der hviler en særlig stemning over øen Langli i Ho Bugt. Afstanden til Hjerting og det glade strandliv, der her udfolder sig, er ikke stor. Alligevel er Langli isoleret og øde takket være øens status som reservat med særlige adgangsregler. Langli udgjorde indtil 1634 spidsen af en smal halvø, som havet gennembrød under en af de mest dramatiske stormfloder i områdets historie. I dag vandrer man over havbunden til øen fra Nyeng, tæt ved Ho. Det var herfra, landtangen i sin tid strakte sig ud i sydøstlig retning og dannede datidens Ho Bugt. To måneder om året, efter fuglenes yngletid, er adgang til øen tilladt. Mellem 15. juli og 15. september besøges Langli af mange interesserede gæster, der kommer til øen enten med egen båd eller via ebbevejen. Foto: Marco Brodde\n16 16 Strandenge i Vadehavet Skallingens østkyst. Det er samtidig en af de mest undersøgte. På Langli findes nedenfor øens klitter, også striber med strandeng. En landskabstype der minder meget om Grønningen på s nordlige del. På s sydspids finder vi strandengen med det mest besynderlige navn, Hønen. Engen er ikke stor, men meget interessant. har ligeledes Strandenge mod både nord og syd. På sydspidsen finder vi Stormengene i umiddelbar nærhed af Havneby. På den nordlige og centrale del af øen findes flere større og mindre strandengspartier. Flere steder udvikler strandengen sig ud over sandfladerne, på de højst liggende dele af stranden. På er strandengene foran digerne meget værdifulde. Næsten omkring hele øen kan strandengsdannelse ses. Langs fastlandkysten finder man strandenge nedenfor digerne. Især ved Råhede Vade, Sneum Sluse og ved de øvrige åers udløb, har strandengene en karakter, der er særlig spændende. Forlandet spiller en stor rolle for digesikkerheden. Derfor har den naturlige dynamik ikke frit spil på disse strandenge langs digerne. Men visse steder kan man alligevel iagttage de naturlige processer og det dyreog planteliv, der knytter sig til strandengen. En strandengs naturkvalitet afhænger af flere ting. Artdiversiteten sikres bedst, når engen har sin naturlige fugtighed og ikke drænes. Gødskning af engen favoriserer enkelte græsser, og resulterer derfor i færre arter, og det siger sig selv at sprøjtegifte heller ikke er af det gode. Derfor laves der ofte, der hvor engen indgår i et landbrug, aftaler mellem myndighederne og lodsejeren om driften. Strandengen har ofte godt af at blive afgræsset i et vist omfang. Ellers udvikler den sig typisk til rørsump eller pilekrat. Hvilket måske nok er mere naturligt, men som ikke resulterer i flere arter. Strandenge hører til blandt de mest værdifulde naturtyper i Danmark. I århundreder har strandengen været et typisk indslag langs de danske kyster, hvilket guldalderens malere da også havde et æstetisk øje for i sidste halvdel af 1800-tallet. I dag har strandengene mange steder ændret karakter som følge af moderne landbrugsdrift, byggeri eller tilgroning. De tilbageværende og genskabte strandenge indeholder derfor vigtige arter af dyr og planter, som vi kan betragte som typisk danske. I Vadehavet er der derfor også stor fokus på strandengene, som vi finder både på øerne og på forlandet langs digerne på fastlandet. Hvor finder jeg strandengene i Vadehavet? En af de mest vidtstrakte strandengsområder i Vadehavet finder vi på Foto: Marco Brodde\n17 17 Og selvom klitterne på sydspidsen eroderer stadig mere, er der ikke noget sted i Vadehavet, som modtager mere sand fra havet. På tidligere kort kaldes sydspidsen for Krogsand. Odden havde form som en krog. Man kaldte angiveligt også stedet for Hjørnet. Det skulle være en forvanskning af ordet hjørne til høne, der har givet sydspidsen sit nuværende navn, men vi ved det ikke med sikkerhed. På Hønens strandeng og langs klitterne finder vi mange af de karakteristiske planter i Vadehavet. På meget lidt plads ser man nemlig hele rækken af plantesamfund, lige fra de tørketålende til de salttålende arter. Græssende højlandskvæg friholder engen for tagrør, der ellers ville udkonkurrere mange af de lave arter. Står man tidligt op, kan man i september-oktober opleve et stort fugletræk over Hønen. Finker, drosler, svaler og vipstjerter trækker ud over havet fra sydspidsen. På dage med svag vind, gerne fra øst eller syd, trækker tusinder og atter tusinder af fugle ud på et par timer. Begyndende fra solopgang. Senere på dagen ser man intet. Fugletræk er for de morgenfriske. Til gengæld får man en meget smuk solopgang. Breddegrad: , Længdegrad: Hønen s foranderlige sydspids. s sydspids er under evig forandring. Vind, tilsanding og stormfloder flytter konstant rundt på landskabet, der faktisk først blev dannet for et par hundreder år siden. Hvor der i dag findes en lav klitrække og en grøn strandeng, var der tidligere vand. Aflejringen af sand fra havet dannede langsomt en odde, der gav lidt læ og skabte en lille bugt ind mod Sønderho. Lævirkningen fremmede aflejringen af mere sand på indersiden af odden, og planterne bredte sig ud over det nye land. Det er den proces, der i dag fortsætter, og som løbende har skubbet den naturlige sejlrende til Sønderho længere mod øst. Foto: Marco Brodde\n18 18 Når stormfloden presser vand ind over engen, handler det om at hænge i. Derfor har annelgræsset lange udløbere, der kryber hen over sandet eller marsken. Med korte mellemrum slår udløberne rod, hvilket gør arten i stand til at holde fast på bunden. Selv når græssende dyr tramper engen op i små tuer og egentlig ødelægger græstæppet, skyder de enkelte fritliggende dele af græsset igen. Plantedækket fremmes dermed faktisk af slitagen. Tæppet af strand-annelgræs er meget tæt, hvilket fremmer aflejringen af sand og slik ved oversvømmelse. Det tætte virvar af blade og skud holder meget af materialet fra havet tilbage som en si. Strand-annelgræs Græs er tilpasset et voksested med en relativ høj grad af slid. Det er som bekendt ikke tilfældigt, at fodboldbaner er beklædt med græs. Græsser dør ikke af at blive trådt på, bidt ned eller slået. Vi ved det godt, men det er nok de færreste der tænker over, hvor specialiserede græsserne er. På strandengene i Vadehavet domminerer ofte strand-annelgræs. Den er endnu bedre tilpasset et uroligt miljø. Foto: Marco Brodde\n19 19 Yderst finder vi kvelleren, der er en kendt spiselig plante, god til både fisk og fjerkræ. Men kvelleren har selskab af og møder konkurrence fra en fremmed art. Vadegræs eller spartina, som arten ofte kaldes efter dens latinske betegnelse, hører ikke hjemme i Vadehavet. Oprindeligt er den hjemmehørende i Amerika, men er via England indført til det nordlige danske Vadehav i 1930 erne. Fordi den ligesom kvelleren er i stand til at vokse i tidevandszonen, hvor den koloniserer vaden og kan bruges i menneskets bestræbelser på at indvinde mere land. Spartina er, ligesom kveller, tilpasset livet i overgangszonen mellem land og hav, og spreder sig derfor hele tiden til steder, hvor der ikke er andre konkurrerende arter. Så i dag står kveller og spartina ofte side om side. Spartina er en såkaldt invasiv art. Den er godt nok smuk, især hen på sensommeren og efteråret, hvor planten farver store arealer i lysende grønne neonfarver. Især på dage med en mørk tordenhimmel som baggrund, lyser græsset op og giver en dramatisk kontrast til det truende mørke bagtæppe. Vadegræs Farver landskabet i neon. Efterhånden er der ikke mange, der har oplevet Vadehavet uden. Men spartina skaber problemer. Studier viser, at insektlivet og artsrigsommen blandt smådyrene er tydeligt reduceret i områder dækket af spartina. Altså ved sammenligning med lignende områder, dækket af den hjemmehørende kveller. Dette har betydning for både yngle- og rastefugle, der søger føde i denne zone. Studierne viser også at man visse steder kan bekæmpe spartina, men at det er svært. I Vadehavet er det praktisk talt umuligt, da arealerne er meget store. Men eksemplet viser, at vi skal overveje konsekvenserne, hvis vi indfører fremmede arter af dyr og planter i landskabet. Overgangen mellem land og hav fremstår ofte vild og ustyrlig. Den konstante dynamik, der er resultatet af vandets evige opbygning eller nedbrydning gør, at stranden eller marskkanten virker som en uberørt naturtype. Her får naturens kræfter i ret høj grad lov til at udfolde sig, og flere forskellige nicher for dyr og planter mødes. Når det er bedst, opstår en mosaikstruktur med en stor artsrigdom. Men kigger vi nærmere på plantelivet, viser det sig at vi mennesker alligevel har haft en finger med i spillet. En såkaldt invasiv art giver problemer. Bevæger man sig fra stranden eller strandengen ud mod højvandslinjen, passerer man en hel stribe af plantesamfund. Arternes evne til at tåle saltvand er afgørende for, hvor højt i terrænet de står. Foto: Marco Brodde\n20 20 Ligeså sigende er navnet fattigmandsasparges, der henviser til den aspargeslignende form. Kvelleren kan da også spises, både friske som tilbehør til fisk eller fjerkræ, eller bruges til pesto eller som en form for salt. Plukker man rigeligt, kan man hakke planterne så fint som muligt og brede dem ud på en bageplade. De skal så bages i ca. halvanden time. Kvellersalt kan bruges som en spændende erstatning for almindeligt salt. Skal kvelleren bruges fersk er det bedst at plukke den ung. Altså i juni. Sidst på sæsonen indeholder de en noget sej streng. Når kvelleren visner farves den vinrød. Mange steder i Vadehavet ses derfor dybrøde kvellertæpper allerede fra starten af september, og i hvert fald i oktober. Kveller En krydderurt på vaden. Kvelleren er den modigste plante i Vadehavet. Den rykker helt derud, hvor den bliver oversvømmet af saltvand ved højvande. Ganske enkelt fordi de kan, for herude har den pladsen næsten for sig selv. Den er en såkaldt pionerplante. Kvelleren dør efter en enkelt sæson, men så har den populært sagt sat de frø den skal. Derved breder kvelleren sig langs kysten, og er medvirkende til at tilbageholde sand og materiale fra havet, således at andre plantearter kan følge i kvellerens fodspor. Derved grønnes vaden og landet vokser. Salturt er et andet godt navn for kvelleren. Foto: Marco Brodde


Der er generelt ytringsfrihed her på bloggen. Man kan kommentere på det der bliver skrevet her, hvad enten man er enig eller uenig. Det ønsker jeg fortsat skal være sådan. For jeg tror på at den tro jeg har, kan tåle at blive testet, bedømt og vurderet. Det skal den også kunne tåle i fremtiden.\nIndtil videre har debatreglerne været følgende: Man skal bruge et ordentligt sprog. Dvs det er ikke tilladt at bande, være blasfemisk eller sjofel i ens kommentarer. Indholdet i ens kommentarer skulle også være rimeligt relevant, og ikke fuldstændig ude på et sidespor. Dvs totalt tossede kommentarer er der heller ikke plads til, men nogle vil nok mene at jeg har en ret lang elastik hvad det angår. Det er også ret sjældent at jeg har fjernet sådanne kommentarer, men det sker indimellem. Dertil har jeg heller ikke accepteret at man lægger ligegyldige links på ens kommentarer. Det er i orden at lægge links på, men de skal være relevante. Blog-programmet som jeg bruger gør dog at man højst kan tilføre 2 links på en kommentar. Dertil skal man også kunne stå ved hvem man er, så anonyme kommentarer bliver ikke godkendt. Det er dog sket en enkelt gang, og det var fordi spørgsmålet havde så relevant en karakter at jeg fandt mig nødsaget til at svare på den. Men det var undtagelsen der bekræfter reglen, for at bruge en slidt frase.\nJeg har dog set mig nødsaget til at indføre endnu en restriktion. Det regnede jeg med ville ske på et tidspunkt, men ønskede ikke at indføre det, førend jeg anså det for nødvendigt. Jeg ønsker ikke at debatten som foregår i kommentarerne går hen og ender med at blive til en lang gang kværuleren. Hvis man vil det, så må man finde et andet sted at debattere. Der findes masser af forums hvor man kan gøre det istedet.\nMen hvordan skal det så forstås. Ja, det betyder bestemt ikke, at der ikke er plads til at skrive sin mening. Men jeg har oplevet at nogle folk som jeg vil anse for at være beton-lutheranere, ikke vil acceptere anden forståelse af visse kirkelige handlinger end den lutherske. Jeg har ikke noget problem med Luther, jeg er særdeles taknemmelig for at han turde sige fra overfor ubibelsk lære dengang, og han er et forbillede for mig. Men lige så lidt som jeg vil have at betonkarismatikere eller betonapostolere eller betonmetodister begynder at promovere deres lære på en kværulant måde her på siden, ligeså lidt, vil jeg acceptere det fra betonlutheranere. Jeg kender flere lutheranere som jeg har det ganske udemærket med, og som jeg kan tale sammen med om bibelske emner, som vi kan være uenige om. Men vi kan være i stue sammen og ved at vi er brødre og søstre i Herren. Så jeg er ikke imod lutheranere.\nMen man skal lægge mærke til at denne hjemmeside IKKE skal repræsentere en bestemt kirkeretning. Omvendelse.dks formål er at fremme sund forkyndelse i kirken, og hvad den kirke hedder og hvilken kirkeretning den hører ind under, er ikke relevant for denne hjemmesides formål. Jeg tilhører selv en kirke, fordi det er vigtigt at være en del af et kristent fællesskab. Men jeg vil ikke være så arrogant, at påstå at min kirkeretning er den bedste eller eneste rigtige. Jeg har valgt ikke at debattere om en del af det som min kirkeretning står for, fordi jeg ikke anser det for at være afgørende doktriner. Det betyder ikke, at jeg ikke har nogen mening omkring dem, men jeg vil hellere arbejde for de værdier som har frelsesværdi, end for nogle hvor den splid der kunne opstå som en følge deraf, ikke vil være til reel gavn. Debatter som blot vil føre til at nogen kan ende med at sige; “he he, min kirkeretning vandt”, mener jeg ikke er debatter der er værd at tage op. Jeg tror nemlig på at Guds kirke er langt bredere end en bestemt kirkeretning.\nBetonlutheranere har fortsat lov til at kommentere, men når vi har læst deres mening, behøver de ikke gentage det igen og igen, for så bliver det til kværulanteri. Derfor vil jeg hermed annoncere, at hvis jeg synes en kommentator (og det er ikke kun rettet mod en bestemt retning, det kunne ligeså godt være en kværulerende ateist) så vil jeg fjerne deres kommentarer og slette dem. Hvis det ikke viser sig at hjælpe på deres måde at debattere på, så vil jeg bedømme deres kommentarer som spam, og de vil derefter ikke blive synlige på bloggen. Lad mig gøre det klart, at jeg ikke ønsker at ændre nogens kommentarer til spam. Men hvis deres kommentarer får form af noget der ligner spam, så vil jeg anse det for spam, og gøre det til spam. Hvis dette skulle blive nødvendigt vil jeg dog sørge for at dem det skulle dreje sig om får en advarsel før det træder i kraft. Jeg ville ikke have det godt med bare at diskvalificere en kommentator uden at der havde været en advarsel først.\nSå når jeg i morgen eller overmorgen starter på serien om, hvordan man bliver født på ny ifølge bibelen, så er der fortsat plads til at vise ens mening og uenighed. Men lad være med at gøre det på en spamagtig måde. Disse regler er ikke noget jeg har valgt at sætte til debat. Men hvis man er uenig eller vil klage, kan det gøres til info@omvendelse.dk.\nSom afslutning vil jeg også sige, at jeg ikke er generet af, at man diskuterer hvad der bliver skrevet på denne side på andre hjemmesider. Det har jeg det helt fint med, jeg vidste da jeg startede denne side op, at der med tiden ville komme angreb både indefra og udefra. Hvis der er nogen der har lyst til at se et af eksemplerne på hvad der bliver skrevet kan det læses her. Skribenten skriver følgende i en sine kommentarer:\n“Disse tre dogmer kan ikke forenes, uden at en af dem fornægtes. Prøver man ender man enten i universalisme, calvinisme eller arminianisme. Men i stedet skal man lade paradokset stå, som alene den lutherske kirke har gjort.”\nDe tre dogmer kan læses på hans side. At påstå at nogle ting kun kan foregå ordentligt i en bestemt kirkeretning, som det bliver fremført her, er ikke noget jeg vil være med til at fremme, her på bloggen. Jeg ønsker ikke at spilde sin tid med at gøre tradition til kardinalpunkter.


Brandvarm svensker truer danske favoritter | ECCO Tour\nBrandvarm svensker truer danske favoritter\nOn 5. september 2012 Jeff Winther og Lucas Bjerregaard presses på Nordic Golf League Ranking af Jacob Glennemo, der er flyvende i øjeblikket\nJacob Glennemo fører efter første runde af Willis Masters i Kokkedal, hvor de danske favoritter, Lucas Bjerregaard og Jeff Winther også fik en rigtig god start. Se interview med Jeff Winther.\nSvenske Jacob Glennemo, der vandt den seneste ECCO Tour i Landskrona, er fortsat brandvarm. På onsdagens første runde lagde han sig i front for Willis Masters i Kokkedal med en runde i tre-under-par.\nGlennemo rykkede med sejren i Landskrona forrige uge helt ind i top-5 på Nordic Golf League Ranking, hvor der er fem oprykningspladser på højkant til næste års Challenge Tour. Med dagens runde lægger han ekstra pres på danske Jeff Winther, der netop nu er udenfor den meget vigtige top-5.\n– Jeg spillede ganske udmærket i dag. Jeg lavede en ærgerlig bogey på sidste hul, og jeg ville gerne have været et slag bedre, forklarede Jeff Winther efter runden, hvor han brugte 71 slag. Det giver ham en tredjeplads i en-under-par, og ikke overraskende var han godt tilfreds, da han kiggede tilbage på runden.\n– Det var virkelig svært derude på grund af blæsten, og i det store hele er jeg godt tilfreds. Se hele interviewet med den lokale favorit nederst i artiklen.\nMens Jeff Winther og Lucas Bjerregaard sammen med Kristian Grud, Johan Carlsson og Knud Storgaard ligger på lur i en-under-par, kom Glennemos landsmand, Jesper Billing rundt i to-under-par. Også Billing kan med en god sæsonafslutning fortsat nå top-5 på Nordic League.\nPå en stormende dag i Kokkedal Golfklub formåede blot syv spillere at bryde par på førstedagen. Nedenfor kan du se interview med Jeff Winther, mens du fra torsdag morgen igen kan følge slagets gang direkte på eccotour.org/scores/.\nShare thisFacebookLinkedInTwitterE-mailUdskriv\tTagged with: Jacob Glennemo • Jeff Winther • Willis Masters Comments are closed.


Ungecenter | Fælles ungeindsats\nFælles kommunal ungeindsats på Frederiksberg\nFra august 2019 får kommunerne det fulde og entydige ansvar for, at alle unge under 25 år gennemfører ungdomsuddannelse eller kommer i beskæftigelse.\nDer etableres to konferencer. En børnekonference med fokus på elever i udskolingen, der modtager indsatser fra Familieafdelingen, og en ungekonference med fokus på unge uden ungdomsuddannelse mellem 15 og 29 år. Konferencerne vil for det enkelte barn eller unge resultere i udarbejdelsen af en sammenhængende og helhedsorienteret plan, der sætter retningen mod ungdomsuddannelse eller beskæftigelse, ligesom der vil blive udpeget en kommunal kontaktperson.\nFor dig som barn eller ung\nInviteres du til enten børne- eller ungekonference betyder dette, at Frederiksberg samler de bedste kræfter på tværs af fagligheder og afdelinger omkring bordet for at lægge planen for din vej mod ungdomsuddannelse eller beskæftigelse. Planen vil forholde dig til dine særlige forudsætninger og specifikke behov. Du og dine pårørende har mulighed for at deltage i konferencen og drøfte planens indsatser, der skal realisere dine ungdomsuddannelses- og beskæftigelsesmål.\nDu vil få en kontaktperson, der fremadrettet følger, hjælper og støtter dig. Kontaktpersonen er din særlige sparringsmakker, der understøtter dig på vejen og samtidig holder fokus på dine mål i planen.\nDu er velkommen til at kontakte Frederiksberg Ungecenter, hvis du vil vide mere om den fælles kommunale ungeindsats på Frederiksberg, eller hvis du tænker, at du kunne være i målgruppen til en konference.


Bygherrer: Hvorfor har DSB ikke slået hårdere ned på IC4-forsinkelse? | Ingeniøren\nBygherrer: Hvorfor har DSB ikke slået hårdere ned på IC4-forsinkelse?\nBygherreforeningen undrer sig over, at DSB har tilladt byggeriet af IC4-togene at blive mange år forsinket. Lær af skibsbranchen - det gør vi, lyder opfordringen.\nAf Birgitte Marfelt 11. jun 2008 kl. 12:02 1\nBillederne af rustne IC4-togvogne på en fabrik i Italien har gjort indtryk på Bygherreforeningen, som er vant til meddelelser om sjusket byggearbejde.\nCivilingeniør Henrik Bang fra foreningen mistænker den forsinkede levering og fejlagtig opbevaring for at være årsag til rustangrebet på IC4-togene:\n»Kvalitetsproblemerne er formentlig en afledt effekt af, at processen har trukket i langdrag. Det havde været godt med nogle klare incitamenter til at blive færdig til tiden. Man kan godt undre sig over, at der ikke er blevet slået hårdere - og tidligere - ned på overskridelsen af tidsplanen,« siger han.\nHenrik Bang udtaler sig, efter professor Karl Brian Nielsen fra Aalborg Universitet i mandags kritiserede de forfaldne IC4-tog på fabrikken i Pistoia. Han finder det uforståeligt, at DSB som bygherre ikke har haft mere styr på den udviklingsproces, som selskabet har kastet sig ud i med ordren til Ansaldobreda.\nMen samtidig konstaterer Henrik Bang, at heller ikke i byggeriet er rådgiver- og tilsynsorganisationer en garanti for, at projektet er i orden:\n»Jeg må med skam melde, at vi også i byggeprojekter oplever, at der bliver lavet en masse sjuskearbejde, som skulle have været i orden undervejs, men som først bliver udført i sidste øjeblik. Det skyldes, at entreprenøren har svært ved at styre det store koordineringsarbejde, og det resulterer i lister over fejl og mangler, som skal udbedres,« siger han.\nHenrik Bang opfordrer DSB til at tage ved lære af skibsbranchen.\n»Når vi leder efter inspiration til at gøre byggeriet bedre, kigger vi på skibsbyggeriet, fordi rederier og værfter har en mere styret proces. De, der bygger krydstogtskibe, har utroligt godt styr på produktionsprocessen, fordi de sælger billetter, lang tid før skibene er bygget færdige,« forklarer han.\nHenrik Bang ser paralleller mellem at være bygherre på et stort anlægsprojekt og at være en togoperatør, der som DSB er ude og bestille nye tog.\n»I byggeriet sætter bygherren typisk en rådgivende ingeniør, arkitekt eller egne folk til at tilse, at det, der bliver leveret, lever op til kvalitetskravene. Det sker dels ved besigtigelse, dels ved på forhånd at definere den dokumentation, f.eks. billeder, som skal bevise, at tingene bliver udført, som de skal,« siger han.\nDSB etablerede fra starten en fyldig projektorganisation, der har fulgt projektet i Italien. Hvor mange mandetimer, der tilsammen ligger i den, er usikkert, men den har for længst rundet de 100 millioner kroner.\nDSB har betalt to tredjedele af den samlede pris på knap seks milliarder kroner for 83 IC4- og 23 IC2-tog. Betalingen er blevet udløst, da projektet nåede gennem milepæle, som var defineret på forhånd. Det er også god bygherreskik, mener Henrik Bang.\nEmner : TogRådgivereKonstruktionsfejl\nMærsk: DSB håndterer IC4-tog uprofessionelt 27. sep 2007\nEksperter: Tvivlsomt om DSB får IC4-milliarder tilbage 23. maj 2008\nIC4: DSB og ministeriet er allerede i gang med plan B 26. maj 2008\nBilleder ryster professor: IC4-togene forfalder på italiensk fabrik 09. jun 2008\nDSB-direktør: Professors kritik af IC4 er letkøbt 09. jun 2008\n#1 Anonym 11. juni 2008 - 19:46\n4 milliarder kroner i forudbetaling for noget som måske aldrig bliver leveret, kaldes normalt korruption af den værste slags. Det foregår selvfølgelig kun i tredie-verdens lande og lignende!