Forskningsstrategi - PDF\n1 Forskningsstrategi Strategiplan for udvikling af forskningen ved Aalborg Sygehus Aalborg Sygehus er et af landets største sygehuse. Sygehusets primære opgave er at sikre behandling og pleje af høj kvalitet, hvilket kræver udvikling baseret på videnskabelig evidens. Forskning indtager en helt central rolle i denne proces, hvor man ved erkendelse og frembringelse af ny viden kan implementere og forankre denne viden i behandlingen. For at være konkurrencedygtig og bevare et højt klinisk niveau er det nødvendigt, at Aalborg Sygehus opprioriterer forskningen. En stor forskningsmæssig indsats er desuden nødvendig for at kunne tiltrække og fastholde kvalificeret personale. Forskning og uddannelse er således kerneopgaver for sygehusene på linie med selve patientbehandlingen. En funktion for Aalborg Sygehus som universitetshospital indebærer: 1. Organisation sammen med Det Sundhedsvidenskabeligt Fakultet ved Aarhus Universitet. 2. Stort omfang af videnskabeligt arbejde 3. Teoretisk og praktisk uddannelsesvirksomhed 4. Professorater og lektorater 5. Landsdelsfunktion indenfor en række medicinske specialer. Der er et stort ønske om at udvikle forskningsområdet ved Aalborg Sygehus. Det er givet at Aalborg Sygehus koncentrerer sig om specielle kompetencer og at disse kompetencer giver potentiale for at udvikle sig indenfor en række områder. Strategien har således til formål at skabe fokus på udviklingen af forskningen ved Aalborg Sygehus, at præsentere relevante analyser for denne udvikling og udvikle et koncept for hvordan forskningen ved Aalborg Sygehus skal udvikles og gøres mindre sårbar. Strategisk hensigt Den strategiske hensigt er at udvide forsknings- og uddannelsesressourcerne på Aalborg Sygehus således at: en universitetssygehusstatus i Aalborg kan udvide og forstærke forsknings- og uddannelseskapaciteten på Aarhus Universitet, Århus Universitetshospital og på Aalborg Sygehus, der dermed kan dannes basis for en udvidet sundhedsvidenskabelig indsats i hele det nord-vestlige Danmark i tæt samarbejde med de to universitetsmiljøer i Århus og Aalborg. Organisering af forskning ved Aalborg Sygehus Nedenstående model, der er baseret på velkendte vækstmodeller, vil være grundlag for ledelse af forskningen ved Aalborg Sygehus.\n2 Figur 1. Model for forskningsudvikling og vækst. Pilene adskiller 4 faser, hvor den sidste fase igen kan udmunde i tre faser/modeller. Faserne vil have forskellig varighed, der afhænger af input, kontekst og forskningsledelse Aalborg Sygehus befinder sig p.t. ved pilen mellem fase 1 og 2, hvilket bekræftes af den nuværende status og initiativer samt forholdet mellem FoU-omkostninger og diverse output parametre. Specielt fase 2 (vækst og synliggjort forskning) er ressourcekrævende. Fase 2 og 3 vil kræve ledelse og styring m.h.p. at udnytte de økonomiske ressourcer optimalt. Ledelsen skal sikre balance mellem indhold, proces og kontekst. Med figur 1 in mente er en ledelsesopgave at have fokus på minimering af sårbarhed og tilfældigheder. Forskning kan foregå på flere niveauer spændende fra forskning udført af ét individ selvstændigt, udført af en forskningsgruppe, i forskningsenheder eller indenfor grupper, der har en særlig prioriteret status på institutionen og internationalt (såkaldte forskningsflagskibe). Forskningen bliver mindre sårbar, hvis flere erfarne forskere er tilknyttet i et netværk. Den individbaserede forskning er særdeles sårbar, da den vil forsvinde sammen med personen. Ligeledes er forskningsgruppen med en eller kun få ressourcepersoner sårbare. Forskningsenheden og i særdeleshed forskningsflagskibet er mindre sårbart, da de vil være i stand til at overleve på trods af at en eller flere ressourcepersoner mister tilknytning til forskningsaktiviteterne. De store enheder vil også kunne udføre bredere (multidisciplinær) forskning og har bedre muligheder for at skaffe finansiering. Herudover er det ofte i tværfaglige grupper at forskningsgennembrud sker. Strategien for udviklingen af forskningen ved Aalborg Sygehus sigter mod en udvikling i retning fra individ til flagskib eller med andre ord fra en grundlæggende fase til en stabil fase på et højere niveau. Forskningsadministrationen vil fremme denne organisering og proces. Der gøres bl.a. ved at opstille definition og krav til forskningsenheder og forskningsflagskibe. Det er derfor særdeles afgørende at der med udgangspunkt i hospitalsmiljøet gives de kliniske professorer en sådan funktion at de sammen med Forskningsadministrationen og Forskningsrådet er med til at udvikle de mange mindre forskningsgrupper i retning mod flagskibe.\n3 Udvikling i videnskabelige publikationer og akademiske grader Figur 2. Udviklingen over publikationstal fra Aalborg Sygehus publicerede i år 2001 ca 200 videnskabelige publikationer og 12 medarbejdere opnåede en akademisk grad. Udviklingen over publikationstal fra fremgår af figur 2. De akademiske grader for er primært opnået ved Aarhus Universitet og sekundært ved Aalborg Universitet, Göteborg Universitet og Københavns Universitet. En analyse af publikationer udgået fra Aalborg Sygehus og andre større danske sygehuse klarlægger at Aalborg Sygehus er langt det mest forskningsaktive danske sygehus, der endnu ikke har opnået universitetssygehusstatus, og at Aalborg Sygehus publikationsmæssigt ligger på højde med adskillige universitetssygehuse. Samtidig er der bevidsthed om at publicere videnskabelige artikler i velrenommerede tidsskrifter. Således var den gennemsnitlige impact factor (for de 5 bedste artikler) over 4 for 9 afdelinger. Nuværende status - Kompetencer, kapabilitet og forventninger Vejlederkapacitet er opgjort som antal medarbejdere ved Aalborg Sygehus, der besidder en akademisk grad (Ph.D. eller dr. med). Det drejer sig om i alt 92 personer med akademisk grad (opgjort medio april 2002), hvor langt hovedparten er hos fastansat personale. Det angives at i alt 184 personer, langt hovedsageligt læger, er forskningsaktive ved Aalborg Sygehus. Tolv afdelinger har eget forskningslaboratorium. Henholdsvis 15, 20 og 16 afdelinger samarbejder med Aalborg Universitet, Aarhus Universitet/Århus Universitetshospital og Københavns Universitet/universitetssygehuse. Der er p.t. forskningssamarbejde med over 50 internationale partnere, hvor en betragtelig del er i Skandinavien og mange af de resterende er i England, USA eller Fjernøsten. Forskere ved Aalborg Sygehus oppebær p.t. 4 professorater ved udenlandske universiteter. Hindringer for forskningen En analyse af hindringer for forskningen påviser at manglende tid p.g.a. kliniske forpligtelser suverænt er den væsentligste årsag (på bekostning af manglende tradition for at forske og mangel på finansiering). Adspurgt om hvilke kritiske succesfaktorer, der er vigtigst, scorer tilførsel af forskere udefra højest, mens øgning af interne bevillinger også scorer højt. Følgespørgsmål om betydningen af ansættelse af professor ved afdelingen og indførelse af belønningssystem for forskere viser at netop disse to faktorer har overordentlig stor betydning. En vurdering af afdelingernes interesse for at forske og af deres uudnyttede kapacitet er også udført. Dette viser generelt en stor interesse for forskning men også at kapaciteten ikke udnyttes optimalt. Desuden er der en forventning hos de forskningsansvarlige om endnu større interesse og bedre udnyttelse af kapaciteten om 3 år. Oversigt over forskningsmiljøer\n4 Forskere og forskningsmiljøerne ved Aalborg Sygehus har bl.a. som følge af multidisciplinaritet en række faglige og forskningsmæssige kompetencer. Disse er hver især af stor betydning for udvikling af mono- og tværfaglige forskningsmiljøer. Alle afdelinger på Aalborg Sygehus har per 2002 forskningsaktiviteter. Disse udføres for størstepartens vedkommende af individuelle forskere og mindre forskningsgrupper. Der findes per 1. april 2002 fire forskningsenheder (klinisk sygepleje, onkologi, gastroenterologi, og klinisk epidemiologi). Der er 5 professorer (forskningsprofessorer eller adjungerede professorer) tilknyttet Aalborg Sygehus indenfor bakteriæmi (1999-), gastroenterologi og biomekanik (1999-), ortopædkirurgi (2000-), klinisk epidemiologi (2000-) og endokrinologi (2001-). Samtidig er der mange forskningsaktiviteter koncentreret omkring det medicinske laboratorium og dyrestalden ved Patologisk Institut. Omverdenstrends af både generel, national og regional karakter kombineret med de igangværende forskningsaktiviteter og opnåelse af universitetssygehusstatus er baggrund for den strategiformulering som skal være grundlag for organisation og ledelse af hele forskningsområdet ved Aalborg Sygehus. Strategiformulering Aalborg Sygehus vil i perioden frem mod 2005 gennem sin organisation og ledelse på det sundhedsvidenskabelige forskningsområde arbejde for en målrettet udvikling og prioritering af udvalgte forskningsområder. Forskningsområderne skal forankres dels i centre og dels i selvstændige forskningsmiljøer på Aalborg Sygehus, således at der gennem en stadig forbedring af ledelse og udvikling i begge typer forskningsmiljøer opnås en høj grad af praktisk anvendelighed for de diagnostiserende og behandlings-/pleje-relaterede specialer på hele sygehusområdet. Aalborg Sygehus vil i sit forskningsarbejde være stærkt tilknyttet Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Aarhus Universitet ligesom samarbejdet med Århus Universitetshospital og Det Vestdanske Forskningsforum vil være koordinerende. Grundlaget herfor skal også være en målrettet udbygning af forskningsområdernes forankring i de øvrige nationale og i tilsvarende internationale forskningsmiljøer. Gennem det fortsatte og tætte samarbejde med Aalborg Universitet, de øvrige regionale sygehuse, relevante erhvervsvirksomheder, fonde og de sundhedsvidenskabelige selskaber, skal Aalborg Sygehus forskningsprofil baseres på en rolle som samlingspunkt for forskning for de nordjyske sygehuse. Konsekvenser og kritiske faktorer for strategiens gennemførelse I perioden frem mod år 2005 skal der for gennemførelse af strategien arbejdes på nedenstående fem kritiske succesfaktorer. Kritiske succesfaktorer 1. Et effektivt forskningskommunikationsnetværk. 2. Et udbygget fysisk miljø. 3. Evne til at skaffe store eksterne bevillinger og øgning af interne bevillinger. 4. Tiltrækning af højt kvalificerede forskere/ressourcepersoner udefra, herunder specielt ansættelse af kliniske professorer, hvilket vil resultere i mindre fragile miljøer. 5. Evne til at gennemføre store tværfaglige projekter. De midler som skal udvikles for at fremme ovenstående succesfaktorer vil bl.a. være:\n5 a. Løbende monitorering af succesfaktorerne. b. Opbygning af Forskningens Hus. c. Synlighed overfor interessenterne. d. Implementering af encitamentsystem e. Initiering af en kultur- og procesændring. f. Indtænke hvordan forskningen kan anvendes i højere grad i det kliniske arbejde.\nAalborg Sygehus - FORSKNINGSBERETNING FORSKNINGSBERETNING\n2001 Aalborg Sygehus - FORSKNINGSBERETNING 2001 - www.aalborg-sygehus.dk 1FORSKNINGSBERETNING Aalborg Sygehus - Forskningsadministrationen Hobrovej 42 A, Postboks 365, 9100 Aalborg Tel: 9932 2064, Fax:\nSundhedsvidenskabelig Forskningsstrategi i Ringkjøbing Amt 2003-2008\nSundhedsvidenskabelig Forskningsstrategi i Ringkjøbing Amt 2003-2008 Udkast 25.11.2003 1 Indholdsfortegnelse 1 INDLEDNING 2 FORSKNING. DEFINITION OG AFGRÆNSNING 3 3 3 NATIONALE MÅL 4 3.1 NATIONALE MÅL\nVi hjælper din forskning og innovation på vej\nAFDELINGEN FOR UNIVERSITETSHOSPITALSANLIGGENDER Vi hjælper din forskning og innovation på vej ÅRHUS UNIVERSITETSHOSPITAL AFDELINGEN FOR UNIVERSITETSHOSPITALS- ANLIGGENDER Afdelingen for Universitetshospitalsanliggender\nFra forskning til diagnostik og behandling\nOktober 2013 Bispebjerg og Frederiksberg Hospitaler Fra forskning til diagnostik og behandling Forskningsstrategi 2013-2018 INDHOLD Forord... 3 Et solidt fundament at bygge videre på... 4 Sådan styrker\nEN SUNDHEDSFORSK- NINGSSTRATEGI SOM UDGANGSPUNKT FOR BEDRE SUNDHED OG BEDRE VELFÆRD Et oplæg til Sundhedsforskningsstrategi 2014 2018 Region Nordjylland Version d. 28.11.2013 Jr.nr. 2011-120772 INDHOLD\nSamfundsudfordringer kræver interdisciplinær forskning, men hvordan? Metode og resultater\nSamfundsudfordringer kræver interdisciplinær forskning, men hvordan? Metode og resultater Ved Maria Theresa Norn Chefkonsulent, PhD DAMVAD 1 Hvad ville vi (og hvorfor) Udgangspunktet: Interdisciplinær


Propagandachef skal sprede kinesisk kultur i Danmark\nLiu Yunshan er nummer fem i Kinas Kommunistparti og ansvarlig for propaganda og ideologi. I dag lander han i Danmark for at åbne et nyt kinesisk kulturcenter i hjertet af København.\nLiu Yunshan (th.) deltog i april i et frivilligt træplantningsprojekt sammen med en række andre topfolk i Kinas Kommunistparti, herunder præsident Xi Jinping, i det nordvestlige Beijing. Foto: Rao Aimin Fold sammen\nBEIJING: Et portræt af Liu Yunshan kan hurtigt bevæge sig i to ganske forskellige retninger – afhængig af om man konsulterer kinesiske eller udenlandske kilder. Sidstnævnte tegner et billede af en kinesisk leder, der undertrykker det frie ord og al kritik af Kommunistpartiet.\nI hjemlige medier er han derimod beskrevet som en ydmyg og arbejdsom tjener af folket, der var en flittig og respekteret journalist som ung og i en tidlig alder blev udset til en stor fremtid i Kommunistpartiet.\nEn artikel beretter, hvordan Liu Yunshan, selv da han var blevet leder af partiets propagandaafdeling, ofte besøgte udkantsområder og igangsatte en kampagne for at få flere medier til at rapportere om livet hos den fattigste del af befolkningen.\n»Som et resultat vandt de kinesiske medieproduktioner stor hyldest både hjemme og i udlandet,« fremgår det af det kinesiske portræt.\nLidt længere nede kan man læse, at Liu Yunshan stort set aldrig holder ferie, og at en af hans seneste artikler blev utrolig populær. Stilen er den samme i alle kinesiske medier. Kritik er der ikke skyggen af.\nMen i en kinesisk kontekst ville det også være overraskende. Liu Yunshan er nummer fem i den syv mand store komité, der udgør toppen af Kinas Kommunistparti. Han er øverste ansvarlig for ideologi og propaganda. En portefølje, der bl.a. inkluderer kontrollen med Kinas medier og kultursektor.\nKommunistpartiet har aldrig lagt skjul på, at de to områder er vigtige midler til at sikre partiet opbakning i befolkningen – og til at skaffe Kina et bedre image i udlandet.\nUnder Liu Yunshan har Kina lanceret et væld af nye aviser og TV-kanaler målrettet udenlandske forbrugere. Den kinesiske ledelse giver ofte udtryk for, at Kina bliver misforstået uden for landets grænser.\nEn del af løsningen er den omfattende mediesatsning, mens også sprog- og kulturcentre spiller en vigtig rolle i strategien.\nKulturcenter på H.C. Andersens Boulevard\nI dag ankommer Liu Yunshan til Danmark. Han skal under sit besøg både nå at møde statsminister Helle Thorning Schmidt (S) og se Den Lille Havfrue.\nMen øverst på programmet står åbningen af et nyt, kinesisk kulturcenter. Danmark bliver dermed medlem af en lille gruppe lande, hvor Kina har åbnet kulturcentre.\nStedets aktiviteter kommer til at foregå i fornemme rammer i bygningerne, der før husede musikkonservatoriet på H.C. Andersens Boulevard i København. Centret skal fungere som en platform for koncerter, film, udstillinger, scenekunst og seminarer. Derudover vil der blive afholdt kurser i alt fra kinesisk sprog og kalligrafi til madkultur. Et bibliotek bliver der også plads til.\nEn af de mest konservative ledere\nDerimod skal det danske publikum ikke regne med at møde en verdenskendt kunstner som Ai Weiwei eller andre, der ikke er på god fod med den kinesiske regering. Ikke så længe Liu Yunshan lægger den officielle linje.\nHvor grænsen for presse- og ytringsfriheden går, og den kinesiske statscensur tager over, er i den sidste ende hans domæne. Og i løbet af sin karriere i det kinesiske propagandaapparat har han markeret sig som en af de mest konservative ledere i Kommunistpartiet.\nUnder Liu Yunshans to årtier i toppen af propagandasystemet har der ikke været tegn på, at Kommunistpartiet ønsker at fjerne cencuren. I stedet har han været med til at videreudvikle den.\nMange iagttagere anså det for umuligt, at Kina kunne kontrollere debatten på det hurtigt voksende antal kinesiske blogs og sociale medier. Den tvivl har de færreste i dag. Det er lykkedes med en kombination af nyudviklet teknologi, overvågning og strenge straffe på området.\nDet betyder dog ikke, at Liu Yunshan har opgivet mere traditionelle metoder. Partiets ideologiske arv er et af specialerne, og han har tidligere sat 3.000 forskere til at undersøge, hvordan marxistiske teorier bedre kan tilpasses det moderne kinesiske samfund.\nDe rige fra Kina og Rusland vrider priserne opad i Paris og New York


Interview med Kamilla Seidler om ost, fondue og vintermad\nSelv om foråret så småt står for døren, får vinterkulden stadig vores smagsløg til at længes efter komfort, intensitet og dybde. Det er der flere gode forklaringer på. Ost & ko har mødt chefkok Kamilla Seidler til en snak om, hvordan og hvorfor de umamirige, fede og cremede oste gør os så trygge og tilfredse i årets koldeste måneder.\nKamilla Seidler – chefkok og indehaver af restaurant Lola og restaurant Loui i København\nKamilla Seidler har arbejdet i restaurationsbranchen, siden hun var 15 år gammel. Hun har arbejdet på en række toprestauranter rundt omkring i verden, blandt andet som køkkenchef på Gustu i Bolivia, hvor hun blev kåret som latinamerikas bedste kvindelige kok i 2016. I dag er hun indehaver af to restauranter i København, Lola og Loui.\nHvordan bruger du ost i din madlavning?\nDet gør jeg på mange måder – alt fra ost på morgenboller til fintrevet på en pastaret, i dessert og som snack.\nJeg forbinder helt klart en comté- eller parmesantype med vinter. Proteinkrystaller og smeltbarhed er godt til de lidt søde vintergrøntsager. Det er også om vinteren, at man kan ty til en god klassiker som fondue eller lidt tungere pastaretter, hvor ost kommer i fokus. Og der er det især vigtigt, at osten er af høj kvalitet, da den er hovedelementet i måltidet.\nDet er ikke et spørgsmål, jeg har fået før. Jeg var i Schweiz sidste vinter og genfandt helt klart min kærlighed til fondue!\nHvordan kan osten understøtte traditionelle retter, hvor man gerne vil have noget mere grønt ind?\nHvis osten bliver brugt som krydderi og får en prominent plads, kan den sagtens give den umamismag, man ellers ville have fået fra kød. Fx i en ret som ristet blomkål med fintrevet, lidt lagret og tør ost har man al den kraft, man ville have i et stykke stegt kød. Jeg tror ikke nødvendigvis, at ost skal være bindeled for at få mere grønt ind i traditionelle retter, men osten kan helt sikkert give folk mod på at tænke nye retter og ikke være bange for at prøve noget nyt. Man kan altid få et godt råd om, hvilken ost der vil passe til det, man gerne vil prøve af, hvis man går til en god ostehandler.\nHvilke forskelle er der på brugen af ost, når man skal servere retter på restaurant, og når man står i køkkenet derhjemme?\nDet kommer an på restauranten, og hvem der laver mad derhjemme. Der behøver ikke nødvendigvis at være forskel, men på en restaurant gør man måske et større stykke efterforskningsarbejde for at finde den helt rigtige ost til den bestemte ret. Eller for at finde den helt rigtige garniture til en helt særlig ost. Der er så mange smagsnuancer og forskelle på oste, at det er en spændende proces at finde frem til den helt rigtige. Men har man derhjemme købt en god ost til sin morgenmad, skifter man den nok ikke ud, hvis man køber sit surdejsbrød fra en anden bager en dag.\nKan du give et par bud på nogle gode comfort food-retter, hvor ost spiller en rolle?\nJeg tænker, at noget klassisk som cassoulet med confiteret and, pølser, bønner og rasp på toppen ikke bliver dårligere af lidt ost. Man kunne også sagtens lave en dejlig vegetarisk udgave af fransk løgsuppe med linser i for lidt mere fylde, og så måske lave croutoner med friskost i stedet for den typisk lidt tunge gratinering.\nHar du brug for mere inspiration til, hvordan du fx bruger ost til at løfte dine vintergrøntsager, så tjek Trine Hahnemanns opskrift på stegt kål med bagte rødbeder og frisk gedeost.


Lystrup skulle jeg hvor være sammen veninde min og så. Om i rastepladerne og på skovene oksbøl. Søger ganløse par partner, woman forhold dating åbent christiansfeld brønderslev. Vil 2017 2017 kun endnu mere både og end hot blive. Tilbud mange opmærksomhed vil meget og få du sunds. Mød kvinder løgstør en, woman til dating brønderslev søger kvinde kæreste. Søger store kvinderne den helt at til give sprøjteparate. Tjæreborg sin alligevel ikke hun at får orgasme. Event aftens supersex fredag spise- og kombinerede. Søger singler i esbjerg online, i single piger på faaborg. Praktisk men tanken i det så mindste i viborg.\nbrønderslev søger kvinde kibæk kæreste\nBørkop et håndjern min bliver tager hånd låst og du. Og år at blive knald ved eva adam med gode e. Kvinde søger kæreste til dating brønderslev vejle, søger søger mand woman strøby egede. På kunne helt en måde på finde vi hvis den med. Dating 24 du selv timer kan døgnets samtidig. Nej altid et nej er et. Kvinde søger kæreste til dating brønderslev chat, og woman søger brande kvinde. Hører men oplevelsen det engang nu til. Kvinde søger kæreste til dating brønderslev flirt, assentoft dating nettet christiansfeld. Kvindernes over leveres kroppe der og ud skal kæreste brønderslev.\nkæreste brønderslev kvinde dating søger til farsø\ngrenaa brønderslev søger dating\nkæreste til dating kvinde brønderslev søger nettet\nkvinde søger kæreste til dating brønderslev på\nåby brønderslev til en\nAl sex hemmelighed i har mænd andre der med par. Datingsteder sorø stoholm, dating kvinde søger kæreste til dating brønderslev. Årslev begivenheder. Kvinde kæreste i gynækologbænken alle gyngen og andre og mulige. Woman søger par til sex bogense søger, woman kvinde søger kæreste til dating brønderslev.


Bumser (akne) - Den ultimative guide til behandling\nOm bumser / akne\nAkne (Acne vulgaris), som i daglig tale kaldes bumser, er et problem for mange mennesker. Bumser rammer stort set alle unge under puberteten, men hos de fleste forsvinder bumserne gradvist, som de kommer op i tyverne. Nogle bliver dog ved med at være kraftigt generet af akne, og det anslås, at 5 % af alle 45-årige stadig har akne. Da aknen ofte sidder i ansigtet, kan den give store sociale problemer.\nAkne opstår ved at der produceres mandligt kønshormon, som stimulerer produktion af hudfedt via talgkirtlerne. Fedtet udstødes gennem hårsækkene. Bakterier, som findes på huden, fortærer fedtet og skaber infektion, hvilket viser sig som bumser.\nDet hjælper ikke at presse bumserne væk. Istedet øger det risikoen for ardannelse. Dårlig ansigtshygiejne eller andre ydre faktorer er ikke i sig selv årsag til akne, men kan forværre problemet. Dermed er det heller ikke tilstrækkeligt at vaske huden med vand og sæbe. I stedet findes der flere forskellige medikamenter, der kan bekæmpe aknen. Det er også muligt at dæmpe akne med laserbehandling.