Af K. Olesen Larsen. Tidehverv, 1929, s.17-25. Foredrag i kristeligt Studenterforbund i Oslo d. 8. November 1928.\nJeg har kaldt mit Emne for Nøglemagten - efter Titlen kan De vente Dem alt muligt, maaske dog lige fraregnet det, som De har ventet at høre.\nFor en Sikkerheds Skyld vil jeg forudskikke en forklarende Note: naar jeg taler om Nøglemagten, saa gør jeg det som Medlem af Kirken og taler til Dem som Medlemmer af Kirken, meddelagtige og medansvarlige for Guds Kirke; og jeg taler som Teolog, meddelagtig i Teologiens Synd; som Præst, som Forkynder af Sandheden i Kristus - og jeg ønsker, jeg fordrer at drage Dem ind under samme Ansvar.\nDet er altsaa ikke noget Opgør med Kirken, saadan som man kan gøre op med alle mulige en selv uvedkommende Ting, men et Opgør med mig selv og Dem som Kirke. Og det gælder Kirken overhovedet og ikke nogen bestemt Kirke, som f. Eks. Romerkirken eller nogen Del eller Retning af vor egen Kirke, som f. Eks. den liberale eller ortodokse Fløj.\nJeg beder Dem have dette in mente under hele Foredraget og nærer et stille Haab om, at De uden Noten ikke vil faa noget ud af, hvad jeg siger.\nDe véd alle, hvilken alvorlig og opbyggelig Tanke det er: ret at være et alvorligt Menneske. Naar man en Aften har været et alvorligt Menneske, lægger man sig meget tryggere til at sove end ellers - det er det, der kaldes de retfærdiges Søvn. Og hvor bliver vi ikke styrkede i Troen paa, at vi kender Tilværelsens Dybder, naar vi har været i alvorligt Selskab, og især naar vi har hørt en alvorlig Tale - saa er det iøvrigt ganske ligegyldigt, hvad Taleren har sagt, naar blot man véd, han er et alvorligt Menneske, som man uden Samvittighedsnag kan lade sig underholde og opbygge af.\nDet er samme ædle Følelse, der besjæler os kristne, naar vi mellem Kristendommens Modstandere træffer et alvorligt Menneske. Hans Alvor ligner jo vor, og hvad hindrer os saa i at tage ham til Indtægt for vor Alvor? I Grunden gør det da heller ikke saa meget, han er vantro; han bestyrker os i Troen paa Menneskebørnenes Alvor, og uden den Tro - saa døde vi.\nDet Sted, den gamle Græker ønskede sig for at kunne bevæge Verden, det er Alvoren for os Mennesker efter al menneskelig Tankegang. Her er vi sikre baade overfor Gud og Mennesker, nu kan vi gøre Fordring paa at blive hørt og blive taget i Betragtning, naar de store Spørgsmaal skal afgøres. - Behøver jeg at fortælle Dem, at jeg allerede taler om Nøglemagten?\nAlvorlige, som vi er, plejer vi at tilgive en Tale meget, endogsaa det, at der ingen Mening er i den, i hvert Fald, naar den skal prøves i et Menneskes Eksistens. Men er vi saaledes meget overbærende med Hensyn til Mening og Gennemførlighed af det, der siges, saa er der dog ét, vi med Alvor og Bestemthed forlanger af enhver Tale om et kristeligt Emne - og da for Resten ogsaa af enhver anden Tale om Sandheden -, at den skal være til Opbyggelse - det er nemlig Kendetegnet paa Alvor -, at den skal yde noget, give Impulser til Fremgang i Tro og Levned, bestyrke, bekræfte og hjælpe Menneskene i deres Kamp med Liv og Død.\nNaar jeg derfor tænker paa min Tale og sammenligner den med de mange strenge og dog styrkende, alvorlige og dog milde, dybe og dog trøstende Taler, der kunde holdes over mit Emne, saa føler jeg mig næsten helt skamfuld, for det duer jeg ikke til og har ingen Lyst til - der fattes mig baade Alvor og Mod.\nHeldigvis véd De jo ogsaa godt i Forvejen, hvor mange rigtige Ting, der kan siges om, at vi Mennesker har den slemme Vane at ville forsvare os overfor Gud, at ville have Sikkerhed i Forhold til ham, selv at ville sidde inde med Nøglerne til Himmelen. At vi altsaa har denne Vane ved en hel Række Lejligheder; men det skal og maa (mærk Strengheden!) vi ikke gøre, for (Begrundelsen er altid den artigste, naar Talen er opbyggelig) for der er slet ingen Ting at være bange for.\nSaa snart Emnet tages paa denne avtoriserede Maade: alvorligt og værdigt, hensynsfuldt og alsidigt, finder man under sin granskende Forbryderjagt nok en hel Del fæle Individer, men ikke den skyldige, nok en hel Del, der ikke er, som det skulde være, men ikke det, hvorpaa det kommer an. Sagen er nemlig den, at Menneskets Forsvar overfor Gud, dets Kamp med Gud om Nøglemagten ikke er noget tilfældigt, men Menneskets Grundindstilling overfor Gud, Kernen i den gudløses Gudløshed og i den frommes Fromhed; i den letsindiges Letsindighed og i den alvorliges Alvor; i vort Had til Gud og i vor Kærlighed til ham; i vor Flugt bort fra Gud og i vor Bøn til ham. Nævner man derfor enkelte Udtryk, enkelte Forhold eller Episoder i denne Kamp mellem Mennesker og Gud, bør man dog altid huske paa, at det tilgrundliggende er den evigt standende Strid mellem Gud og Mennesker.\nDe vil sikkert være enig med mig i, at herom er det mindre passende at tale til Opbyggelse, d.e.: til Bestyrkelse; saa var det bedre slet og ret at opfordre til Standhaftighed i Oprøret; den menneskelige Opbyggelse og Opbyggen er og bliver dog kun Forsøg paa at stænge Gud ude.\nMen kan man ikke tale til Opbyggelse, saa kan man dog sige Sandheden! Ja, hvis man kunde det! Mine opmærksomme Tilhørere vil sikkert allerede have forstaaet, at jeg har afskaaret mig selv fra at hævde noget saadant. I Almindelighed gaar man jo naivt ud fra, at Sandheden altid maa være til Opbyggelse - men det maa man dog vist spørge Sandheden om! Og hvis det nu skulde hænde sig, at Sandheden ikke er til Bekræftelse for Mennesket, saa følger det af sig selv, at Mennesket ikke kan sige Sandheden. Det er nemlig endnu aldrig oplevet, at Selvet har begaaet Selvmord, og det er derfor udelukket, at noget Menneske skulde kunne sige Sandheden om dets egentlige Interesse overfor Gud. Hvis det kan glæde nogen, vil jeg ikke undlade at gøre opmærksom paa, at man meget vel af det allerede sagte kan slutte, at min Tale kun er en ny Maade at forsvare sig paa, en ny Patentmetode, hvorved man ufejlbarlig kan komme i Besiddelse af Nøglemagten.\nIkke desto mindre: naar jeg har opgivet at tale til Opbyggelse, er det fordi jeg foretrækker at sige Sandheden, in casu Sandheden om vor Stilling til Gud, det er: vor Kamp mod Gud. Foruden de sædvanlige Pretensioner - at være alvorlig, dybsindig o.s.v. - pretenderer jeg altsaa ogsaa at sige Sandheden, og dog: hvis der er nogen Sandhed i det, jeg siger, saa kan det umuligt være min Sandhed. Min Sandhed er jo Forsvaret overfor Gud, Forsøget paa ved List at sætte mig i Besiddelse af Nøglemagten, mine Ord derfor Løgn overfor og om Gud - Løgn om Gud og om mig selv.\nJeg gør altsaa Menneskenes Forhold til Gud til Genstand for Omtale, og taler jeg sandt, saa er det dog os, der er Genstand for Omtale, vort Forhold, der bedømmes, og det ikke af mig eller Dem, men af Gud.\nHvad jeg her har sagt er jo en ren Selvfølgelighed, som De ikke behøvede at tilkalde mig for at faa at vide - og dog er det med Skam at melde det vigtigste af, hvad jeg har at sige. Og desuden: hvis det virkelig er en saa alvorlig Vanskelighed, har jeg naturligvis ikke udrettet Spor ved at sige det - Vanskeligheden gælder ikke blot mit Foredrag, men ethvert Foredrag om Forholdet mellem Gud og Mennesker, og jeg kan da gaa ud fra, at hverken jeg eller mine Tilhørere er saa naive at tro, at Vanskeligheden er fjernet ved at den nævnes.\nFor en Tydeligheds Skyld sagt med andre Ord: Vanskeligheden er den, at det er mig, der taler, og Dem, der hører. Denne Vanskelighed er principiel og kan derfor ikke overvindes ved nogen Anstrengelse fra vor Side. Den er kvalitativ, hvorfor man kun gør ondt værre ved at bilde sig ind, at Problemet kan løses ved en kvantitativ Tilnærmelse. Endskønt jeg helst holder mig borte fra Alvorens velordnede Landevej, saa tager jeg dog ikke i Betænkning eller rettere sagt: saa nødes jeg dog til, eftersom det nu engang er Kristendommen, Talen drejer sig om, at sige Dem, at i Kristendommen véd man bedre end noget andet Sted om denne Vanskelighed, ja, det er først dér, man har opdaget den, og det er først dér, man er falden paa den besynderlige Tanke, at det skulde være sandt, at der er en overstigelig Forskel mellem, om det er Gud, der taler om sig selv og om Mennesker, eller om det er Mennesker, der taler om sig selv og om Gud. Dog vil vi ikke standse længere her, men blot i Forbigaaende høre, hvordan Kristendommen ikke løser Vanskeligheden: derfor - paa Grund af den omtalte Vanskelighed - den som, taler, han tale i Haab til Gud, og de, der hører, de høre i Forventning til samme Gud! Men for at vi nu ikke skal falde hen i Opbyggelse, vil jeg for egen Regning føje til: denne Forventning, dette Haab til Gud er af en saadan Art, at vi helst vil være det foruden, af en saadan Beskaffenhed, at det ikke kan bruges til noget uden just til at haabe med - og det paa Gud. Maatte disse mine Ord derfor ikke blive en Opbyggelighedens Faldgrube for alt for mange af mine Tilhørere!\nDet fortælles i Bibelen, at Menneskene engang levede i Paradiset, men at Gud jog dem ud af Edens Have og satte en umenneskelig Engel til at bevogte Indgangen, efter at han først havde laaset Porten og stukket Nøglerne i Lommen.\nDenne Fortælling har Menneskene aldrig kunnet forsone sig med, og derfor har alle deres Bestræbelser gaaet ud paa at vise, at som Paradiset var vort Hjem, saa er det ogsaa nu vort Hjem - og det skal nok engang vise sig, at det er det. Maalet har stadig været det samme: at sætte sig i Besiddelse af Nøglerne - vise, at man har dem -, men Arbejdsmetoderne er en Smule forskellige. Svarende hertil har Resultaterne af Anstrengelserne faaet to Udtryk, der dog ved nærmere Eftersyn viser sig ganske at falde sammen, nemlig for det første, at der intet Paradis er, og for det andet, at Paradiset ret beset er her. De kaldes snart Materialisme og snart Idealisme; i Kirken kaldes det Kristendom. For Tydeligheds Skyld maa jeg maaske hellere føje til, at man ofte i Kirken har udtrykt sig mere naivt saaledes: det forholder sig rigtig nok med den gamle Fortælling, men paa et bestemt Tidspunkt i Historien - det kalder man Tidens Fylde - fik Menneskene Held til at stikke Haanden ned i Vorherres Lomme og stjæle Nøglerne. Nogle Mennesker, der ikke hører til Menigheden og (vi kan vist godt sige derfor) derfor tænker mere konsekvens end Kirkens Tjenere plejer at gøre, har ikke kunnet forstaa, at Vorherre kunde være saa dum at lade Menneskene faa Held til denne Bedrift, naar de ikke i Forvejen havde retmæssig Adgang til Lommen og Adkomst til Indholdet eller, hvad der jo er det samme, havde Vorherre med samt hans Lomme og de deri beroende Nøgler i deres egen Lomme. Mærkeligt nok har man ikke kunnet hindre en vis ubehagelig Tvivl i fra saadanne Spottere at trænge ind i Menigheden til Trods for, at man daglig med stor Nidkærhed og Harme har stemplet dem som vantro, og Kirkens Mænd, der ellers uden Betænkelighed holder paa, at de i sin Tid fik Nøglerne højtideligt overdraget af Gud, da han kapitulerede, bringes ofte i Fortvivlelse til, for dog at faa Fred med Tvivlen eller med Gud, at raabe til ham som fordum Kulsoen til Gøngehøvdingen: "Vi deler, vi deler!" - baade Gud og Mennesker kan jo i Fred og Fordragelighed holde paa Nøglerne samtidig.\nMenneskene har Nøglerne til Paradiset - det betyder Kristus - eller i hvert Fald: Menneskene fik Nøglerne - det skete ved Kristus -, og nu har de dem! Der er intet saa lærerigt som at se, hvorledes i Kirkens Historie Tvivl efter Tvivl om, at det forholder sig saaledes, dukker op og besejres - og nye indtager deres Plads.\nFornuften blev tilkaldt for at stive Evangeliet af - eller var det mon for at stive os af i Troen paa, at vi har Evangeliet?\nInspirationslæren blev skabt for at garantere, at Bibelen var Guds Ord - eller var det mon for at garantere os, at vi har Guds Ord i vor Magt, at Guds Ord er Menneskenes (Kirkens) Ord?\nTeorierne om Frelsesvished opstod for at overbevise os om, at Evangeliet er fra Gud til os - eller var det mon for at overbevise os om, at vi er sikrede overfor Evangeliet, overfor Gud?\nDen kristelige Idealisme og Apologetik opstod for at overbevise Mennesker om Kristendommens Sandhed - eller var det mon for at bestyrke os i den Indbildning, at det er os, der har Sandheden, os, der har de Kriterier, hvorefter der skal dømmes, os og vore Værdier, der er hævet over enhver Tvivl, mens det er Gud, der er en problematisk Størrelse?\nSystem paa System skydes op og henvisner, fortæret af Tvivlen, men stedse lokker den store Opgave Menneskets Hjerte og Tanke. Og jo større Vanskeligheden gøres, jo større Alvor og Energi, der sættes ind paa Spørgsmaalets Løsning, jo sikrere er man paa, at det nu ogsaa virkelig er løst. Forstaaeligt nok falder det ikke de alvorlige Forfattere og deres endnu alvorligere Læsere ind, at der ogsaa i Bibelen staar fortalt, at Gud ler.\nDen fromme, næsten evangelisk-fromme Pascal har sagt - (Dette og de følgende Citater fra Pascal er taget fra Leo Schestow: Die Nacht zu Gethsemane (Pascals Philosophie) i "Ariadne", Jahrbuch der Nietzsche-Geselschaft 1925): "Den grusomste Krig, som Gud i dette Liv kan føre mod Menneskene, er at unddrage dem den Krig, som han er kommen for at bringe. "Jeg er kommen for at føre Krig," siger han, "og prædike Krig." Før ham levede Menneskene i bedragerisk Fred."\nDen ligeledes fromme, næsten kirkeligt-fromme Kierkegaard har kaldt Gud for Menneskets værste Fjende.\nTid efter anden har der saaledes levet enkelte Mennesker, som altid har skullet være saa sære og ikke har villet lege med, men tværtimod har sagt sygelige og ubehagelige Ting. Disse Mennesker har ganske vist ikke dannet Samfund, men Eftertiden har kalket deres Grave og holdt store officielle Fester til deres Ære. I Virkeligheden har Menneskene altid hadet dem: det kan dog ikke være saaledes, at disse Mennesker har Ret, saa falder jo Sikkerheden for, at vi er paa rette Veje, og vi véd jo dog, at hvor bra Mand gaar, der er Guds Veje - i hvert Fald naar han tillige er døbt og omvendt -, saa bliver jo vor Religion, vor Moral, vor Kirke, vort Samfund noget meget problematisk. Men har ikke Kristendommen bestaaet i snart 2000 Aar? Hvem kan ikke se Guds Finger i det?\nJa, Historien, specielt Kirkens Historie, er det, Menneskene altid truer Gud med. Tænk hvilken Skandale, det maa være for ham, om han i hele 2000 Aar, i hvilke der dog er sket saa meget, slet ikke har været med! Og ved Hjælp af Historien, som man fortolker, som Menneskets Historie og, naar det gaar højt, som Menneskegudens Historie, slaar man de enkelte Fredsforstyrrere ned: det kan dog ikke være sandt, hvad de siger. Hvorfor ikke? Fordi, saa lever vi jo af og paa Løgn - altsaa for vor Skyld kan det ikke, skal vi saa ikke hellere sige: maa det ikke være sandt!\nDet er en bekendt Sag, at da Kristendommen traadte ind i Verden, var der intet, den hadede og frygtede som Historien, intet, den ønskede som Verdens Ende: Komme Dit Rige var dens daglige Bøn og dens eneste Haab. Nu er den i den Grad blevet forlibt i Historien, at man til Guds Ære kan paavise dens meget store Plads i Historien, i Menneskehedens Udvikling. Gud er bundet i Historien, forsvarligt bundet; og Menneskene er sikret ved Historien - hvordan skal Gud kunne komme til at tale med det enkelte Menneske, naar det møder ham med hele Kirkens Historie, Aarhundreders Tradition og Overbevisning og den derfra laante, hævdvundne Myndighed?\nI sin Tid fristedes Jesus af Djævelen, men han afviste Historiens Fristelse for at gribe efter Guds Rige, han afviste Herredømmet over Verden for at gribe efter Nederlaget. Og nu skal det altsammen være blevet anderledes! Pascal har ogsaa sagt: "Jesus vil være i Dødskamp lige til Verdens Ende: i den Tid tør ingen sove." Dette var og er Jesu Historie. Er? Ja, for det er Kirkens Historie, altsaa den Kirkes, hvis Hoved han er. Men Kirkens Historie, som vi ser den og, som vi lever den, det er Kristendommens Degeneration og blive ved med at være det saa længe Verden staar; thi Menneskene har altid og vil altid foretrække Historien og Søvnen i dens Skød.\nGennem Simon Peter mødte Djævelen anden Gang Jesus med Fristelsen til at erobre Historien, til at sejre i Stedet for at dø, til at lede Menneskene i deres Kamp mod Gud, gøre deres Oprør til sit. Han blev afvist. Men nu hyldes Kristus som Menneskehedens ypperste Skabning - han, der er dens Død, som Historiens Herre - han, der kun raaber paa Enden. Hylde ham, beundre ham, holde Fest for ham, det gør vi gerne, men vaage én Time med ham, det evner vi ikke.\n"Læge, læg dig selv," raabte Jøderne til ham - det samme gentager Kirken den Dag i Dag. Og hvor vilde det være herligt, om vi ret kunde overtydes om, at der dog var ét Menneske, der kunde læge sig selv, ét Menneske, der kunde lukke Himmelen op, ét Menneske, der havde Krav paa Gud - saa kunde vi jo alle følge i hans Spor.\nEt, blot ét Menneske, der kunde bygge op, saa det aldrig reves ned; ét Menneske, hvem Gud overdrog sin Kraft - saa kunde vi sagtens tro, at han ogsaa nu vil bygge op, hjælpe til - med Folkeforbund og med sociale Spørgsmaals Løsning, med Samfundets Ordning og den enkeltes Karakterdannelse.\nJesu Gud og Fader gør vi til Menneskets, Kulturens, Velværets og Søvnens Gud, og i vor Bøn gentager vi atter og atter Djævelens fristende Opfordring.\nGud kan unddrage Menneskene Krigen - saa raadner vore Samfundsbygninger af sig selv, netop som vi synes, det gaar allerbedst; saa overgives vor Sjæl til Døden, netop som vi troede at have naaet Fuldkommenheden.\nMen naar Gud fører sin Krig mod Menneskene, tager han dem altid enkeltvis. Det er derfor saa ejendommeligt at høre den gængse Forargelse over, at Kristendommen ikke er for Mængden, men for den enkelte. "Er Kristendommen da ikke for den enfoldige, de mange stakkels Mennesker, der ikke har Tid og Lejlighed til at blive enkelte?" Men man spørger ikke af Frygt for, at den ikke skulde være for én selv - Vejen til at blive den enkelte staar jo aaben - og heller ikke af Medlidenhed med de stakkels travle - den enkelte skal man ikke blive, man er det, skabt dertil af Gud - men af Frygt for ikke at have Lov til at blive i Massens Tryghed.\nI Kirkens Historie har Gud klogeligt nok været gjort til en Menighedsgud. I Fællesskabet har man altid følt sig tryg overfor Gud (saavel i den store Kirke som i alle vakte Konventikelkredse), ham har man bænket i Midten, saa véd man da, hvor man har ham. Gik han løs, kunde der let ske Ulykker. Deraf de troendes Afsky for Muligheden af, at Gud skulde kunne gøre noget uden for deres Kreds. Derfor hævder man med saa stor Nidkærhed, at Gud behøver Menneskehaand (os, Kirken) som Medarbejdere.\nSandheden, Visheden, Sikkerheden, Alvoren, kort sagt Nøglemagten maa være hos os - saa befinder vi os godt ogsaa uden for Paradiset. Over alt andet, naturligvis ogsaa over Gud og hans Frelse, elsker Menneskene Sikkerheden. "Man vil have, at Paven skal være ufejlbarlig i Trossager og de ærværdige Kirkelærere i Moralen, for at man kan have Vished." (Pascal.)\nI Lutherdommen regner man Frelsesvisheden for sit herligste Klenodie; og man kan sagtens støtte sig til Luther, naar man glemmer, at hos ham er Frelsesvisheden knyttet sammen med Villigheden til resignatio in inferno og altsaa overhovedet ingen Sikkerhed, ingen Tryghed overfor Gud.\nMen den søger ikke Gud, som søger Frelsesvished - man kan nu engang ikke tjene to Herrer, Gud og sig selv, selv om man er meget dygtig og meget from. Hvor Interessen er mit Gudsforhold og ikke Gud selv, min Vished om, min Oplevelse af Frelsen og ikke Frelsen selv, der forraader jeg tydeligt, at det er om Nøglemagten, jeg kæmper med Gud. Thi det er ikke om Paradiset selv, men om Adgangen til Paradiset, Menneskene kæmper med Gud. Naar vi mener os i Besiddelse af Nøglerne, gaar vi, som det siges om Farisæerne, slet ikke derind, men sætter os til at forarges over dem, der uden at spørge os om Forlov vil ind til Gud.\nJa, Frelsesvisheden er et herligt Klenodie, den er selve Nøglemagten, den Magt, Gud fra Tidernes Begyndelse har forbeholdt sig selv. Her i Verden er den den solideste Erstatning for Frelsen, for Paradiset, som man kan tænke sig. Hvad Under da, at vi indbyder os selv og andre til at slaa os til Ro med den? Hvorfor mon det da generer os, at den samme herlige Vished og de samme skønne Vishedens Frugter har Materialisten i sin Religion og Idealisten i sin?\nMed Visheden, hvor man, som Pascal siger, skulde søge under Taarer, følger Freden og Glæden - Fred med Gud, med mig selv og min Næste. Især kan man ikke vurdere Freden med Næsten højt nok. Striden mellem mig og min Næste er jo ét med Striden mellem mig og Gud - og Næsten, som jeg ser, er langt vanskeligere at have med at gøre end Gud, naar jeg ikke ser ham - i min Næste.\nHvor gerne bygger vi derfor ikke Bro mellem os og vor Næste og finder Foreningspunktet, den fælles Interesse - og Menneskene har ingen anden fælles Interesse end Kampen mod Gud, end den, at bygge sig et Paradis til Erstatning for det tabte, end den, at slippe for at ofre sig selv for Næsten, det er: for Gud. Deraf vor Iver for at forbedre Samfundet, deraf saavel de kristelig-sociales Anstrengelser som Kommunismens idylliske Syner, deraf vort Barmhjertighedsarbejde og Bestræbelserne for at skabe én Kirke og faa Guds Rige til at komme. - Jeg behøver forhaabentlig ikke at gøre opmærksom paa, at jeg hverken taler om Kommunismen som økonomisk System, om Barmhjertighedsarbejde eller om de kirkelige Enhedsbestræbelser som saadanne, men kun omtaler dem, som Midler i vor Kamp mod Gud. At der trods alle vore Anstrengelser alligevel aldrig kommer Ro over Tingene, tør man maaske tyde som et Vidnesbyrd om, at Gud ikke har overladt os til vor Skæbne, men har slaaet os med Sprogforvirring, saa vi aldrig finder hinanden, aldrig faar skabt den Fred, det Paradis, vi søger, og, som efter hans Mening vilde være Helvede.\nAt Paradiset, at Nøglemagten, ja, at Gud selv er her, det er Maalet for al menneskelig Tænkning og for al menneskelig Handling. Som vi sagde det i Indledningen: vi værger os mod Guds Rige, fordi vi ikke vil anerkende Virkeligheden, der siger, at nu lever vi langt borte fra Guds Rige, at nu hersker denne Verdens Fyrste, at nu er alt Uorden, alt Kaos. "Hvad bliver der af Løftet om hans Komme," sagde de første frafaldne. "Han er kommen," raaber vi nu i Triumf! - det er: "Kom endelig ikke!"\nJudas forraadte Jesus for Penge - og derefter forraadte Teologien ham for Verdens Gunst, da den begyndte at forsvare Kristendommen overfor Verden. Siden da gaar Teologien - og vi efter Evne med den - i Judas' Fodspor. Man tager Gud under Vingerne for at beskytte ham mod Virkeligheden. Man skriver en Teodice for at retfærdiggøre ham i Menneskers Øjne. Pavlus skrev om Menneskets Retfærdiggørelse, nu skriver man om Guds. Det er hele Forskellen. Den Gang var det Mennesket, der var i Nød, nu synes det at være Gud. I gængs Teologi og Forkyndelse aner man ikke, at der kunde være Grund til at tænke paa Menneskets Retfærdiggørelse, naar blot man er sikker paa Gud - og det er der for Resten heller ikke, naar man er sikker paa Gud.\nFor en Tydeligheds Skyld sagt paa en anden Maade: Menneskene kunde let blive stødt paa Kristendommen, naar den siger, at det er galt fat med dem, at de er kastet udenfor Paradis, at Menneskenes Sejr er dens Død og dens Død deres Sejr, og derfor tillaves Kristendommen, saa den kommer til at svare til Menneskenes Ønsker og Fordringer. Teologerne kalder det Apologetik. Gud kalder det Bespottelse. Man laver da et helt System af Idéer, en Slags Net, hvori Gud skal fanges. Man opgiver den reale Verden og det reale Menneske, men i Idéernes Verden og i det ideelle Menneske, der skal Gud have hjemme. Frem for at indrømme, at med Døden slutter alt vort, gør man Opstandelsen til en Idéens, Idealets Opstandelse - hvad jo i Grunden er unødvendigt; Idéen kan nemlig ikke dø, eftersom den aldrig har eksisteret. Man opgiver Livet og for Resten ogsaa Udødeligheden for at lade Idéen leve. Idéen er, siger man, og alt andet er ligegyldigt. Naa, det er jo ogsaa en Maade at udtrykke det paa, at alt er ligegyldigt - og Gud narret; thi hvor der er noget, der er ligegyldigt, dér er Gud sat ud af Spillet. Filosofisk set er alt, til syvende og sidst ogsaa Sandheden, ligegyldig, fordi den filosofiske Sandhed ikke forholder sig til Eksistens.\nMan opgiver en Del af Historien, men i Kirkens Historie, der maa Gud værs'god spille med. Og med virkelig Finhed i Smagen og Stilen giver man et Billede, der skal vise, hvorledes Guds Tanker efterhaanden er blevet vore Tanker, Guds Vilje vor og Guds Arbejde overdraget til os.\nMan stiller sig paa Guds Side i Kampen mod det onde - for at undgaa Guds Haand. Det er det, vi kalder kristelige Gerninger, Helliggørelse. Og gaar det galt, kaster man hinanden over Bord - men man kalder det at sætte Skel mellem troende og vantro. Saa bliver det dog ikke sandt, at Gud fører Krig mod os; det er kun mod visse andre.\nMan udleverer sin Eksistens, sit Øjeblik, sit Nu, det eneste, vi Mennesker har, naar blot man maa beholde Fremtiden - kristeligt udtrykt: naar blot vi maa have Frelsesmuligheden i Behold. For Fremtiden, Herredømmet over Mulighederne (Nøglemagten) tør vi ikke overlade til Gud - derfor er det ogsaa saa nødvendigt at være vis paa Saligheden.\nJa, vi smider gerne det kæreste fra os blot for at faa Fred. Naar Menneskene møder Modgang, er det dem naturligt at sørge - og deri viser de gammeltestamentlige Profeters hele Oprindelighed sig, at de kunde sørge. Og saa forsøger vi at bilde os selv og andre ind, at Gud siger: sørg ikke. Men Gud er ingen Ven af Mennesker, der ikke vil være Mennesker; og det var alvorligt ment, naar Jesus sagde: salige er de, som sørge. Dog er der intet, Menneskene ikke er villige til at opgive, naar de blot derved kan opnaa Stoikernes Antarkeia, deres Uafhængighed af Gud. Hvem forlod ikke gerne Jorden for at opnaa Budhismen Nirvana - det er jo dér Mennesker bliver Guder. Og hvem foretrak ikke Askesen frem for at skulle leve sammen med sin Næste. Forsagelse som Livsfaktor blev der af Professor Geismar talt om paa det nordiske Studentermøde i Aar. Ja, hvor er det rigtigt: alle Dage har Askesen været Menneskenes bedste Vaaben i Kampen for at redde Livet, for at opnaa Uafhængighed, for selv at faa Magt til at binde og løse.\nTil at leve Livet uden Gud, til at undgaa at give sig Virkeligheden i Vold: til at undgaa daglig at maatte kapitulere overfor Gud, henter vi Mennesker ogsaa Hjælp fra Kristendommen. Hjælp til at leve Livet og bære dets Byrder kaldes det - ret et kristeligt Udtryk - som om det ikke netop var det, Gud vil gøre for os. Men i Stedet for den levende Gud foranstalter man et kristeligt Forsyn, der altid tager Stødet af, naar Verden gaar én imod. Og overfor Gud har man det som et Barn, der, naar det har faaet en Lussing, med Bevægelse i Stemmen siger til sin Far: "Jeg har tilgivet Dig, Far". - Trøst mod Virkeligheden har Gud ikke, men Syndernes Forladelse og Haabet om hans Retfærdigheds Komme. Men skal vi tage imod det, maa vi jo gøre den skæbnesvangre Indrømmelse, at vi er sat udenfor, og at Nøglerne er i Guds Haand - fremfor det foretrækker vi at slutte Fred med Sorgen og klare os med den døde Guds Trøst.\nNøglemagten, det er jo Gud selv, og ham er det vi kæmper imod, ham er det, vi efterstræber. Naar vi derfor faar at vide, at Guds Rige er ikke ditten og datten, men Gud, at det absolutte Telos ikke falder sammen med de relative, saa søger vi dog at forsvare os og vore relative Formaal ved efterhaanden med List at gøre dem til Gud, at sammenflikke Gud af de mange jordiske Ting, vi sætter Pris paa. Har vi saa faaet det hele dynget sammen, tror vi, at der af de mange relative Formaal er blevet et absolut, af det menneskelige noget guddommeligt, af det timelige og dermed forgængelige noget evigt. Og slaar Gud vor Kolos i Stykker, udbryder vi klagende: Men saa maa vi da ogsaa have Lov til at slippe for at behøve alt det, som er her paa Jorden - alt det, som Luther nævner i sin Forklaring til Fadervor, og hvortil kommer Moral og alt andet menneskeligt -, saa skal vi da heller ikke længer være Jorden tro. Overfor Gud har Mennesket et meget fint Instinkt, derfor har det hurtigt opdaget, hvor afhængig det bliver af Gud ved ret at befatte sig med Jorden, og indset, at det er langt bedre ikke at behøve denne Verdens Ting, end selv det at have dem.\nFor Retten til at sove bortgiver Mennesket alt - og ofrer gerne Løn til Professorer og Præster, for at de skal bevise og overbevise om denne Ret. De skal vise, at Gud er her, at der er Ligevægt og ikke Kaos, Sammenhæng og ikke Uorden, at her er godt at være - for Vorherre er i Himmelen, og Helvede er mindst lige saa langt borte -, og hvor der er Ligevægt, dér er der Ro, og hvor der er Ro, dér er der Lejlighed til Betragtning - sunde, gode, opbyggelige og kristelige Betragtninger.\nSikkerhed, Tryghed, Vished forlanger man af Teologien og Forkyndelsen; Idealet for Teologien er at kunne samle det i Formlen: som det var, saa maa det blive; som det er, saa maa, det være. Det er i Virkeligheden det samme, man som oftest har i Tankerne, naar man taler om Kristendommen som et Paradoks. Man nødes til at indrømme, at det lyder noget paradoksalt, at alt her i Verden er som det skulde være, men Kristendommen betyder saa netop, at trods alt er Krigen mellem Gud og Mennesker afsluttet med Guds Sejr, med en Vaabenstilstand eller Fred paa gode Vilkaar! Og Jesus - som naturligvis hører os til - bliver da Pant paa Freden, et Gidsel for dens Overholdelse, et Bevis for, at der virkelig er Fred. Man forklarer Synd, Død, Krig og social Elendighed og forstaar saa godt, at Gud dog er Kærlighed. Og man aner ikke, at denne gode Forstaaelse er det modbydeligste, vi kan byde Gud. Saa trøster man sig selv og Verden, hvor netop intet Menneske maa lade sig trøste. Saa anskaffer man falske Profeter, der siger, at alt er i Grunden godt, og Sjælesørgere, der skal bevæge de ulykkelige til endelig at holde inde med deres Lidelser, men for Kristi Skyld bære dem og tro, at Verden dog er Guds Verden, d.e.: man mener, at Gud dog er denne Verdens Gud, og ikke dens Dommer, dens Ophæver, dens Forløser.\nFilosofi, Apologetik, Teologi og Sjælesørgerpraksis, altsammen skal det tjene til at paavise, hvorledes man kan se Orden ind i Tingene, til at overbevise Mennesker om, at saaledes maa det være, for ellers: hvem kan saa tro Gud?\nVed kristelige Forklaringer og Bortforklaringer af Virkeligheden lever man vel, mens den fattige Jesus gaar foragtet omkring med Guds Barmhjertighed, som Mennesker ingen Brug har for.\nDe Kristne var engang de foragtede, ynkelige og elendige, nu konkurrerer vi mod Verden i at være os selv nok, i at kunne undvære Gud og hans Retfærdighed. Maaske førte Gud dengang Krig mod Menneskene, mens han nu trækker sig tilbage fra dem. I hvert Fald: nu er de Kristne meget levedygtige, ja, det at være Kristen og at være levedygtig er blevet ét og det samme. Elendige, uduelige, til Spot i Verden saa vel hos de æstetisk betragtende som hos de viljestærke handlende - det var, nej, det er for Resten ogsaa nu at være Kristen.\nJeg haaber ikke, nogen skal blive fornærmede over min Tale; jeg anklager jo ingen for at være Kristen. - Man vil indvende mod mig, at det er skruet at tage det saadan. Men jeg siger nu heller ikke, at vi tager det saadan, langt mindre, at vi skal tage det saadan. Jeg siger end ikke, at vi er Kristne. Hensynet til vor Ret til at bruge dette Navn, glemte jeg under Udarbejdelsen af Foredraget.\nVort kristelige Ideal er Styrke, borgerligt, moralsk, religiøst o.s.v. Man véd jo nok, at det er de gode, ædle, stærke Mennesker, der er mest ved. Det er i hvert Fald de mest værdifulde for Samfundet og Sammenholdet. Hvor naturligt da at betragte det som en Selvfølge, at Gud er af ganske samme Mening. Det ligger uden for mit Emnes Rammer at udtale mig om, hvordan man opbygger og opretholder et Samfund, og hvem der er dygtigst til det. Det var maaske med Urette, at de første Kristne betragtedes som uduelige, ja skadelige Medlemmer af Samfundet, men maaske staar det dog i Forbindelse med, at alt hvad et Menneske bygger op, bygger det op mod Gud, og til Kampen mod Gud duede de Kristne dengang ikke.\nSom en rent parentetisk Bemærkning - min private Mening er jo ganske ligegyldig - maa jeg hellere sige, at jeg uden kristelige eller andre Bagtanker har mere til overs for det gamle Svin Fjodor Karamasoff hos Dostojevski end for én af vor Tids moralske og kristelige Personligheder. Ganske vist kunde han begaa nedrigere Ting mod mig end de kristelige Personligheder vilde nedlade sig til. Men til Gengæld er han ikke halvt saa bedærvet, og jeg er da sikker paa, at det er et Menneske jeg har med at gøre.\nMennesker i Opløsning har man halvt Dostojevskis Personer. Og saa har man bildt sig ind, at det i Modsætning til dem gælder om at holde sammen paa Ingredienserne, redde Personligheden - og det gør det selvfølgelig ogsaa i Samfundet og i den borgerlige Moral -, men denne Opfattelse grunder i Troen paa, at Mennesket i Grunden er rask, at Mennesket i Personlighedens Dyb rummer de lægende Kræfter, eller med andre Ord, at Syntesen er hos Mennesket og ikke hos Gud, at det er en forbigaaende Sygdom og ikke en Sygdom til Døden, Mennesket lider af, at Gud altsaa ikke fører Krig med Menneskene og, at Menneskene, om de end ikke er i Paradiset, saa dog sidder inde med Nøglemagten.\nMennesket i Opløsning er ikke den syge, i Modsætning til den faste Personlighed, der tilsyneladende heldigt kæmper mod Sygdommen til Døden, men han er syg af og til Gud, mens "det sunde Menneske" intet aner om Sygdommen - om Gud. Man vil indvende, at saavel Fjodor Karamasoff - jeg vælger med Vilje den mest utiltalende af Dostojevskis Personer - som Nietzsches, Overmenneske, der begge er uden Principper, netop derved er emanciperede fra Gud og er knebet udenom hans Herredømme. Men man kan ikke tage grundigere fejl: netop Mennesket uden Principper er helt henfalden til Sygdommen til Døden, til Gud, og her eller hisset ender det i hans Vold. Vore moralske og religiøse Principper - og hvilke andre Sandhedskriterier vi maatte sidde inde med - er vort vigtigste Forsvarsmiddel overfor Gud. Naive Mennesker tror, det vil være saa dejligt at være uden Principper - det tror i hvert Fald alle Farisæere og røber derved, at de er Hyklere - men det forholder sig ganske modsat: Livet uden Principper, uden Syntese, uden at forsøge at indbilde sig, at man er hos sig selv, det er: i Paradiset, naar man er her paa Jorden, uden at værge sig mod Virkeligheden, mod Gud, der er vor Sygdom til Døden, det er den Lidelse under Sandheden, vi alle gaar udenom. Derfor raaber vi paa Syntese, paa Sammenhæng mellem Religion og Moral, paa Sammenhæng mellem vore Værdier og Guds Bedømmelse. Og har vi faaet konstrueret en Sammenhæng, saa er vi tilfredse. Saa er det dog Løgn, det, som onde Tunger hvisker: at Syntesen, det egentlige Menneske, at Freden og Harmonien kun skulde være hos Gud, og at det derfor staar skralt til med vor frie Vilje, der dog er vort Haab og Trøst, og som Følge deraf ogsaa med vor Omvendelse og den paafølgende Befæstelse af Sejren: Helliggørelsen! Saa er det en gudsbespottelig Overdrivelse, at det eneste, vi Mennesker trænger til og kan hjælpes af, er en ny Skabelse, som vi vel at mærke ikke er Herre over, at det, hele Verden trænger til, er alle Tings Genoprettelse, at Paradokset med andre Ord ikke har sin Løsning i vor Tidsold, at det virkelige Menneske er den opstandne Kristus, at Gud vil Menneskets Død, som han vilde Kristi, at Kristus er i Dødskamp til Verdens Ende og, at det kun i Himmelen og sandelig ikke hos os er sandt, at han, naar han kæmper Guds Kamp mod os, tillige kæmper for vor Indgang i Paradiset.\n"Det være nu som det være vil med alt dette, Idyllen, Visheden, Trygheden og Glæden har dog ogsaa sin Berettigelse, sin Sandhed". Jeg vil gerne vide hvor, hvis det er sandt, at Gud fører Krig mod Menneskene, at Menneskene ikke er i Paradis og end ikke véd andet om Nøglerne end, at de er hos Gud. Hvor Visheden er, der er Søvnen, og hvor der soves, der er Kristus glemt - Kristus, som vi jo kalder Vejen til Gud! Ja, i vor Sandhed eller rettere: i vor Løgn om Gud, dér hører Idyllen, Visheden, Freden, Glæden og Trygheden hjemme, men heller ikke andetsteds. Hvor Gud ikke er, der er Idyl; der vaager man ikke med Kristus, men overlader ham til sin Skæbne, som den Ulykkesfugl han er - og det gør man selvfølgelig bedst og grundigst ved at kalde ham Konge og Frelser, Ven og Broder.\nSaa er da Sandheden den, at der staar en stadig Kamp mellem Gud og Mennesker om Magten. Denne Kamp kan kun ende men den ene Parts absolutte Sejr og den andens ligesaa absolutte Nederlag. Enten kommer Gud i vor Vold eller vi i hans, enten bliver Gud afhængig af vort Forgodtbefindende (vore Sandheder og Normer), eller vi af hans. Ethvert Forsøg paa at sige denne Sandhed indeholder i sig - det maa helst siges igen - et Forsøg paa at gøre den til Usandhed, et Forsøg paa at bringe Orden i Tingene, at skaffe Ligevægt og berolige sig selv og andre med, at man har overskuet Elendigheden.\nVor Kamp mod Gud er vort Forsvar mod Sandheden, mod Virkeligheden, mod Sygdommen til Døden, som er vor Virkelighed. I denne Kamp er vi alle Deltagere - hvad Under da, at Guds Tale om Syndernes Forladelse, om Helbredelsen fra Grunden, er os en fremmed, en overflødig Tale.\nLad os til Slut vende tilbage til Begyndelsen, at dette ikke er en opbyggelig Tale, men slet og ret Sandheden om vort Forhold til Gud. Og man kan diskutere om mange Ting, men det er en af vor Tids Grinagtigheder at tro, at man ogsaa kan diskutere om Sandheden. Sandheden kan man afvise, men hvis man blot har den ringeste Respekt for Sandheden, overlader man den ikke til Diskussion af Godtfolk og gode Folk.\nHeller ikke vilde det være rigtigt af mig at opfordre Dem til at strenge Dem an, at blive ængstelige, lidenskabelige o.s.v. over denne Sandhed. Det er mest konsekvent ogsaa teoretisk at behandle de kristelige Formaninger, som vi alle gør det i Praksis: foragte dem.\nEn uhyre Misforstaaelse vilde det være, om vi sluttede saaledes: nu skal vi altsaa ikke kæmpe paa Liv og Død med Gud, ikke nære Mistillid til ham, men overlade til ham at administrere Nøglerne. Herom er Talen nemlig ikke. Det vilde blot være en ny, om muligt endnu mere raffineret Maade at kæmpe mod Sandheden paa.\nHvordan kommer vi da i Forhold til denne Sandhed, om det ellers er Sandhed? Denne Sandhed kommer vi ikke i Forhold til. Denne Sandhed kan man nemlig ikke redde sig for, heller ikke ved at komme i Forhold til den. Al saadan Tale er lutter Udflugter: vi er i Forholdet. Vi véd jo meget godt, at den bedste Maade at neutralisere Sandheden paa er at give sig til at gøre noget ved den, noget praktisk, dreje den om til Opbyggelse, til Bestyrkelse, til Løgn.\nHvad er da Resultatet, om Sandheden faar fat paa as? Det besynderlige, at vi tjener ikke noget derved. Syndernes Forladelse og vor Visdom er absolutte Modsætninger nu og saa længe Verden staar. Nøglemagten, Syndernes Forladelse, Guds frie og friblivende Maade, der gør alle Ting nye, dem vil vi tage og have som vor Ejendom, men ikke lade os give og ikke stadig tigge om. Det Løfte, Gud giver os om Paradis, det vil vi ikke nøjes med og ikke tro paa, derfor, som vi begyndte med at sige det, skal Paradiset enten ikke være, eller ogsaa skal det være her.\nOg saa til allersidst kun dette: Man vil formodentlig spørge mig om, hvad Nytte det under disse Forhold kan være til at holde Foredrag om Sandheden. Vi forvender den jo straks til Løgn. Jeg kan atter her henvise til Indledningen, men jeg kan ogsaa svare saaledes: da det nu er denne Sandhed og denne Løgn, vi Mennesker har med at gøre, hvad kan vi da andet end uden alle Pretensioner sysle dermed?


Vi har taget en rundtur på man mest populære danske casinoer og fashionabel hvilke spil de angiver som man mest populære. Ikke alle casinoer ranker efter popularitet, men ofte er det de populæreste spil spil der står øverst på deres hjemmesider. Mange af stederne følger der gratis spins ellers gratis penge med hvis du er ny kunde. Det er utvivlsomt at Starburs t er Danmarks suverænt populæreste spilleautomat. Du finder den i toppen af alle de casinoer vi har besøgt og det kan vi under forstå. Spillet er voldsomt vanedannende inklusive de mange små løbende gevinster plus de mange bonusrunder.\nKommercielt indhold. Min Regler og betingelse gælder. Spil ansvarligt. Spilleautomater er plus har altid været populære. Et antagelig hit i spillehallerne og helt antagelig også et af de spil, hvordan trækker allerflest gæster i et kasino. Har du også lyst til at spille på automaterne? Springer du på fordi, du ikke helt ved hvor, du gør?


Nyheder Kommunen sætter erhvervsgrund tæt på Rønne til salg\nKommunen sætter erhvervsgrund tæt på Rønne til salgValgt i øjeblikket\nBRK Nyheder Kommunen sætter erhvervsgrund tæt på Rønne til salg\nKommunen sætter erhvervsgrund tæt på Rønne til salg\nTæt på Rønne centrum udbyder kommunen nu den sidste kommunale byggegrund, der er udlagt til erhvervsformål. Tilbud fra interesserede ejere skal være kommunen i hænde senest den 27. august.\nBornholms Regionskommune oplever for tiden meget stor efterspørgsel på byggegrunde til både private- og erhvervsbyggerier, og kommunen udbyder nu den sidste kommunale byggegrund, der er udlagt til erhvervsformål tæt på Rønne centrum. Der er tale om matr.nr. 225a Rønne Markjorder, som ligger på adressen Ved Lunden 7 og har et areal på 9.718 kvadratmeter. Mindsteprisen for grunden er sat til to mio. kr.\nGrunden ligger omkredset af andre erhvervsgrunde, og den centrale placering og grundens størrelse giver mulighed for mange forskellige typer erhverv. Dog skal en eventuel køber være opmærksom på, at der er påvist jordforurening på to tredjedele af grunden, hvilket blandt andet betyder, at der ikke må opføres boliger. Til gengæld er det en grund, der er oplagt for erhverv såsom; forskellige håndværk, mindre industri eller detailhandel med varegrupper, som har brug for særligt meget plads for eksempel biler, tømmer, byggematerialer, planter, havebrugsvarer, møbler eller køkkenelementer.\nKommunen tilbyder råd og vejledning\nEr man interesseret i grunden og har et byggeprojekt i tankerne, kan der hentes råd og vejledning hos kommunens BYG Kundecenter på tlf. 56 92 21 16, eller via mail: byg@brk.dk.\nKommunes Planafdeling kan være behjælpelig med en vurdering af et eventuelt projekt i forhold til lokal- og kommuneplan. Planafdeling kan kontaktes på plan@brk.dk. Det anbefales, at der tages kontakt senest 14 dage før, købstilbuddet skal være indsendt.\nFristen for at indsende købstilbud er den 27. august 2021 kl. 12.00. Købstilbud kan sendes via mail til: Koebogsalg@brk.dk eller som fysisk post til: Køb og Salg, Fabriksvej 31, 3700 Rønne. Mrk. " Købstilbud Ved Lunden 7 i Rønne".\nSe udbudet af Ved Lunden 7 klik på linket: Bornholm - Ejendomme til salg (niras.dk)


Regeringen skal lytte til de øvrige politiske partier - politiken.dk\nRegeringen skal lytte til de øvrige politiske partier\nGenåbningen kræver samtale. Mellem såvel politikere, borgere og personale som mellem regeringen og de øvrige politiske partier.\nStatsminister Mette Frederiksen under pressemøde i statsministeriet, hvor hun offentliggjorde, at tallene for indlagte er så lave, at Danmark kan genåbnes li\nStatsminister Mette Frederiksen under pressemøde i statsministeriet, hvor hun offentliggjorde, at tallene for indlagte er så lave, at Danmark kan genåbnes li Foto: Philip Davali/Ritzau Scanpix\nLeder 14. apr. 2020 kl. 20.58\nCoronaepidemien har ikke ramt Danmark så hårdt som frygtet. Færre end forventet er smittet, færre er indlagt, antallet af covid-19-patienter i respirator langt fra det frygtede maksimale, og færre end frygtet er døde.\nDet går så godt, at genåbningens første fase kan blive større og mere omfattende, lød budskabet fra statsminister Mette Frederiksen tirsdag eftermiddag.\nIndtil da havde genåbningen kun inkluderet de yngste børn i folkeskolen og børn i daginstitutioner, men nu genåbner dele af sundhedssystemet også, sagde statsministeren, ligesom hun vil forhandle med de øvrige politiske partier om, hvilke dele af samfundet der skal genåbnes før forventet.\nDrop investeringer i Kina: Naturligvis er det uetisk at investere i et undertrykkende diktatur\nJeppe Kofods nye udenrigspolitik: Handlingslammelse\nTo-tredjedele af dyreriget er forsvundet de sidste 50 år. Og alligevel ryster vi bare på hovedet


Undersøgelse viser at gravide spiser for lidt jod | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nUndersøgelse viser at gravide spiser for lidt jod\n12. juli 2013 - kl. 12:19 - af Henrik Christensen\nMange gravide er ikke opmærksomme på at få jodtilskud under graviditeten, og 15 pct. har et jodniveau langt under det anbefalede niveau, viser en undersøgelse fra Aalborg Universitetshospital. Det kan have alvorlige konsekvenser for hjerneudviklingen hos fostret og det nyfødte barn.\nSå snart graviditetstesten viser to streger, søger mange gravide råd om deres kost, men der er et hul i de officielle vejledninger, for der står intet om jod, mener forskere fra Medicinsk Endokrinologisk Afdeling og Gynækologisk-Obstetrisk, Aalborg Universitetshospital.\nDe har undersøgt jodindtaget hos en repræsentativ gruppe af gravide, og urinprøver viser, at jodniveauet hos de 15 pct. kvinder, der ikke tog vitaminpiller med jod, lå væsentlig lavere end det anbefalede niveau for gravide.\n–Der er officielle anbefalinger hvad angår folinsyre, D-vitamin og jern, og ofte får gravide dem gennem en kombinationspille. I nogle tilfælde indeholder pillen jod og i andre tilfælde ikke. Jeg tror ikke, at nogen af kvinderne i vores undersøgelse var bevidste om, hvorvidt de fik jod eller ej gennem deres vitaminpille, siger professor og overlæge ved Medicinsk Endokrinologisk Afdeling Peter Laurberg.\nJodmangel kan forringe intelligensen\nForskerne mener, at jodtilskud bør indgå i sundhedsmyndighedernes anbefalinger, fordi flere internationale undersøgelser tyder på, at selv lettere jodmangel kan have alvorlige konsekvenser for hjerneudviklingen hos fostret og det nyfødte barn og påvirke både indlæringsevner og intelligens.\n–Man bruger jod til at danne stofskiftehormoner, og under graviditet har man et øget jodbehov. Dels fordi skjoldbuskkirtelen producerer mere stofskiftehormon og derfor skal bruge mere jod, og dels fordi man udskiller en større mængde jod. Generelt har stofskiftehormoner enorm betydning for fostrets hjerneudvikling. Hvis der ikke er jod nok, bliver der ikke dannet stofskiftehormoner nok, siger læge og ph.d. studerende ved Medicinsk Endokrinologisk afdeling Stine Linding Andersen.\nJodniveau langt under det anbefalede niveau\nI alt har 245 gravide nordjyske kvinder deltaget i undersøgelsen. De har udfyldt spørgeskemaer om deres kost og helbred, og forskerne har analyseret urinprøver og undersøgt indholdsstofferne i de kosttilskud, som kvinderne tog. Undersøgelsen viste, at 84 pct. af kvinderne tog et kosttilskud med jod, knap 12 pct. tog et kosttilskud uden jod, og den resterende del tog ingen kosttilskud. Resultaterne er netop publiceret i tidsskriftet Danish Medical Journal.\nSelv blandt de kvinder, der spiste vitaminpiller med jod, var jodniveauet generelt lavere end det anbefalede niveau for gravide, som ligger på 150 mikrogram. Jodniveauet hos kvinderne i undersøgelsen lå i gennemsnit på 109 mikrogram hos de kvinder, der fik jod gennem deres vitaminpiller, og på 68 mikrogram hos de kvinder, der ikke fik et jodholdigt kosttilskud.\n–Undersøgelsen tyder på, at man helt generelt kan overveje at øge mængden af jod, der tilsættes salt, men at det er specielt vigtigt, at gravide og ammende vælger kosttilskud, der indeholder jod. Der er stadig brug for flere undersøgelser for at finde det optimale niveau, for både for lidt og for meget jod kan være skadelig, siger Peter Laurberg.\nEmail en kopi af 'Undersøgelse viser at gravide spiser for lidt jod ' til en bekendt


Den Korte Avis | Italien: Verdens ældste bank står foran redning\nItalien: Verdens ældste bank står foran redning\nItalien har på det seneste været i offentlighedens søgelys som vært ved G7 – senest topmødet 26. – 27. maj 2017 med bl.a. deltagelse af Donald Trump i Taormina på Sicilien.\nBillederne fra møderne viser Italien fra den bedste side, men bag idyllen er der problemer.\nDet indgår i drøftelserne, at med henblik på at imødekomme likviditetskravene vil den italienske regering garantere obligationer til en værdi af 11 milliarder euro.\nFabrizio Pagani, der på vegne af det italienske økonomiministerium, Ministero dell’Economia e delle Finanze, deltager i rekonstruktionsbestræbelserne, har i marginen af en investeringskonference den 24. maj 2017 udtalt, at ”det er et spørgsmål om dage, før der foreligger en godkendelse fra EU”.\nEn del af baggrunden for krisen i Siena er den stresstest, som den europæiske centrale bankmyndighed, ESA, gennemførte i 2016 af de største europæiske banker. Hovedparten af bankerne, herunder svenske og danske banker som Nordea og Danske Bank, klarede sig pænt i testen. Italienske banker derimod er i vanskeligheder. Blandt andet er Italiens og verdens ældste bank, Banca Monte dei Paschi di Siena fra 1472 med 26.000 ansatte, truet af konkurs.\nItalien har generelt meget svage banker. De har i årevis udlånt uden fornøden sikkerhed, og Italiens økonomi har i mere end 15 år været i stagnation. Det startede før finanskrisen og er blevet accelereret af krisen. Italienske banker har dårlige udlån for 360 mia. euro, og de har kun hensat halvdelen af dette beløb til imødegåelse af tab.\nDet har været helt umuligt for Banca Monte dei Paschi di Siena at imødekomme likviditetsbehovene ved at rejse ny ansvarlig kapital på det almindelige marked, og hvis ikke der gribes ind, er der overhængende risiko for at verdens ældste bank ville gå konkurs.\nDet rungende NEJ til folkeafstemningen den 4. december 2016 om ændringer i den italienske forfatning tvang Renzi-regeringen til at gå af, men det styrkede heller ikke tilliden til det italienske banksystem.\nPaolo Gentiloni er premierminister i den midlertidige regering, der bl.a. skal forestå en nødvendig ændring af de italienske valglove inde næste parlamentsvalg, der ventes inden året udgang, har fra dag 1 måttet forholde sig til bankkrisen.\nEmner: Bank Italien


Fremstillingsprocessen af thermowood - Rose Croft\nForside Hjemmet Fremstillingsprocessen af thermowood\nKort sagt, så er thermowood træ, der er blevet behandlet med høj varme og vanddampe – og det er det af flere grunde. Først og fremmest gør den ekstrem høje varme og dampene, at træet ikke kan brænde. Det er simpelthen ikke muligt. Men det er ikke alt, man sørger samtidigt for, ved at fjerne sukkerstofferne, at cellestrukturen i træet ændrer sig. Ved at man gør det, betyder det, at det forhindrer muligheden for svamp. Der er altså mange fordele ved at vælge thermowood.\nFørste skridt når det kommer til fremstilling af thermowood, er, at træet skal i kontakt med utroligt høje temperatur og dampe. Her vil træet komme i en ovn, som kan hæve temperaturen til 100+ og samtidig sørge for damp. Kombinationen af høj varme og damp gør, at det forhindrer træet i at revne og det forbliver altså intakt. Temperaturen når i denne fase op til 130 grader. Denne del er for at øge temperaturen og ovntørring, og fugtindholdet i træet i ovnen er faktisk nærmest lig med nul.\nI fase nummer 2 kommer trætemperaturen helt op på 185 grader og nogle gange op på 225. Dette kan varierer alt efter hvilket træ, der er tale om. Når maks. temperaturen er nået på det pågældende træ, vil den forblive i ovnen i 3 timer – ved samme temperatur. Der er stadig masser af damp involveret i denne process, som bidrager til, at træet ikke revner under processen.\nDen sidste process indeholder afkøling samt lidt tilsætning af fugt. Temperaturen falder og dette bliver gjort i forbindelse med et spray system, der sørger for, at vand bliver fordelt. Det vil også sige, at hvor træet før havde et fugtindhold nær 0, så ender den efter denne fase på lige omkring 4 procent. Det skyldes selvfølgelig vandet, men er også en fordel, da det giver mulighed for at arbejde videre med træet.\nProcessen er altså lang, men gør samtidig, at det i sidste ende giver dig træ, der er formstabilt, kan tåle alle klimaer og samtidig stå imod det danske vejr. Specielt vejrdelen er vigtig, da lige netop det kan skifte fra time til anden i Danmark. Til sidst får du også, ved at vælge thermowood, træ der er gift- og harpiksfri. Thermowood er altså en kvalitetsbevidst og isolerende produkt, som du kan vælge.\nTidligere artikelHudpleje – brug de bedste produkter til hverdag!\nNæste artikelBluser til kvinder – sådan finder du det perfekte match!


Klage har samlet støv i halvandet år: Skole kan ikke gå i gang med hal-byggeri | Skive Folkeblad\nKlage har samlet støv i halvandet år: Skole kan ikke gå i gang med hal-byggeri\nDenne illustration viser, hvordan Friskolen i Skives nye hal (med fladt tag) kommer til at fremstå ud mod Fredensgade i Skive. Hallen vil blive »gravet ned« for at forebygge, at den kommer til at dominere og tage udsigt.\nSkive Friskoles nye idrætshal er stærkt forsinket.\nSkive Byråd godkendte en lokalplan for byggeriet i juni 2017. Naboer til skolen klagede over godkendelsen. Klagen blev derefter sendt til Planklagenævnet i Viborg. Her ligger den endnu - Planklagenævnet er ikke begyndt at behandle klagen. Den har ellers har været nævnet i hænde i mere end halvandet år.\nDet har fået Skive Kommunes borgmester Peder Christian Kirkegaard til at henvende sig til erhvervsminister Rasmus Jarlov (K).\n»Baggrunden for min henvendelse er, at vi oplever, at der er sager, som ikke bliver behandlet hos Planklagenævnet. Det er et meget stort problem,« skiver Peder Christian Kirkegaard til Rasmus Jarlov.\nChristian Højgaard, områdechef i Nævnenes Hus i Viborg, som Planklagenævnet hører under, er enig med Peder Christian Kirkegaard. Folketinget har sat 25 millioner kroner af i år til at få bunkerne hos Nævnes Hus gjort mindre. Christian Højgaard forventer, at de penge snart bliver frigivet, så Nævnenes Hus kan ansætte flere folk.\nSkive Friskole kan lovligt begynde at bygge, selv om sagen mellem Skive Kommune og klagerne ligger hos Planklagenævnet. Men det gør skolen ikke, inden sagen er afgjort.\n- Går Planklagenævnets afgørelse Skive Kommune imod, så kan vi også få lov til at rive ned, hvad vi eventuelt måtte have bygget, siger Per Andersen, formand for bestyrelsen for Friskolen i Skive.\nOmstridt efterretningschef er taget i ed i USA Omstridt efterretningschef er taget i ed i USA 0


I de dunkle lag af lyst ligger den himmelske kærlighed - Kristeligt Dagblad\n20. december 2013, kl. 11:40\nMed Lars von Triers nye film Nymphomaniac bliver den seksuelle drift som et menneskeligt grundvilkår med alle dets dilemmaer italesat. Men filmen rummer også en eksistentiel debat om, hvorvidt fornuften altid kan og bør forenes med begæret\n3 steder i Bibelen, der nævner sex:\n1. Mosebog 1,27-28: Gud skabte mennesket i sit billede; i Guds billede skabte han det, som mand og kvinde skabte han dem. Og Gud velsignede dem og sagde til dem: »Bliv frugtbare og talrige, opfyld jorden, og underlæg jer den; hersk over havets fisk, himlens fugle og alle dyr, der rører sig på jorden!«\n1. Mosebog, 1,24-25: Derfor forlader en mand sin far og mor og binder sig til sin hustru, og de bliver ét kød. Adam og hans kvinde var nøgne, men de skammede sig ikke.\nHøjsangen, 1,4: Tag mig i hånden, kom, lad os løbe!Kongen fører mig ind i sit kammer.Lad os juble og glæde os over dig,vi vil prise din elskov højere end vin.Med rette elsker de dig.\nPå filmfestivallen i Cannes i 2010 sagde den danske filminstruktør Lars von Trier, at han ville lave en pornofilm med masser af ubehagelig sex. Den film, han hentydede til, var den længe ventede og vidt omtalte Nymphomaniac, der får premiere i de danske biografer den 25. december.\nDen fulde film er fem og en halv time lang og får premiere i 2014, men den forkortede og censurerede version med en spilletid på 4 timer, som har premiere første juledag, er stadig et kraftigt og saftigt bekendtskab. Filmen er den sidste i instruktørens Depressions-trilogi, som desuden består af Antichrist og Melancholia, og som alle har skuespillerinden Charlotte Gainsbourg i hovedrollen.\nLÆS OGSÅ: Britisk avis kommer først med Nymphomaniac-anmeldelse\nDen ældre, intellektuelle ungkarl Seligman (Stellan Skarsgård) finder på en kold vinteraften filmens hovedperson, den selverklærede nymfoman, Joe, efterladt og forslået i en mørk gyde. Han tager hende med hjem, giver hende tørt tøj på og en kop te, hvorefter hun begynder at fortælle ham sin livshistorie. Igennem otte kapitler får vi historien om Joes forgrenede og mangfoldige oplevelser med sex som den bærende røde tråd, og det hele vendes med den uerfarne men belæste og dannede mand, som sætter hendes erfaringer i perspektiv med kulturhistorien.\nFor Nymphomaniac er ikke en film om sex og porno, men synes at være en film om en kvindes ensomhed og det svære ved at være et menneske i en verden, hvor man skal binde sig og forpligte sig. Man kan se hovedpersonens konflikt som det svære ved at forene en uudtømmelig lidenskab og et begær, som konstant kræver hendes opmærksomhed, med det intellekt, man som menneske fornuftsvæsen er udstyret med og forventes at leve i overensstemmelse med. Forholdet mellem instinkter og dannelsen. Men nymfomanen Joe insisterer på ikke at blive kaldt sex-afhængig, og som hun siger til den lyttende Seligman:\nMåske er den eneste forskel på mig og alle andre, at jeg altid har forlangt mere af solnedgangen, flere forunderlige farver, når solen rammer horisonten. Det er måske min eneste synd.\nDet illustrerer en måde at opleve filmen om nymfomanen Joe: Som en kvinde, der jagter en større skønhed, vildere farver på solnedgangen og det ultimativt sanselige, så det til sidst ender med at blive et misbrug.\nSelvom Lars von Triers film egentlig ikke er en film om sex, ender seksualiteten med at blive det bærende billede på det moderne menneskes konflikt og desperation over de to svært forenelige størrelser: Fornuften og lidenskaben eller lysten, der griber ind i hendes liv på en ekstraordinær måde.\nUdtrykker orgasmen den himmelske forening, altså en kosmisk forening med skabelsen, eller udtrykker den snarere magt og grådighed?\nOrdene kommer fra sexolog og sognepræst ved Ousted, Tåning og Hylke kirker, Benedikte Vejlby Baggesgaard, da hun bliver præsenteret for den scene i filmen, hvor en 12-årig Joe på sommerlejr løber afsides for at onanere uforstyrret. Her opnår hun en religiøs oplevelse i sin orgasme: Hun ser den Babylonske Skøge fra Johannes Åbenbaring og den romerske kejser Claudius kone, Messalina, som var symbol på promiskuøsitet, stå på hver side af hende, mens hun hæves op mod himlen. Benedikte Vejlby Baggesgaard har i skrivende stund ikke selv set filmen, da hun bliver ringet op af Kristeligt Dagblad for at tale om nogle af filmens hovedpunkter, som denne skribent har udvalgt.\nHvilken himmel stræber man efter, og hvilken gud tilbeder man? spørger hun retorisk og fortsætter:\nVi kunne blive bedre til at skelne mellem lyst og begær. Begær er egoet, når man bare vil have og vil have magt. Men lysten er noget helt andet, og den er ikke ego-præget. Tværtimod ser man den anden, som han eller hun er. Det kan der ikke være noget forkert ved. Det er ikke syndigt at have lyst.\nI sit arbejde som sexolog rådgiver Benedikte om forskellige måder at fortolke sine lyster og behov på, og hvordan man kan integrere dem i sine forhold, så begge personers behov bliver hørt. For en nymfoman ender ofte i sit misbrug med at blive forbruger af sex:\nOfte er der en grund til, at man ikke kan møde hinanden ægte, men ender med at forbruge sin partner.\nI Nymphomaniac får man indtrykket af, at Joe jagter det fuldkomne i form af den maksimale orgasme, som hendes veninde i teenageårene beskriver for hende på følgende måde: Den hemmelige ingrediens i sex er kærlighed. En vigtig pointe, mener Benedikte Vejlby Baggesgaard:\nMagt er det modsatte af kærlighed. Derfor er det smukt sagt af Joes veninde. Sex kan ikke stå alene. Det behøver ikke nødvendigvis at være romantisk kærlighed, men det er en kærlighed forstået som respekt for det menneske, man deler situationen med. Ellers er der ingen udveksling, for to, der har det godt, kan udveksle meget kærlighed. Men én, der mangler kærlighed, vil blot suge det til sig som et tomt kar med et hul i. For ofte er der en grund til, at man ikke kan møde hinanden ægte, men ender med at forbruge sin partner.\nI en ensom tilværelse bliver orgasmerne måske en åbning til en større mening med den tilværelse, som Joe ikke er i stand til at tage ansvaret for:\nGrundlæggende virker det til, at Joe udtrykker en stor tomhed og ensomhed. Hun ser ingen mening med livet, og der er ingen glæde ved børn, mand og arbejde. En sund seksualitet kan selvfølgelig også have mørke sider. Tantrasex handler netop om, at jo dybere i de dunkle lag i vores lyst, vi kommer, jo højere kommer vi op i den himmelske forening af ren kærlighed, for vi bliver nøgne og kan være os selv. Men vi har brug for at få øjnene op for nuancerne og alle de følelser, vi kan komme igennem. Fra vrede og aggression, alt det hører med i den seksuelle drivkraft, for vi er hele mennesker.\nLÆS OGSÅ: Danske anmeldere skamroser von Triers sexfilm\nPå internetsiden Adamogeva.dk kan unge kristne få ærlig og fordomsfri oplysning og vejledning om sex og samliv, som sidens skabere mener sagtens kan forenes med en klassisk, kristen etik. Konstitueret redaktør for hjemmesiden, Asbjørn Asmussen, genkender det problematiske forhold mellem et begær, der kan gå sine egne veje og fornuftens eller etikkens forsøg på at kontrollere den:\nHvis sex kommer til at handle om kun at få opfyldt sig eget begær, er det ikke den rigtige måde at bruge sin seksualitet på. Vi prøver at finde en balance mellem at være tro mod den bibelske etik og samtidig være tro mod os selv og vores krop og følelser som mennesker. Grundlæggende mener vi på adamogeva.dk dog ikke, at der er nogen konflikt imellem de to. Når Gud har givet os seksualiteten, har han ikke lagt den konflikt ind i sex. Men synden kan forvride vores oplevelse af det gode, som Gud har skabt. Seksualiteten for Nymphomaniacs hovedperson er dog sygelig, for hun kan ikke kontrollere den.\nFor Asbjørn Asmussen er det nødvendigt for mennesket at stræbe efter en kontrol med sin seksualitet for at forhindre, at vore drifter bliver ødelæggende for andre og for os selv i sidste ende:\nEt ord som selvbeherskelse optræder flere steder i Det Nye Testamente. Allerede i skabelsen blev vi kaldet til at tage hånd om skaberværket, både blomster, dyr og hinanden. Deri ligger beherskelsen også, at vi har ansvar til at forvalte de drifter og den krop, vi selv har. Så det er et livsvilkår for os.\nHovedpersonens begær og jagt efter tilfredsstillelse er derfor ikke nogen negativ længsel, for det handler mere om måden at tackle det på:\nDet ligger nok som en del af vores natur at længes efter noget fuldkomment. Gud skabte os som fuldkomne mennesker til et fuldkomment liv, og det er blevet tabt eller brudt ved syndefaldet. Siden den tid har vi længtes tilbage efter det paradisiske, siger Asbjørn Asmussen, og tilføjer:\nI bund og grund tror jeg, at et samleje er et glimt af, at der er noget himmelsk. Men tilfredsstillelsen udelukkende af egne behov er en skævvridning. Seksualitet er en integreret del af vores personlighed, så hvis den bliver fordrejet, er det også her, vi bliver mest sårede og ødelagte.\nHøjsangen, 1,4: Tag mig i hånden, kom, lad os løbe!Kongen fører mig ind i sit kammer. Lad os juble og glæde os over dig, vi vil prise din elskov højere end vin. Med rette elsker de dig.


Lækkert, friskbagt rugbrød med kerner og grønt - mialindholm.dk | Sundheds og livsstils blog\nJeg fik en lækker goodiebag med hjem, da jeg var til julebage hygge med 3 andre bloggere og Finax – læs mere hér. Så det indbød selvfølgelig til en omgang bagning. Jeg har været lidt i tvivl om, om jeg skulle lave de lækre gulrodsboller fra deres nye kogebog, eller om jeg skulle begive mig ud i et rigtigt rugbrød. Jeg har kun lavet stenalderbrød, så nu skulle det være. Jeg elsker hjemmelavet rugbrød! Du ved det er lækre, lune og luftige af slagsen. Det er så lækkert! Desuden giver duften af hjemmebag, en ekstra snert at hygge i hjemmet, synes jeg. Jeg har lavet et brød med inspiration fra bogen “Når du elsker at bage”, som hedder Rugbrød uden surdej – jeg brugte dog de ingredienser som jeg havde hjemme, og tilføjet lidt grøntsager i blandingen, både for at gøre dejen ekstra fugtig, for at få lidt grøntsager i, men også for at stoppe madspild. Jeg lavede den anden dag, en lækker broccolisalat, hvor jeg gemte stokken – det gør jeg altid, så den kan bruges til enten bagning eller juice, som den for resten er fantastisk til!\nDu kan med fordel selv lave dit rugbrød til julefrokosten, det vil dine gæster elske dig for!\n2 dl. 5-korn blanding\n3 spsk. nordisk tang krydderi\nHæld din 5 korns blanding op i en skål og hæld det kogende vand over. Lad det stå og trække i 20 min til kernerne er bløde. Tilføj gær, øl, kernemælk og krydderi i blandingen og rør rundt. Lad den stå, i mens du rivergulerødder og broccolistav til en råkost. Kom derefter råkost, kerner, hvedemel og rugmel i blandingen, og ælt den i 10 min. Her kunne jeg virkelig godt bruge en rørmaskine! Den er faktisk ret uundværlig, efter der er gået bagning i den, her hjemme! Jeg brugte i stedet en elpisker, som også er udmærket. Jeg sprayede min nye bageform fra Lékué med kokosolie spray fra Bodylab, kom massen op i formen og glattede den med en dejskraber. Stil den til hævning ved stue temperatur i 1 1/2 time og bag den derefter ved 170 graders varmluft, på nederste rille i 1 time og 15 min. Når brødet er færdigbagt, tager du det ud til afkøling på en rist, inden der skæres i det.\nJeg smurte mit rugbrød med Buko smøreost med krydderurter, 3 stjernet spegepølse med hvidløg, kartoffel, tangkrydderi og salt.\n// 3 stjernet spegepølse er tilsendt af Kompas Kommunikation\n7. december 2016 24. juni 2018 Mia LindholmBagværk, kager og desserter, Boller og brød, Frokost, Morgenmad, OPSKRIFTER, Til madpakkenFriskbagt rugbrød, Rugbrød\nPrevious Post Ris’n’grød\nNext Post Hjemmelavet mundgodt – 3 varianter


Slanke eller buttede piger? | Forum.woman.dk\nSlanke eller buttede piger?\nSkrevet 21. apr 2011, 16.21\nSkrevet 21. apr 2011, 16.31\nMin kæreste er også mere til piger med lidt sul på kroppen, end tynde, tynde piger, som man dårlig nok kan se.\nJeg tror faktisk de fleste drenge, er til dem, som er lidt små buttet, uden at være alt for buttet.\nJeg er ikke tynd, men jeg er heller ikke tyk. Jeg er 166 og vejer 58 kg.\nSkrevet 21. apr 2011, 17.03\nSkrevet 21. apr 2011, 17.17\nSkrevet 21. apr 2011, 18.28\nVingaard: Jeg snakker ikke om tykke piger der misunder tynde piger - for helt sikkert, det er da der nogle der gør. Og jeg er godt klar over, at man skal gøre noget for at holde sig i form, det er jeg sikker på overvægtige også gør. Men nok om dem; jeg snakker om helt normalvægtige piger, der stadig føler et pres og føler de skal være endnu tyndere for at blive accepteret: for de findes!\nOg AnneJohanne, hvis du slet ikke kan se hvad jeg snakker om, er jeg sikker på det er fordi du ikke lægger mærke til det, eller så må det være fordi du ikke synes det er noget i vejen. Og det kan jeg så ikke gøre noget ved.\nJeg ved bare at der er tusindevis af (normalvægtige) piger, der lider af mindreværdskomplekser, anorexi osv, og det er samfundet (bl.a.) der er med til at påvirke dem.\nnbw; er helt enig i, hvad du siger!\nJeg har siddet og passet på rigtig mange unge (13 år og opefter) piger, som var psykiatriske patienter pga. deres totale besættelse af krop og mad. Og hvordan de gjorde alt i deres magt for at undgå at spise mad for ikke at tage på - med efterfølgende tvangssondeernæring. De var helt overbevist om, at der var deller over alt på kroppen, til trods for menstruationsstop og underudvikling Og vi snakker helt normale, rigtig kønne piger, som klarer sig godt i skolen, kommer fra en god familie etc. - altså, med virkelig mange ting, som taler for dem. Så er jeg er slet ikke i tvivl om, at problemet er eksisterer blandt disse unge og letpåvirkelige piger.\nSkrevet 21. apr 2011, 18.38\ntror det er meget individuelt hvad de herrelige mænd bryder sig om.. Noget af os kan jo lige de der total body-builder, andre pumpede også er det jo dem som er let markeret..\nSelv er jeg ret rig på former, og det er min kæreste så meget glad for. Han elsker store bryster og runde numser..\nså TS - tror ikke du skal være bange for din brede numse (?), for som de andre siger, så er det udstråling og selvtillid der gør dig smuk\nSkrevet 21. apr 2011, 19.05\nSkrevet 21. apr 2011, 19.13\nSidst opdateret 21. apr 2011, 19.15\nSkrevet 21. apr 2011, 21.03\nSkrevet 31. jan 2021, 03.18\nHej. Jeg har en kæreste og jeg er ikke tynd jeg har noget på sidebenene, han kan godt lide mig som jeg er, tror bare det handler meget om selvtillid, jeg har ikk selv specielt meget selvtillid men jeg prøver meget hver dag og tro på mig selv. I er perfekte som i er jeg har fået det her afvide rigtig mange gange og der er også en fyr til jer der ikke har kæreste på, bare vent og tro på jer selv\n-Emma 17 år\nSkønhed Gosh Copenhagen makeup og kosmetik\nCathrinemakeup 30. nov 2021, 14.30\nkiOSKs 29. nov 2021, 13.31\nSex Komme i halsen..?\n1987-male 27. nov 2021, 01.31\nKærlighed Hvad skal jeg skrive til ham?\n1987-male 24. nov 2021, 11.28\nDit liv Gode duge til festarrangementer - hvor?\nOline1234 21. nov 2021, 22.10\nDit liv 28053 Tråde Kærlighed 17901 Tråde Skønhed 13824 Tråde Sundhed 4582 Tråde Mødre 16 Tråde Mode 10197 Tråde Studie og job 5460 Tråde Mad 4475 Tråde Kultur og samfund 1307 Tråde Snik-snak 4823 Tråde Sex 20610 Tråde Woman Søger 732 Tråde Support 1083 Tråde


Fingerløse Punkhandsker Deluxe | CDON\nFingerløse Punkhandsker Deluxe\nEr du blevet inviteret til udklædningsfest, og tænker du at tage dertil som punker fra 80´erne, så får du det perfekte punktwist med disse handsker. De er fingerløse, sorte og har cool huller langs armene. Match gerne med en sort skindjakke, nogle ni\nEr du blevet inviteret til udklædningsfest, og tænker du at tage dertil som punker fra 80´erne, så får du det perfekte punktwist med disse handsker. De er fingerløse, sorte og har cool huller langs armene. Match gerne med en sort skindjakke, nogle nitter og en cool frisure.\nFingerløse Punkhandsker Deluxe fås som et par og findes i én størrelse, voksenstørrelse. De sorte handsker er fingerløse og går en smule op på armen. På handskernes skaft er der huller i forskellige størrelser.\nSælges parvis og fås i one size (voksenstørrelse).


createx illustration - Airbrushshop Danmark\n> Airbrush & Pensel Maling>Createxcolors>Illustration Colors\nVandbaseret airbrush maling til fotorealistisk arbejde.\nUdviklet i samarbejde med Dru Blair og Tim Gore.\nFarverne kan bruges ufortyndet med 0.3mm dysesæt.\nKan fortyndes med 4011.\nFarverne er meget lysægte.\nIllustration Colors 16 varer\nTørrer mat op.\nFarverne er meget lysægte\nIllustration Colors Color Chart\nIllustration Colors Color Chart Vælg download for at åbne eller gemme filen. Illustration Colors Color Chart Vælg download for at åbne eller gemme filen.\n5080 Createx Illustration Color Wheel set...\n5080 Createx Illustration Color Wheel set 18 x 30ml Komplet sæt med alle 16 farver samt transparent base og reducer. De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5080 Createx Illustration Color Wheel set 18 x 30ml Komplet sæt med alle 16 farver samt...\n5080 Createx Illustration Color Wheel Set 18 x 60ml Komplet sæt med alle 16 farver samt transparent base og reducer. De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5080 Createx Illustration Color Wheel Set 18 x 60ml Komplet sæt med alle 16 farver samt...\n5081 Createx Illustration Primery set 6 x...\n5081 Createx Illustration Primery set 6 x 30ml Sættet indeholder følgende farver: 5050 White, 5051 Black, 5052 Yellow, 5053 Scarlet, 5059 Cobalt Blue og 5091 Reducer De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5081 Createx Illustration Primery set 6 x 30ml Sættet indeholder følgende farver: 5050...\n5081 Createx Illustration Primery set 6 x 60ml Sættet indeholder følgende farver: 5050 White, 5051 Black, 5052 Yellow, 5053 Scarlet, 5059 Cobalt Blue og 5091 Reducer De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5081 Createx Illustration Primery set 6 x 60ml Sættet indeholder følgende farver: 5050...\n5082 Createx Illustration Secondary set 6...\n5082 Createx Illustration Secondary set 6 x 30ml Sættet indeholder følgende farver: 5054 Orange, 5055 Violet, 5062 Burnt Umber, 5064 Burnt Sienna, 5065 Mss Green og 5091 Reducer. De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5082 Createx Illustration Secondary set 6 x 30ml Sættet indeholder følgende farver:...\n5082 Createx Illustration Secondary set 6 x 60ml Sættet indeholder følgende farver: 5054 Orange, 5055 Violet, 5062 Burnt Umber, 5064 Burnt Sienna, 5065 Moss Green og 5091 Reducer. De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5082 Createx Illustration Secondary set 6 x 60ml Sættet indeholder følgende farver:...\n5088 Createx Illustration Opaque Primery...\n5088 Createx Illustration Opaque Primery set 6 x 30ml. Sættet indeholder følgende farver: 5068 Opaque White, 5069 Opaque Yellow, 5073 Opaque Red, 5075 Opaque Dark Blue, 5078 Opaque Black og 4012 High Performance Reducer. 5088 Createx Illustration Opaque Primery set 6 x 30ml. Sættet indeholder følgende...\n5083 Createx Illustration Bloodline Master...\n5083 Createx Illustration Bloodline Master Set 17 x 30ml Sæt med 15 farver samt transparent base og reducer. 5083 Createx Illustration Bloodline Master Set 17 x 30ml Sæt med 15 farver samt...\n5083 Createx Illustration Bloodline Master Set 17 x 60ml Sæt med 15 farver samt transparent base og reducer. 5083 Createx Illustration Bloodline Master Set 17 x 60ml Sæt med 15 farver samt...\n5086 Createx Illustration Black & White...\n5086 Createx Illustration Black & White set 3 x 60ml Sættet indeholder følgende farver: 5050 White, 5051 Black og 4020 Reducer De bedste farver på markedet til fotorealistisk airbrush arbejde. 5086 Createx Illustration Black & White set 3 x 60ml Sættet indeholder følgende...\n5083 Createx Illustration Bloodline Type...\n5083 Createx Illustration Bloodline Type A- Set 6 x 30ml Sæt med 5 farver samt reducer. 5083 Createx Illustration Bloodline Type A- Set 6 x 30ml Sæt med 5 farver samt reducer.\n5083 Createx Illustration Bloodline Type A- Set 6 x 60ml Sæt med 5 farver samt reducer. 5083 Createx Illustration Bloodline Type A- Set 6 x 60ml Sæt med 5 farver samt reducer.\n5083 Createx Illustration Bloodline Type B+ Set 6 x 30ml Sæt med 5 farver samt reducer. 5083 Createx Illustration Bloodline Type B+ Set 6 x 30ml Sæt med 5 farver samt reducer.\n5083 Createx Illustration Bloodline Type 0...\n5083 Createx Illustration Bloodline Type 0 Set 6 x 30ml Sæt med 5 farver samt reducer. 5083 Createx Illustration Bloodline Type 0 Set 6 x 30ml Sæt med 5 farver samt reducer.


Deltager fra Middelfart i finalen i sangunderholdningsprogram | AVISEN\nDeltager fra Middelfart i finalen i sangunderholdningsprogram\n12:30 - 19. oktober 2019\nNår finalen i sangunderholdningsprogrammet ’All Together Now’ sendes på Kanal 5 lørdag den 19. oktober, kan man blandt andet glæde sig til at se Monika Miftaraj fra Middelfart konkurrere. Forud for finalen har Fredericia AVISEN talt med hende.\nMonika kæmper om at vinde førstepræmien på 100.000 kromner på den store scene foran det 100-mand store dommerpanel – bl.a. bestående af Joey Moe, Brødrene Olsen, Pernille Højmark, Maria Montell, Mike Tramp og Anna David.\nVejen til finalen har været hård, og Monika er stolt over at være nået så langt.\n“Det betød rigtig meget for mig, at komme direkte i finalen. Det var en kæmpe selvtillidsboost at få, samt at jeg fik 98 af 100 dommere til at rejse sig for mig, hvilket jeg på ingen måder havde regnet med. Jeg er meget beæret og taknemlig for det,” siger Monika.\nI programmet bliver man vurderet af 100 dommere, og det var noget af en oplevelse på flere parametre for Monika.\n“Det har været utrolig skræmmende at blive vurderet af 100 dommere, men også vildt spændende at høre hvilke holdninger dommerne har, når de fleste har forskellig musikalsk baggrund. Heldigvis gik det godt for mig, så den respons der har været, var utrolig god. Det er jeg rørt over,” forklarer hun.\nDet at deltage i All Together Now har været en stor oplevelse for Monika, som slutteligt beskriver oplevelsen.\n“Selve oplevelsen af All Together Now, var helt suveræn. Alle bag produktionen var utrolig søde, nærværende og ville en det bedste. Jeg blev tilbudt, om jeg ville gå til audition tilbage i januar måned. Jeg sprang ud i det, og det endte så med, at jeg kom med. Det hele blev filmet i maj måned, og man blev sat godt ind i programmet i forhold til sin optræden og sit “mini-interview” hvor man bliver præsenteret på tv’et, inden man går ind til dommerne. Grunden til, at jeg også meldte mig til, er jeg synes at selve konceptet om, at det kun handler om sang og performance, er mega fed. Jeg føler ikke, at man ikke bliver gjort til grin af dommerne, fordi de fleste deltager kunne synge. Udover det, skal dommerne have ros for, at de er gode til at give konstruktiv feedback til os deltagere, med en pæn og ordentligt tone. Jeg er stolt over, at have været en del af sådan et program og jeg kan faktisk kun anbefale det,” slutter Monika.\nAll Together Now-finalen vises lørdag aften klokken 21:00. Alle episoderne af All Together Now kan ses på Dplay ved at klikke her.


Danish Bible - 1Samuel 28\n28:1 P� den Tid samlede Filisterne deres H�r til Kamp for at angribe Israel. Da sagde Akisj til David: "Det m� du vide, at du og dine M�nd skal f�lge med mig i H�ren!"\n28:2 David svarede Akisj: "Godt, s� skal du ogs� f� at se, hvad din Tr�l kan udrette!" Da sagde Akisj til David: "Godt, s� s�tter jeg dig til hele Tiden at vogte mit Liv!"\n28:3 Samuel var d�d, og hele Israel havde holdt Klage over ham, og han var blevet jordet i Rama, hans By. Og Saul havde udryddet D�demanerne og Besv�rgerne af Landet.\n28:4 Imidlertid samlede Filisterne sig og kom og slog Lejr i Sjunem, og Saul samlede hele Israel, og de slog Lejr p� Gilboa.\n28:5 Da Saul s� Filisternes H�r, grebes han af Frygt og blev s�re forf�rdet.\n28:6 Da r�dspurgte Saul HERREN; men HERREN svarede ham ikke, hverken ved Dr�mme eller ved Urim eller ved Profeterne.\n28:7 Saul sagde derfor til sine Folk: "Ops�g mig en Kvinde, som kan mane; s� vil jeg g� til hende , og r�dsp�rge hende!" Hans Folk svarede ham: "I En-Dor er der en Kvinde, som kan mane!"\n28:8 Da gjorde Saul sig ukendelig og tog andre Kl�der p� og gav sig p� Vej, fulgt af to M�nd. Da de om Natten kom til Kvinden, sagde han: "Sp� mig ved en Genf�rds�nd og man mig den, jeg siger dig, frem!"\n28:9 Kvinden svarede ham: "Du ved jo, hvad Saul har gjort, hvorledes han har udryddet D�demanerne og Besv�rgerne af Landet. Hvorfor vil du da l�gge Snare for mit Liv og volde min D�d?"\n28:10 Da tilsvor Saul hende ved HERREN: "S� sandt HERREN lever, skal intet l�gges dig til Last i denne Sag!"\n28:11 S� sagde Kvinden: "Hvem skal jeg da mane dig frem?" Han svarede: "Man mig Samuel frem!"\n28:12 Kvinden s� da Samuel og udst�dte et h�jt Skrig; og Kvinden sagde til Saul: "Hvorfor har du f�rt mig bag Lyset? Du er jo Saul!"\n28:13 Da sagde Kongen til hende: "Frygt ikke! Men hvad ser du?" Kvinden svarede Saul: "Jeg ser en �nd stige op af Jorden!"\n28:14 Han sagde atter til hende: "Hvorledes ser han ud?" Hun svarede: "En gammel Mand stiger op, hyllet i en Kappe!" Da sk�nnede Saul, at det var Samuel, og han kastede sig med Ansigtet til Jorden og b�jede sig.\n28:15 Men Samuel sagde til Saul: "Hvorfor har du forstyrret min Ro og kaldt mig frem?" Saul svarede: "Jeg er i stor V�nde; Filisterne angriber mig, og Gud har forladt mig og svarer mig ikke mere, hverken ved Profeterne eller ved Dr�mme. Derfor lod jeg dig kalde, for at du skal sige mig, hvad jeg skal gribe til."\n28:16 Da sagde Samuel: "Hvorfor sp�rger du mig, n�r HERREN har forladt dig og er blevet din Fjende?\n28:17 HERREN har handlet imod dig, som han kundgjorde ved mig, og HERREN har revet Konged�mmet ud af din H�nd og givet din Medbejler David det.\n28:18 Eftersom du ikke adl�d HERREN og ikke lod hans gl�dende Vrede ramme Amalek, s� har HERREN nu voldet dig dette;\n28:19 HERREN vil ogs� give Israel i Filisternes H�nd sammen med dig! I Morgen skal b�de du og dine S�nner falde; ogs� Israels H�r vil HERREN give i Filisternes H�nd!"\n28:20 Da faldt Saul bestyrtet til Jorden, s� lang han var, r�dselsslagen over Samuels Ord; han var ogs� ganske afkr�ftet, da han D�gnet igennem intet havde spist.\n28:21 Kvinden kom nu hen til Saul, og da hun s�, at han var ude af sig selv af Skr�k, sagde hun til ham: "Se, din Tr�lkvinde adl�d dig; jeg satte mit Liv p� Spil og adl�d de Ord, du talte til mig.\n28:22 S� adlyd du nu ogs� din Tr�lkvinde; lad mig s�tte et Stykke Br�d frem for dig; spis det, for at du kan v�re ved Kr�fter, n�r du g�r bort!"\n28:23 Men han v�rgede sig og sagde: "Jeg kan ikke spise!" Men da b�de hans M�nd og Kvinden n�dte ham, gav han efter for dem, rejste sig fra Jorden og satte sig p� Lejet.\n28:24 Kvinden havde en Fedekalv i Huset, den skyndte hun sig at slagte; derp� tog hun Mel, �ltede det og bagte usyret Br�d deraf.\n28:25 S� satte hun det frem for Saul og hans M�nd; og da de havde spist, stod de op og gik bort samme Nat.


VaskeButikken.dk- Franke Frames FSX 211 TL Rustfri stål køkkenvask i rustfri stålstål, fragranit eller porcelæn.. Køkkenvaske, armaturer, emhætter-køb dem her og spar mange penge\nFranke Frames FSX 211 TL Rustfri stål køkkenvask\nFranke Frames FSX 211 TL Rustfri stål køkkenvask til nedfældning, underlimning og planlimning.\nPris: DKK 6.101,00\nListe pris: DKK 10.169,00\nVask til højre - 127.0379.087\nVask til venstre - 127.0379.143\nFranke Frames FSX 211 TL Rustfri stål køkkenvask med dryppebakke er en køkkenvask lavet i rustfrit stål. Køkkenvasken kan du vælge at montere på tre måder. Enten ved planliming, underlimning eller ved nedfældning.\nKøkkenvasken er produceret i højkvalitetsmaterialer, og designet med vægt på et minimalistisk look, der følger tidens trend. Denne køkkenvask er med til at give ethvert køkken et element af modernitet. Overløbet og topkanten bidrager også til det eksklusive og moderne helhedsindtryk af køkkenvasken, på trods eksklusivt design går producenten ikke på kompromis med holdbarhed, kvalitet og funktionalitet.\nDu får her en holdbar og funktionel køkkenvask i den bedst mulige kvalitet\nKøkkenvasken FSX 211 TL er fremstillet af i rustfri stål, og er udstyret med en stor kumme og en dryppebakke, for at give ekstra plads og funktionalitet for brugeren. Den eksklusive køkkenvask kræver desuden en skabsbredde på minimum 600 mm. FSX 211 TL kan fås i to forskellige udgave, højrevent og venstrevendt. Begge modeller er præsenteret på billederne her på siden hvor man kan vølge den ønskede retning af vasken. Køkkenvasken leveres med trykknap til løft op straineren.\nLængde total 860.00 mm\nBredde total 520.00 mm\nBredde vask 400.00 mm\nDybde vask 180.00 mm\nFindes med kumme til hæjre og med kumme til venstre udgave.


Italienere flyver bedst tiden | Trendsandtravel.dk\nItalienere flyver bedst tiden\nDet kan godt være, at Italiens nationale flyselskab er kaotisk og et stort hul i jorden rent økonomisk, så ingen tør købe Alitalia. Men ét kan italienerne til topkarakter – og det er at få deres rutefly frem til tiden og uden forsinkelser.\nMåned efter måned ligger Alitalia mellem de bedste flyselskaber i Europa, når det gælder punktlighed og præcision.\nI juni var italienerne sågar bedst i Europa, viser de seneste nye statistikker fra konsulent firmaer Flightstats. 82,15 pct. af Alitalias rutefly landede med mindre end 15 minutters forsinkelse i den forløbne måned.\nTil gengæld var den helt gal hos SAS. I maj lå det skandinaviske flyselskab på en fornem andenplads på den europæiske Top-10. Her i juni var punktligheden 10 pct. dårligere, og SAS gled ned på en femteplads med 75,29 pct. fly til tiden.\nAlitalia har løftet sig op på en førsteplads som Europas mest punktlige flyselskab.\nFlere af Europas store flyselskaber har advaret om, at vi kan forvente forsinkelser i lufttrafikken i denne sommer. Ikke helt så galt som sidste år, men alligevel.\nForklaringen er igen, at der er mangel på flyveledere i flere lande, og de skal jo dirigere trafikken på luftens travle motorveje ned igennem Europa.\nOm juni allerede har været påvirket af trafik-propper i luften, skal jeg ikke kunne sige. Men det er et faktum, at de europæiske flyselskaber var betydeligt mindre punktlige end i måneden forud.\nVerdens mest præcise flyselskab var i juni Latam fra Brasilien. Det fik mere end ni af ti rutefly frem til tiden – 90,67 pct. På den globale andenplads fulgte Sri Lankan Airlines foran ANA fra Japan.\nHer er Flightstats’ Top-10 over de mest præcise flyselskaber i juni:\nAlitalia – 82,15 pct.\nIberia – 81,24 pct.\nAir France – 75,57 pct.\nFinnair – 75,40 pct.\nSAS – 75,29 pct.\nUkraine International – 74,22 pct.\nVirgin Atlantic – 73,64 pct.\nAir Europe – 73,62 pct.\nBritish Airways – 71,49 pct.\nKLM – 71,45 pct.\nNorwegian, der i øjeblikket er i alle overskrifter på grund af sit topleder skifter, endte noget længere nede på listen.\nNordmændene er repræsenteret med to selskaber. Norwegian Air Shuttle placerede sig i juni på en europæisk 13. plads, når det gælder punktlighed. Norwegian Air International på plads 18….\nAirbnb mere ærligSpies bliver nok kinesisk\nCorona koster mindst 35 mia. kr.\nDyrere at rejse langt fra Norge\n12. juli 2019\tRejser, Trendsalitalia, flightstats, mest præcise flyselskaber i juni, SAS


New England (USA) 24. juni til 7. juli 2023 | DOF Travel\nNew England (USA) 24. juni til 7. juli 2023\nkr. 29.000 for dobbeltværelse / kr. 40.500 ved enkeltværelse / depositum kr. 6.000\nFlotte skovsangere, vanskelige skovdrosler, lange vandreture og smuk natur\nDOF Travel tilbyder nu en stortur til New England, USA fra 24. juni til 7. juli 2023. Ynglefuglene er ved at være på plads, blandt andet skovsangerne i deres flotte yngledragter, ligeså er de alpine arter inklusive Bicknell’s thrush mod nord, samt hejrer, vadefugle, terner og måger langs kysten. Udover fuglene er New England kendt for sin smukke og vilde natur.\nMed udgangspunkt i Boston er turen en rundtur gennem Massachusetts (MA), Vermont (VT), New Hampshire (NH) og Maine (ME). Turen er tilrettelagt, så vi besøger en lang række forskellige habitater. Vi starter omkring Plum Island (MA) med strande, strandenge og vådområder, kører til det vestlige Massachusetts og besøger skove og vådområder undervejs, hvorefter vi kører nordpå langs Connecticut River på grænsen mellem Vermont og New Hampshire, hvor vi besøger en række mindre lokaliteter. Vi ender i det nordlige New Hampshire, hvor vi ser efter alpine arter i White Mountains. På vej tilbage til Boston kører vi til den sydlige kyst i Maine, hvor vi bla. skal på hvaltur og besøge græslandslokaliteter. Turlederen har tidligere boet 4 år i New Hampshire og kender området godt. Turlederen fungerer også som chauffør.\nAfgang fra København tidlig morgen, ankomst i Boston om eftermiddagen lokal tid. Vi henter vores lejede minibus og kører ca. en time nordpå til Newburyport, der skal være vores base de første dage. Hvis tiden og trætheden tillader det, tager vi en fugletur lokalt omkring Newburyport.\nMed base i Newburyport udforsker vi Plum Island og de tæt ved liggende strande, vådområder og marskområder. Plum Island er den bedste fuglelokalitet i Boston området, der ses årligt omkring 250 arter, og der er altid mange arter og flere spændende fugle at se på. På denne årstid vil det være det sidste forårstræk og ynglefuglene. Vi vil forsøge at komme på tur med den lokale fugleklub en af de to første dage. Området er ideelt til at lære de almindelige amerikanske fugle at kende krydret med nogle specialiteter uden at skulle køre for meget, og samtidig komme sig over jetlag.Gode chancer for: common loon, double-crested cormorant, great blue heron, snowy egret, tricolored heron, least bittern, green-winged teal, american black duck, wild turkey, semipalmated plover, piping plover, greater yellowlegs, lesser yellowlegs, willet, least sandpiper, short-billed dowitcher, roseate tern, whip-poor-will, chimney swift, eastern phoebe, great crested flycatcher, eastern kingbird, purple martin, house wren, marsh wren, mockingbird, brown trasher, cedar waxwing, yellow warbler, american redstart, common yellowthroat, saltmarsh sparrow, seaside sparrow, bobolink.\nVi kører fra Newburyport til Holyoke i det vestlige Massachusetts, undervejs besøger vi flere mindre lokaliteter bla. Quabbin reservoir med fokus på de arter, der bliver svære længere mod nord f.eks. blue-winged warbler og praire warbler, samt hvis vi er rigtigt heldige golden-winged warbler. Vi vil også se efter flycatchers (least, alder, willow) og wood thrushes (hermit thrush, wood thrush og veery) samt ovenbird, black and white warbler, black-throated green warbler, indigo bunting og rose-breasted grosbeak. Vi slutter dagen ved Dinosaur Footprints lidt nord for Holyoke langs Connecticut river, hvor vi udover at kunne finde dinosaur spor i klipperne kan finde song sparrow, savannah sparrow, chippping sparrow og spotted sandpiper.\nVi starter tidligt og kører til Skinner St. Park, der er det mest sikre sted i Massachusetts for cerulean warbler og worm-eating warbler. Vi parkerer og bruger et par timer på at gå op på toppen af det skovklædte bjerg i jagten på disse arter. Derefter kører vi nordpå langs floden til West Lebanon, vi stopper flere gange undervejs både langs floden og i mindre skovområder. Gode muligheder for: wood duck, bald eagle, red-tailed hawk, american kestrel, scarlet tanager, red-eyed vireo, blue-headed vireo, magnolia warbler, black-throated blue warbler, yellow-rumped warbler, pine warbler, blackburnian warbler, pileated woodpecker, northern Flicker, ruby-throated hummingbird og belted kingfisher.\nFormiddagen bruger vi sammen med den lokale ornitolog Len, der i mange år har studeret canada warblers omkring Canaan, NH. Han vil tage os på tur i området og blandt mange andre fugle forhåbentlig vise os nogle flotte canada warblers. Vi slutter dagen ved Mascoma Lake, en vandretur op til Cole Pond og en aftentur ved Bog road, hvor der vil være mulighed for wilsons snipe og med lidt held også american bittern, og american woodcock.\nGode muligheder for: canada warbler, wilsons warbler, chestnut-sided warbler, northern parula, nashville warbler, louisiana waterthrush, common loon, wood duck, savannah sparrow, swamp sparrow, bluebird, yellow-bellied sapsucker, killdeer, og bobolink.\nTuren går i dag nordpå, vi fortsætter langs Connecticut river, slutter dagen i Lincoln, NH, tæt på White Mountains. Vi gør mange stop undervejs bla. ved Post Pond, Reed’s Marsh, Moore Dam og ikke mindst ved Monroe, NH, hvor vi kan være heldige af se New Hampshires eneste ynglepar af sandhill crane.\nGode chancer for: bald eagle, alder flycatcher, hooded merganser og white-throated sparrow.\nI dag kigger vi efter alpine arter. Vi starter med at lede efter Bicknell’s trush på Mount Cannon, vi tager skiliften op og går en tur rundt på toppen. Bicknell’s thrush er endemisk for New England og kræver noget tålmodighed. Desuden besøger vi Whitefield og Pondicherry wildlife refuge. Der er også gode muligheder for andre alpine arter som swainsons thrush, gray jay, boreal chickadee, yellow-bellied flycathcer, blackpoll warbler, bay-breasted warbler, white-winged crossbill, white-throated sparrow, winter wren og dark-eyed junco. Der også en god chance for at se brun bjørn her, da de ofte bruger skiløjperne til at fouragere på.\nVi fortsætter jagten efter de nordlige arter. Hvis ikke vi har fundet Bicknell’s trush dagen før, gør vi et nyt forsøg med en vandretur langs Jefferson Notch Road. Ellers besøger vi Moose bog i VT, hvor der er rimelig chance for black-backed woodpecker og spruce grouse, de kræver dog stadig noget held.\nVi kører til Kittery i Maine, og laver et par gode lange stop på vejen for at se på fugle.\nDe ene af dagene ved kysten (afhængigt af vejret) tager vi på hvaltur fra Rye Harbor i New Hampshire, det er en halvdagstur ud på havet. Der er særdeles gode chancer for hvaler bla. vågehval, pukkelhval og finhval. Selvom årstiden ikke er ideel for havfugle er der rimelig chance for at se gannet, wilsons stormpetrel og greater shearwater samt terner og måger.\nDen anden dag ved kysten starter vi med en meget tidlig morgentur til Kennebunk grassland (afgang fra hotellet klokken 03:00), hvor vi gerne skulle se upland sandpiper, whip-poor-will, barred owl, eastern meadowlark, vesper sparrow, grashopper sparrow og praire warbler. Bagefter besøger vi Scarbourough marsh, der huser både saltmarsh sparrow og nelsons sparrow samt vadefugle og hejrer.\nKittery huser i øvrigt New Englands største Outlet Mall, så hvis nogle deltagere ønsker at bruge en halv dag til at shoppe billigt tøj og sko, kan det arrangeres.\nVi bruger formiddagen til at se efter vadefugle, ænder, måger og terner bla. rosenterne langs kysten, desuden ser vi efter mississippi kite, der de seneste år har ynglet med ganske få par i New Hampshire. Om eftermiddagen kører vi mod Boston med afgang mod København om aftenen.\nAnkomst til København omkring middag.\nTuren er rimelig fysisk anstrengende, da der vil være flere dage med lange vandreture på mindre stier i ujævnt og ind imellem bjergrigt terræn. Specielt i det nordlige New Hampshire er vi ude i den vilde natur med langt mellem byerne, og standarden af hoteller, mulighederne for at købe mad, og internet adgang er ikke nødvendigvis så gode som i resten af USA.\nMed den nuværende dollarkurs og 14 deltagere er turens pris ca. kr. 29.000 pr. person. Prisen dækker delt dobbeltværelse, flyrejse, rundtur i minibus, overnatninger på hoteller af god til rimelig standard, adgang til alle parker samt alm. DOF Travel service. Morgenmad er alle dage inkluderet, men ellers er alle måltider for egen regning. Vi gør stop hver dag for at købe drikkevarer, frokost og middagsmad. Det er forholdsvis billigt at spise på restaurant/cafeteria i USA, men valgmulighederne er muligvis ikke så store, når vi kommer langt mod nord. Prisen ved enkeltværelse er 40.500 kr. Danske statsborgere behøver ikke visum til USA*, men skal have en indrejse-godkendelse (ESTA), der udfyldes online og p.t. koster USD 20 (ca. kr. 140). Denne udgift er ikke inkluderet.\n*) Danske statsborgere, der har besøgt visse lande på eller efter en bestemt dato, behøver visum til USA. Tjek i god tid f.eks. på https://www.cbp.gov/travel/international-visitors/visa-waiver-program.\n”Visse lande” er p.t. Iran, Irak, Nordkorea, Sudan, Syrien, Libyen, Somalia og Yemen. ”Bestemt dato” er p.t. 1. marts 2011.


Om 3L entreprise - 3L Entreprise A/S\nSamtidig med at kravene til byggeriet skærpes inden for blandt andet miljø, styring og budgettering, stiger kompleksiteten af byggeprocessen også. Byggeri er i dag blevet en meget kompliceret udfordring med mange involverede og stramme deadlines.\nDet gælder for eksempel nybyggeri inden for detailhandelen, hvor det kan koste dyrt i tabt omsætning, hvis åbningen skal udskydes. Det gælder også boligbyggeri, hvis det for eksempel er renovering, der ofte kræver en ekstraordinær grad af logistik.\n3L Entreprise skærer igennem med effektiv styring, en forudseende allokering af ressourcerne og løbende opfølgning, så projektet bliver på sporet. Det komplekse bliver enkelt takket være en unik kombination af kompetencer og praktisk erfaring.\nBank: Handelsbanken, Amailiegade 3, 1256 København K\nKlik her for at downloade vores præsentation som PDF-fil\n© 2019 3L Entreprise A/SWebdesign : 1437.dk


Sex Med Datter Dejlige Kvinder / Sex Hjemmesider\nWillodean Aguirre 29/09/2017 29/09/2017\nJeg er en pige på 13 (Snart 14), og jeg har ofte sex med min lærer. Det begyndte for ca. 3 måneder siden, og vi gør det ca. om ugen. Han er bare vildt dejlig, og helt normal. Jeg havde gået med en masse tanker i lang tid, om at jeg var forelsket i ham osv. Så en dag tog jeg mig sammen og sagde til ham at jeg følte noget. Her er den ægte vare: Se de smukke, nøgne kvinder - fotograferet af kvindelig fotograf. Del på Facebook. Se billederne: Prins Henrik bisættes. Fredensborg mindedes Prins Henrik. Syg Prins Henrik nu på Fredensborg Slot. Her er deltagerne til Melodi Grand Prix Melindas M-skål spreder kropsglæde og juleglæde. 2. 6. - Ashley Graham står frem med sin mor om et nyt koncept, som der byder på lækkert badetøj til kvinder i alle dejlige størrelser.\nMen mange mænd faktisk sætter pris på en kvinde, som nyder en god burger og en gang fritter uden bestik og overvejelser over, om hun ser feminin ud. Jeg havde forventet at han havde grint lidt, men han tog bare rundt om min hofte og sagde at ham også havde følt sådan. Én årsag til spiseforstyrrelse og depression. Linjer og afsnit ombrydes automatisk. Dronningen i guldkaret gennem København. Efterlyst internationalt som bagmand: Hun så godt ud, var i god form, slank og veltrænet. Overraskende opråb fra rigmand kendt som 'oraklet fra Omaha':\n- hvordan de har det? I en ny bog åbner de op for det, de aldrig taler med deres kvinder om modne, danske mænd? Fire hemmeligheder om sex, ensomhed, kvinder og tro årig piges køreprøve ødelagt af politiet: 'Min datter gik i chok, og hun sad bare og knuede om rattet'. likes. Gik ned med. 5. - Sexappeal kommer indefra men ses udefra, men hvordan opfattes sexappeal hos mændene og hvad er det egenligt der gør kvinder sexede i deres øjne? Læs med her. Husk på, at når du elsker og bliver elsket, stråler du langt væk af dejlige vibrationer, som alle nyder godt af. Og du kan få det. 5. - En interesseret kvinde gør, hvad hun kan, for at vise sine bedste sider frem. Hun vil derfor ofte 'præsentere sin krop' ved at svaje i ryggen og vippe numsen ud, så den bliver mere synlig. Der er tale om et urinstinkt, som fortæller hende, at hun må præsentere barm og bag bedst muligt (tak skal du have..\nDet er hverken frækt eller hyggeligt at prutte foran din bedre halvdel. Kontaktfulde øjne — Et af de vigtigste redskaber for en dyb, seksuel kontakt er at kigge hinanden i øjnene og få fornemmelsen af at kigge ind bag facaden. Prisuddeling gik fuldstændig over gevind: Efterlyst internationalt som bagmand: Danmark kåret som verdens bedste retssamfund. Nu er Sofie Lindes barselsvikar fundet. Hvis vi er desperate efter at få en mand, vil vores gestik afsløre det. Han er den første jeg nogensinde har haft sex med, men det er fuldstændigt vidunderligt. En bøvs er hverken feminin eller særlig sexet. Det kan være rigtig svært at sige fra over for nogen, som er så meget ældre og mere erfaren end en selv og som oven i købet har ansvaret for en i skoletiden. Jeg ved godt, du ikke har bedt BørneBrevkassen om et egentlig svar, men jeg har nu alligevel lyst til at skrive til dig, sex fyn dating community tanker jeg gør mig, efter at have læst nøgenhed sm dating brev.\nDu er stadigt teenager og kan hurtigt blivet grebet med, men det er dit liv og hvis du vil forsætte så gør det! Det samme gør mange kvinder. Men mange mænd faktisk sætter pris på en kvinde, som nyder en god burger og en gang fritter uden bestik og overvejelser over, om hun ser feminin ud.\nen dating liderlige damer