Velmeente Erindringer i Anledning af Hr. Cancellie-Raad Martfelts Forslag til en Reformations Commission, til Anlæg af en Plan for Oeconomie- Commerce- og Finantz-Væsenet i Dannemark. - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / Velmeente Erindringer i Anledning af Hr. Cancel...\n”Velmeente Erindringer i Anledning af Hr. Cancellie-Raad Martfelts Forslag til en Reformations Commission, til Anlæg af en Plan for Oeconomie- Commerce- og Finantz-Væsenet i Dannemark.”, i Luxdorphs samling af trykkefrihedens skrifter 1770-1773: Række 2 bind 15, Morten Hallager, 1772, s. 1. Onlineudgave fra Trykkefrihedens Skrifter: https://tekster.kb.dk/text/tfs-texts-2_015-shoot-workid2_015_003 (tilgået 22. oktober 2021)\nHr. Cancellie-Raad Martfelts\ntil Anlæg af en Plan for\nOeconomie- Commerce- og Finantz-Væsenet\nProprietair til Kiorboe-Gaard og Næssøen i Aggerhuus Stift.\nAt det Forslag, som Titel-Bladet nævner, og Hr.Martfelt i afvigte Aar 1771 i Trykken har udgivet, er ligesaa nyt, som betydeligt i sin Natur, stort og nyttigt og vigtigt af Indhold og Hensigt, er ufeylbarlig en Sag, som alle fornuftige og patriotisk sindede Danske og Norske Undersaatter bør give Bifald. Ja Misundelse og Egennytte selv vil hemmelig tilstaae det! De oplyste Mangler i Staten og dens Huusholdning, Maaden hvorledes at remedere og afhielpe samme, den foreslagne Commission og Plan, naar de samme choiseres paa tienligste Maade, er tilforladelig af den Vigtighed og Nytte, at\ndet ikke kan formodes, at en viis Regent, en Konge, som elsker sin egen, sine Undersaatters og Rigernes Velstand, vil tilstæde, at lade samme ved Tiden, ligesom ved en rapide Strøm, glide sin Opmærksomhed forbie.\nHr. Martfelts Tænkemaade er i nogle Stykker saa overeensstemmende med hvad jeg har ønsket til den almindelige Velfærd, (dog jeg ikke paa meget nær har tænkt saa meget som han) at jeg med klare Øyne anseer den fornuftige og passelige Plan, med samt en paalidelig Execution deraf, som et fornødent og stort Værk, hvis Fremgang enhver bør inderlig ønske, og til hvis Fuldførelse ingen redelig Untersaat, som har Kundskab og Indsigt enten i det Heele, eller Stykkeviis, bør nægte at frembringe tienlige Materialer. I den For-\nmodning, at det ikke er samme Autor, eller nogen anden, mere eller mindre interesseret, til Mishag, samt i det Haab, at jeg derved kunde encouragere nogen af mine fornuftige og redelige Landsmænd til at yttre sine grundige Tanker i en saa vigtig Sag, paa det saa nyttige Hensigter ikke skulde afløbe forgieves for Norge, om det faldt ind, at Interesserne i noget Tilfælde blev anseet stridige, har jeg paa min Nations Vegne, efterdi Norge er inddraget under Autors Opmærksomhed, til en Begyndelse skrevet disse velmeente Erindringer, med hvilke jeg dog ikke har foresat mig at gaae videre, end til nogle af de ved ham fremsatte Hovedstykker, hvis Virkninger vil have Indflydelse, enten paa begge Rigerne tilfælles, eller paa Norge i Særdeleshed. De øvrige har jeg forbiegaaet som de, der enten ere saa oplyste i Questioner-\nne og de statuerede Følger, at udi Oplysning ikke behøves Tillæg, eller som de, der ikke i noget Stykke angaaer Norge, og følgelig passer sig bedre paa andres end, paa min ringe Indsigt. Jeg har kaldet disse Erindringer velmeente; thi det er hvad jeg med Overbeviisning kan forsikre. Lad derfor, gunstige Læser! denne Egenskab undskylde dem, om de imod min Villie skulde være beheftede med Feyl eller Mangel.\nJeg skal og vil ikke indlade mig med at raisonnere over Regierings-Formen, hvis Egenskaber Hr. Martfelt i sin Forerindring saa vel har beskrevet; thi maaskee at den Sag oversteeg mit Begreb. Jeg beklager allene i et redeligt Hierte, at under en Regiering af saa mange Ypperligheder og Fortrin skal befindes saa mange bekymrede Borgere, saa mange udarmede\nBønder, saa mange Fattige, saa mange Betlere, at derpaa fast ikke er noget Tal. Kort sagt, saa mange ledige Hænder, saa megen Hunger, Jammer og almindelig Fattigdom, hvortil hvert patriotiskt Øye her i Landet er et dagligt Vidne, at det vanskelig kan beskrives. Jeg siger, dette beklager jeg, og sandelig af mit Hierte. Med Hr. Martfelt anseer jeg den absolute Regierings-Form for den fuldkomneste, og i den Anledning ligner den ved et frugtbart Træ af den ypperligste Sort, placeret paa det beleyligste Sted, i tilbørlig Clima, som promitterer en riig Frugt, der er nær ved at være der. Men mærker Herren, at han dog ikke finder Frugten ved Høsten, da bør han giøre denne rimelige Slutning: At Gartneren, eller andre Tyve, har berøvet Haugen. Pag 51 siger Hr Martfelt: Denne Slutning er\nværd at erindre! — Faaer vi\net aabent Øye paa vores Tilstand, paa vores Stats Mangler og Feyl, saa vil vi nok deraf lære at indsee, at en alvorlig Hielp og Rættelse uden Tiidsspilde er fornøden. Men den vil\nskee, eller ikke skee i Forhold til den Oplysning og Foranstaltning Regenten vil antage. Det bliver imidlertiid ikke vanskeligt, af den nærværende Rigernes Tilstand at lære Stats-Værkets Feyl. Men at kiende et Legems\nSvaghed bliver ofte anseet for den halve Kuur.\nHr. Martfelt foreslaaer en Commission, som skulde forfærdige en Plan, hvorefter, naar den fandt Kongens Behag, Hans Majestæt kunde anlegge og udføre Oeconomie-Commerce-og Finantz-Væsenet i Dannemark, det vil sige: i begge Rigerne og Fyrstendømmerne. Dette Arbeide i sit heele Begreb er tilforladelig større, nyttigere og vigtigere, end den nye Lov, og dette kan dog i føye Tiid blive forfærdiget og sluttet, naar Regenten har den Lykke at træffe paa habile Kiendere, og retsindige duelige Mænd til denne vigtige Gierning. Fuldførelsen vilde nok beqvemmeligst og allene kunde skee under en separat Commission, som i den Tid var befriet fra andre Occupationer. Formodentlig vilde Hans Majestæt med Fornøyelse tiltage Commissionen Beqvemmeligheder paa Friderichsberg Slot, som der belejligste\nSted. Men endskiønt alle de 43 Poster, hvilke Hr. Martfeldt som Spørgsmaale har opgivet, indtil den allermindste kunde behøve Reformation, og saadant virkelig kunde medføre sin Nytte, saa dog, endskiøndt dertil er afdeelt Tider, holder jeg det dog for rimeligere, nyttigere og mueligere at foretage, og at see iværksat først allene nogle faa af de betydeligste Hoved-Poster i vores oeconomiske og handlende Indenog Uden-Rigske Forfatning deres Mangel, og Forbedring; thi udi en Stat, hvor man paastaaer, at der er giort saa lidet, og forsømt saa meget, eller hvor Commercen har saa ringe Figur, vil det befrygtelig blive, at tage Vand over Hoveder, om man vil paatage sig at reformere alle Ting paa engang. Jeg siger det holdes i Almindelighed saa for, men Mueligheden af en Plan til det Heele imod siger jeg ingenlunde. At en Plan med temmelig Fuldkommenhed kan giøres, hvorefter Rigernes baade Oeconomie-og Finantz-Væsen kan anlægges og føres, det lader sig begribe, thi den hele Indtægt og Udgift kan, og bør fornuftigviis i forhaanden med temmelig Vished calenleres, og efter saadan Basis kan en og anden Ting viiselig regleres, indskrænkes, eller forandres. Man begriber tillige, at Commerce efter saadan Plan\nkan forandres, aabnes, eller anlægges, uagtet Handel vil ikke gierne være bunden, og den strikte efter ingen Plan kan føres, da de Forandringer, som Priserne af Vahrer og Fragter, deres Declination og Forhøyelse, samt Krig og Fred foraarsager, vil disputere derimod. Om Handel i Almindelighed er det ellers min Mening: at en klog Stat omhygelig formeerer, forbedrer og forædler sine naturlige Producter, baade til den inden-og udenrigste Handels Udbredelse, thi derpaa beroer vist nok en Deel af Statens Styrke. Den setter derved alle Hænder saa vidt mueligt, i en nyttig Rørelse, den holder alle fremmede og ufornødne Manufacturer og Kostbarheder fra sig, men aabner og baner Vei tillige ved Encouragements; eller i det mindste ved lætte Paabuder for sine Handlende og Seilende Undersaatter, til al den Omsalz-Handel, og de Fragter eller Fordeele i og uden for Landet, som Beleilighed, Formue og Muelighed vil tillade. Dette altsammen synes mig at maa uomgiengelig føyes og hænge tilsammen i hver Stat, hvor Handel og Velstand skal florere. Naar Hr. Martfelt tillader at føye saa meget af den Hollandske Plan til den Danske, som han foreslaaer, da bliver i det mindste ieg fuldkom-\nmen enig med ham derom, og da beviser den i sig selv at være en nyttig, og den beste Plan.\nTillad mig her for et Øyeblik at metamorphosere de Kiøbenhavnske og Helsingørske Kiøbmænd, det er: Banqviers, Grosserere og Kiøbmænd til Hollændere — Jeg ponerer de boede alle i\nAmsterdam og Sardam, men at et liige Antal af de rette Kiøbmænd derfra havde i stæden Boepæl i Kiøbenhavn og Helsingør—Hvad skulde da skee?—Jeg vædder og er temmelig vis paa at vinde, at inden to Aars Forløb, da kunde Holland vanskelig faae kiøbt nogen Ladning Øster-Søes Hvede, Rug eller andre Kornvahre, Seigldug, Hør, Hamp eller Vox, uden fra Kiøbenhavn eller Helsingør, og ieg troer, at alle som har nogen grundig Indsigt i Handel, vil biefalde min Meening; saadan Speculations-Force og Alvorlighed har Hollænderne i Handel.\nDe Spørsmaale, som Hr. Martfelt fremsætter til den supponerede Commissions Besvarelse ere:\n1.) Om en bestandig Kornpriis for ind-og udgaaende Korn-Vahre i Dannemark kan fastsettes med Nytte, eller er det ufornødent?\nVed indgaaende Korn-Vahre, troer man, at Autor allene forstaaer fremmede Korn-Vahre, disse kunde vel ikke under andre Vilkaar, end et Oplag for igien at udskibes, bringes ind, med mindre Mangel udkrævede, at nogen Deel deraf blev consumeret i Dannemark. Et saadant Oplag burde i det minste for visse beleilige Steder altid være tilladt, thi af alle de Baand og Forsømmelser paa, og udi Handel, hvorom ieg har læst, eller hørt synes mig intet overgaaer denne, at fordi Dannemark selv producerer en Mængde Korn, og fordi der sidder Herremænd eller Proprietairs i Regierings-Collegierne, kan de Handlende ikke faae Frihed til at lægge fremmed Korn op i Landet, for at handle dermed og at blive rige derved. Dersom Hollændere havde giordt denne Paastand, da blev den rimeligere! Om der end ved Underslæb kom aarlig 10 eller 20 Tusin. Tønder utilladelig Korn til Forbrug ind i Landet, kunde der da ikke sælges saa meget meere af Landets eget, og hvad blev Virkningen af den heele Sag vel andet end dette: Landet blev riigt, og nogle tusinde Tønder Korn, om det end ikke kunde forekommes, blev forbyttet. Naar man ellers\npaa et Landkort seer Dannemarks Beliggenhed, saa erkiender man strax samme som et beqvemt Pakhus for Øster-Nord-og Væster-Søen, men de adskillige Strømme og Steder der Udi, som Afdeelinger og Indretninger, skikkede til at imodtage og afgive med Fordeel mange slags Vahre. I mine Tanker beklageligt at det hidindtil er forsømt! Vi søge Indierne og langt fraliggende Lande efter Rigdomme, men have dem nærmere og see dem ikke.\nOm Kornprisernes Fastsættelse er der i mange Aar hos adskillige Nationer skrevet vidtløftige og fornuftige Afhandlinger; men pro & contra, og Korn-Staterne selv ere endnu uvisse om, hvorledes til en almindelig Nytte kan antages noget paalideligt og bestandigt Systema, hvorefter at determinere en staaende og fast Priis for Korns Ind-og Udførsel. Ja Engeland, som forlængst og alvorlig har arbeidet derpaa, er endnu stedse underkastet Forandringer af Forbud paa Uførsel, og Tilladelse af Indførsel efter de indfaldende Fornødenheder og Omstændigheder. Er det en Deel af den timelige Lyksalighed at være Indbygger\ni et med Korn og andre Levnets Midler overflødig velsignet Land, da bør den være almin-\ndelig og strække sig til alle, men ikke overgives til Disposition af nogle faa. Skal Søefarten, Manufacturer og Fabriqver tiltage og blomstre til Statens Fordeel, da vil Korn og andre Føde-Vahrers Læthed contribuere det allermeste dertil; men naar Korn-Handel skal ansees lige med anden Handel, da bør den være frie og ubebyrdet, for saavidt som Mangel og Nødvendighed vil tillade, og hvordan det end gaaer, maa Agerbruget ikke forfalde! Her er altsaa stridige Meeninger om Kornprisernes Bestemmelse for Ind-og Udførsel, og i denne Sag er det vanskeligt at decidere. Jeg holder for, at en viis Regiering, og en aarvaagen retsindig Oeconomie-Forvaltning ved betimelig Forbud af Udførsel, eller Tilladelse af Indførsel, ligesom Omstændighederne i Tiden udkrævede, best kunde reglere denne Tvist til Fordeel for den fælles Skat, dog synes det tillige billigt, at, naar Kornpriserne i Dannemark udi Begyndelsen af gode Aar oversteg Hvede 3 og en halv Rdlr., Ruug 2 Rdlr., Byg og Malt 1 og en halv Rdlr., Havre 80 ß. pr. Tønde, de andre Sorter i Proportion, da kunde et Forbud paa Korn-Udførsel til Fremmede have Sted: men naar Prisen inde i Landet steeg til en halv Rdlr. pr. Tønde derover, da Indførsel af fremmed Korn tillades.\nDerimod bør Norge, saavel Syndenfields som Nordenfields, efter den allerstørste Billighed, til alle Tider være tilladt fremmed Korns Indførsel imod et facil Paabud; thi en saa interesseret Forestilling, som den der i Aaret 1734 er mellemløben, bør ikke i en ældgammel Frihed komme Nationen til Præjudice, helst da ikke allene mange Aars Trang til Korn, men i sær dette Aars Mangel og Elendighed over det hele Rige vidner om saadan Korn-Indførsels Fornødenhed.\n2. og 3. En vis Tid for Korn-Brændeviins Distilleringen, samt om Brændeviinsbrændingen paa Landet bør ophæves eller ikke, hvorledes bør enten det ene, eller det andet skee paa beste Maade for Staten?\nAldrig vil jeg troe, at Politici holder Korn-Brændeviins-Brændingen i sin Frihed til Nytte for Staten, hvor man ikke har Adgang til at forføre, og forgive sine Naboer med Producterne, ligesom Holland i Smughandel med Geneve, har aabnet sig en saa betydelig Afsætning til Engelland, Skottland, og Irland; naar da Korn-Brændeviin formedelst Over-\ndaadighed og Liderlighed, i Landet consumeres, falder jo denne Ulykke paa Rigerne selv. Proprietairs og Brændeviinsmænd, hvis Interesse det altid er, at see saameget Korn, som mueligt, forødet, maa da allene være de, som paastaae, at denne Operation er nyttig; men Staten betaler disse Privates Fordele heel dyrt formedelst Korn-Forødelsen og Misbruget. En indskrænket Brændings Tilladelse i Kiøbstæderne, under visse Paabuder til Statens Indtægt, maatte det da være, som skulde medføre nogen Nytte, for saavidt som Korn-Brændeviin, i Steden for fremmed Brændeviin, kan requireres til den kongelige Flode, til Søefarten paa Indierne, Grønland, og Iisland rc., eller for saavidt, som det i Rigerne, i Stæden for fremmed, kan ansees fornødent; men skal Misbrug og Menneskers Fordærvelse forebygges, vil Brændeviin baade giøres scarce og kostbar ved et betydeligt Paalæg, naar det i Landet forbruges. Paa ingen Tid begaaer Dannemark større Daarlighed, end selv ak drikke sit Korn i Brændeviin, naar Kornpriserne rundt om ere saa dyre som nu; thi det er ikke Fordele af Landet selv, men af Fremmede, som skal forøge vores Velstand. Om da Proprietairerne ansaae det som noget, der var haardt og ubilligt, om Regieringen efter oven-\nmeldte 1ste Post fastsatte Priserne for Korns Ind- og Udførsel, kunde de dog vel ikke have noget derimod, at Regieringen siger: Kornet skal ikke skammelig og uforsvarlig forødes til den gemene Mands Fordærvelse — Og dette vilde i Henseende til det Almindelige medføre maaskee en ligesaa nyttig Virkning.\n4. En almindelig Brød-Taxt.\nDen bør og kan allene grunde sig paa Kornpriserne; naar Kornvahrernes Priser ere facile, da er en læt og billig Brød-Taxt en Følge deraf, den sidste kan formodentlig ikke paa bedre Maade regleres, end ved hvert Steds Øvrighed, efter at nogle Borgere ved Siden af Bagere ere hørte.\n5. Vahrers Pris paa Markeder.\nDenne Post bør rimelig inden Commissionen ventileres. (Den 6, 7, 8, og 9de Post, angaaer Dannemark allene.)\n10. Kiøbstædernes ordentlige Monopolier og Territorial-Rettigheder.\nUnder dette Navn, og den tilbørlige Indhold, ansees de af Nytte og Fornødenhed i\nHensigt til den indenrigske Handel; thi Handel og Næring bør paa ingen Maade være et Slags Gribs-Gods for alle; thi da kommer den Vist i Uorden, og gemenlig drager dovne Folk fra Landet til Stæderne, til Folkets Ruin; men al den Handel, som kan føres imellem Steder udenrigsk, bør være frie for alle, som vil betiene sig deraf, med mindre nogen nye og nyttig Branche udkrævede for en Tid noget særdeles Privilegium.\n11. Om Lauge.\nDe har havt sin store Nytte iblant andre Nationer og bragt Kunster Med Haandværker til Fuldkommenhed, følgelig ansees de fornødne. Byrderne og Omkostningerne bør lættes, og Artiklerne for de fleste bedre regleres.\n12. Opsigt med de fabriquerede Varers Materie og Form.\nDenne i tilbørlig Orden vil uden Tvivl blive fornøden og nyttig. Bliver Brød-Taxten let, og andre Levnets Midler i Forhold, hvad skulde da Nægte Dannemark at drage mange Fabriquer, og me-\ngen Handel til sig, eller hvad bør hindre de danske Hoveder og Hænder at blive liig de Hollandske, Engelske, Tydske og Franske. (13. 14. og 15de Post overlades til Commissionens Opmærksomhed.)\n16. Det Ostindiske Compagnie.\nDette Compagnie kan ikke med Billighed klage over, at det jo har havt sine betydelige Fordele af Staten. Vel er det saa, at Interessenterne, hver for sig, afgiver nogen Contribution til Staten; (dog, dersom der endnu er nogen uden for Rigerne, ere de jo befriede,) men saa længe samme ikke er Formue-Skat, er den vel ikke anderledes, end hvad den alligevel maatte blive, om de ikke vare Interessantere. De fleste have vel og andre Indkomster af Staten, følgelig have de Private den gandske Fordeel af dette Compagnies betydelige Handel: men Staten intet for den givne Frihed, uden den ubetydelige Told af 2 pro Cento, som Kiøberen, eller tildeels Staten selv betaler. Der var da vel ingen Uretfærdighed eller Haardhed derudi, at dette Compagnie, uagtet Kongen selv, samt nogen af det Kongelige Huus, maatte have Actier, for at lette de almindelige Byrder, un-\nen nye Octroy eller Handels Frihed, afgav til Kronen den halve aarlig giørende Fordeel, eller for at forebygge Vidtløftigheder med Regninger, et Par Tønder Guld, hvorved maaskee nogle hollandske og hamborgske Penge kom ind i Landet. Men om Compagniet dertil var uvillig, som man noget nær kan formode, skulle da ikke Staten kunde trænge til, kanskee til større Fordeel, at overlade denne Handels Frihed til et nyt Compagnie. Har de nærværende Interessentere ikke havt Fordeel nok af Staten? Stakkels Norge! som ligger langt fra, men dog ligger dine Patrioter paa Hiertet, skulde ingen af dine Indbyggere, paa hvad Vilkaar end Monopolii Fornyelsen skeer, kunde blive Interessentere, og i det mindste have Fortrin for Fremmede? Den Sag meriterede nogen Eftertanke, og tilsidst en Forsigtigheds Clausul. Jeg har ellers i lang Tid anseet Christiansand beqvem for et ostindisk Compagnie, og fuldkommen saa beleylig som Kiøbenhavn, eller Gottenborg, i henseende til Omsats-Handelen. Skulle de chinesiske eller ostindiske Vahre ikke derfra ligesaa beleylig som fra Gottenborg kunde føres til Holland, eller ligesaa commode til Hamborg, Bremen, Lübeck, Danzig, rc. som fra Amsterdam? Hvad vilde en Ladning eller to sige i\nden Europæiske Kreds, hvor Consumtionen aarlig udbreder sig, eller ti mere, naar der blev saa mange færre hos de andre europæiske Nationer. Da vil det fornemmelig komme an paa at drage Handelen til sig, som vi ikke har Øye paa, fordi vi ere uskikkede til Handel, og fordi det ene er gierne det andet imod. De Kongelige Finantzer vilde tillige befinde sig vel derved, at kunde om en halv, eller heel Snees Aar, inddrage en Tønde Guld eller to af et Compagnie i Christiansand. Det er mueligt endskiønt det er forsømt. Efter saadanne Indkomster, som kan oplive Handel og tilveyebringe Staten Velstand tillige bør vi med Omhue søge. Men Christiansand er i Norge! (17 og 18de Post har Autor oplyst og fuldkommen udladt sig om.\n19 Privates Privilegier.\nDe udkræve at revideres; ved en Reformation taaler nogle at forandres, samt mange aldeles at ophæves.\n20 og 21. Handelen paa Iisland, og om Iisland bør beseyles som en Colonie, eller som en med Rigerne sammenhængende Hoved-Stat?\nNeppe kan der blive to Meninger om Nytten af det sidste.\n22. Trænger Dannemark til Forbedring af dens Coffardie-Love rc. og kan vi for vores Søehandels Loves Skyld gierne holde Priis i Fragter med Fremmede?\nHer tilstaar jeg vel at de danske og norske Søelove, naar man holder dem imod de engelske og hollandske, som de fuldkomneste i Europa, udkræve en og anden Forbedring, følgelig nægter jeg aldrig Nytten af disse Loves større Fuldkommenhed i Henseende til Tvistigheder, som kunde forefalde imellem Mand og Mand indbyrdes i Rigerne, eller Colonierne; thi længer rækker jo ikke disse Love. Men Hr. Martfelt tilgiver mig, naar jeg paastaar, at Han i Indholdet af denne Question om Fragterne, ikke har fuldkommen yttret det udstrakte Begreb, som lyser i Indholdet af de øvrige betydelige Spørgsmaale; tdi sæt, at Søelovene vare fuldkomne, hvor ubetydeligen kan de end og da contribuere til lette Fragter! Skal da Søelovene fastsætte Hyre, eller Priis paa Victualier, hvoraf vores Søefarts Lethed saa meget dependerer? Det har ingen Lov til denne Tid kundet giøre. Det er sandt, Søe-Passernes Bekostning, Laste-Slave-og Ran-\nzon-Penge kan saadan Lov, eller Forordning determinere, og skal vi komme til at segle lige med andre Nationer, da bør vi fornuftig moderere disse Byrder derefter, som hidindtil ikke har været vores Sag formedelst sine Aarsager. Men hvad siger man om gode og nyttige Commerce-Tractater med Søe-Magterne,\nog hvad mere der giør vores Flag sikkert? Disse Vigtigheder, paa hvilke vores Søefarts Undergang eller Opreysning grunder sig, de gaaer den skarpsindige Hr. Martfelt forbi.\n23. og 24. angaaende Told-og Consumtions-Rullen.\nDe i den første indsnegne Baand paa og Fornærmelser mod en udbredende Handel til kiendegivcr, at Forfatterne ikke har havt Lys nok om Handelens Tilstand inden i Rigerne, mindre om den, som er uden for, i hvilke begge Nationerne ved Frihed og ubunden kunde, meget mere end skeet er, giøre sig deelagtige. Mænd, som har en moeden Indsigt derudi, bør vist nok kaldes til Assistence i henseende til en forandret Toldrulle, om den skal indføre tilbørlig Nytte for Staten. Consumtions-Rullen kan formodentlig med Nytte for det Almindeli-\nge noget forandres og forbedres; men jeg har altiid været af den Mening, at Fattigdom, Flid og Vindskibelighed paa alle muelige Maader bør lættes. Skulde ellers ikke de, som giøre Bekostninger paa at bygge, ligesaa billig kunde svare Consumtion af de forbrugende Materialier, som den Fattige af hvad han æder og drikker? Var det Jern, Træ og Kalk, Norge behøvede fra Dannemark, og Korn Dannemark behøvede fra Norge, da torde det have hendt, at det første havde været belagt med Consumption og det sidste ikke. Der burde ellers iagttages en billig Proportion udi Consumtion i de Staters Provincer, hvor Korn og Fedevare avles, eller ikke avles, i Betragtning af den Fragt, Kiøbmands Profit og Omkostninger, som en Tilførsel medfører, saafremt en Ligevægt for Næring skal finde Sted. (25 Og 26de Post. Den første af disse er under 23 besvaret, den sidste berømmer sig selv)\n27. Om Renter.\nAt de i en Stat, hvor Handel og Manufacturer skal blomstre, bør være facile, har jeg endnu aldrig hørt, at nogen Forstandig har villet disputere, men for saavidt som vi ere\nhalvdøde i Handel og Commerce føle vi ikke tilbørlig de skadelige Virkninger deraf, eller laane Øret til nogen Slags Klage derover. Dette anseer man for noget, som er meget rimeligt, at Renterne bør egaliseres med de facileste under andre handlende Nationer, og burde i almindelighed ikke overstige 4 pro Cento; men Banquen burde giøre Udlaan og Discont imod 3 pro Cento, og kunde gierne paa Sølv eller Guld imod 1 og en fierdendeel pro Cento; da, om der var Penge til Cirkulationens Fornødenhed, torde Agerbruget og Handelen i Rigerne komme paa Fode.\n28. Den Kiøbenhavnste Banque-Octroy, eller Banque.\nDenne store og nyttige Indretning hos en handlende Nation har langt fra ikke tilveyebragt Staten den Nytte, som Øyemærket og Privilegierne har sigtet til, i henseende til Handelens Udbredelse og Soulagement. Vil man med Oprigtighed og Skiønsomhed see hen til Banqvens Hovedvirkninger, da skal det befindes, at den fornemmelig har tient til at vedligeholde og at udvide de Kiøbenhavnske Monopolie-Handler, de øvrige Statens Deele til Fornærmelse, som have været excluderede fra Nyt-\nten af begge Operationer, og i henseende til Banquen selv, da har den for den største Deel havt sine Fordele af Kronen og Undersaatterne i den Natur og Form, som kunde disputeres for at være billige; naar da Banquen i sin indskrænkede Forfatning ikke har tient til at hielpe og at befordre den almindelige Handel, som skulde være Hovedsagen, da ere de Grunde, hvorpaa den er tilveyebragt, urigtige, og Banquen i sin nærværende Forfatning nærmere at ansee som et Assistence-Huus for en vis Zirkel, overladt til nogle af Statens Lemmer, end en Banque, hvorfra al Handel burde hente Styrke. Her maa jeg for et Minut vige fra Materien, og handle lidet om de Kiøbenhavnske Monopolier, førend jeg udlader mig videre med min endelige Mening om Banquen: Formedelst den Connexion, som de Tid efter anden monopoliserede Compagnier har havt Leilighed at staae udi med det høye Ministerium, Lemmerne af Collegier, eller de Kongelige Favoriter, hvilke ere gemenligen blevne proponerede eller antagne som Directeurer og Med-Interessentere i Indretningerne, här Kiøbenhavn havt Adgang til at erhverve sig alle de Monopolia og udelukende Privilegier i den betydeligste Handel og Anlæg, som Staaten har havt Formue at give, men\nder blev spurgt, hvo der fører denne anseelige Handel, skulle de Handlende formodentlig neppe kunde tilegne sig den halve Part deraf. Derimod har alle Stæder og Handlende uden for Kiøbenhavn, det heele tilsammenlagt, besværlig vundet Brød i den Tiid, Kiøbenhavn har draget alle muelige Fordeele til sig ved Handelen paa Indierne, China, Guinea, Middelhavet og Iisland, ved det almindelige Handels Compagnie og ved Banqven. Har de end ikke været alle af liige Fordeel, saa ere de dog occuperede fra de andre Undersaatter, foruden hvilke forlods givne Friheder, den øvrige Handel, som Rigerne kand føre, staar Kiøbenhavn altiid aaben liige med alle andre Stæder. Under alle disse formonds Fordeele har dog de øvrige af Riigernes Kiøbstæder baaret liige Stats-Byrder med Kiøbenhavn. Rimelig maatte man troe, at alle disse Monopolia har tilsammen draget og efterladt betydelige Riigdomme i Kiøbenhavn og Dannemark, i det mindste hvad de øvrige Statens Deele har savnet, men dette bliver end og disputeret, som er meest at beklage! Ikkun hos faa af de Interessentere i disse Indretninger, der kunde ansees for virkelige Kiøbmænd, har nogen betydelig Riigdom haft Indflydelse, og, naar det er skeet, da har Sønner eller Døttre draget Penge-\nne udaf den nyttige Handels Zirkel, hvorudi de vare fortiente og fremdeles kunde blevet Staten til Fordeel, og ind i Embeds-eller meer Ære-Standen, hvor de til Skade for Staten gemenlig ere blevene forødede. Man veed meget vel, at Regieringen ikke lettelig kan hemme disse Hendelser, det er derfor ikke i den Hensigt de anføres, men man vil fornemmelig godtgiøre, at disse Fordeele, endog for det meste, gaaer op i Røg for Landet, som formodentlig meget vilde forebygges, naar de bleve uddeelte til flere Hænder og Handlende i Rigerne, hvilken Sag er saa betydelig, at den er værdig en viis Regents Opmærksomhed. Naar det ellers er et Stats-Principium at vedligeholde en Ligevægt i Statens Legeme, som den tilforladeligste Nytte for Regieringen selv saavelsom for Rigerne, og den Kiøbenhavnske Banque i sin Forfatning har ageret i 20 Aar; kunde det da ikke medføre Billighed, at denne cesserede, efterdi det statueres af Interessenterne, at ikkun en Banque for begge Rigerne er fornøden, og at i det Sted en Banque paa lige Tid blev Norge og norske Interessenters bevilget for saavidt som de kunde supplere den; jeg indseer sandelig ikke nogen Uret derudi, at det skede. Men om det ikke skeer, uagtet saa stor Billighed, kunde da\nikke Statens Gield og Tilstand udkræve, at Kongen selv ved en paalidelig Direction antog sig Banco-Væsenet, og at den blev en Kongelig Stats-Banque i Navn og Virkning, nu dens Fond i Henseende til Interessenternes Indskud er mindre betydelig, men Revenürne de samme? Ventelig kunde herved nogle af de besværlige\nByrder, hvilke endog de fattige Undersaatter nu drage, desto før lettes, og dette var allene at tage dem fra Private, og at give dem til Staten, som de egentlig tilhøre.\nAlle de, som ikke ere i Embeder, Handel, eller nogen fordeelagtig Rørelse, og dog betale Extra-Skat, afgiver jo samme af den Formue, eller Fordeel de have havt for de forløbne Tider; naar Formue-Skat paabydes, da reguleres den ikke efter den Gevinst enhver give i samme Aar, men efter den Formue, som er tilveyebragt i den foregaaende Tid! Hvad om det Ostindiske Compagnie og Banqven for sine Frieheder, og paa Grund deraf, (naar man vil at Statens Gield, og den almindelige Klage i Rigerne skal ophøre) blev paalagt, at afgive visse pro Cento i stipulerede Terminer af de Fordeele og Udbytter, samme for nogen Tiid har giort efter Omstændighederne? Kunde det ansees alde-\nles urimeligt! Det blev i det mindste ulige nyttigere for Staten, end fremdeles ved Extra-Skatten at svække de almindelige Kræfter og Rørelser, som udgiør det betydeligste af Statens Velstand og Styrke.\nDersom ellers ikke vores allernaadigste Monarch vil lade sig overtale til at have et aarvaagent forsigtigt og politiskt Øye med de Kiøbenhavnske Monopolie-Negotianter, hvilke uden Tvivl gierne ville see det bragt derhen, at alle Rigernes Provincer, Siælland, eller Kiøbenhavn undtagen, bleve til Colonier, samt fremdeles en lige saadan Tilsyn med Adelens, Noblessens og Ære-Standens Extravagancer, og kort sagt, med alle de Depencer, hvilke overstige Statens Kræfter, da vil de fleeste, om ikke alle af Rigernes Provincer og Stæder snart forarmes og blive Staten bedrøvelige. Handelen og Søe-Farten vil tilligemed den almindelige Velfærd inden kort Tiid lide Skibbrud, og en Fortømring eller Forhudning vil blive seen, besværlig og kostbar; men Agerbruget og Bergværkerne t Norge, vil i Besynderlighed lide formedelst Bondestandens store Fattigdom og Afmagt. Dog ved alle disse Uleyligheder vil ingen tabe Meere end Regieringen i en summarisk Forstand; thi Under\nsaatterne (saa at sige) gaae og komme, og deres personelle Elendighed hører engang op, Regieringen derimod bliver bestandig. Det er dog vist nok saaledes, at Handelen i Kiøbenhavn og Danmark bar en næsten naturlig og incurable Svaghed, thi ubetydelig, svag og mat er den, ja der er maaskee meere af samme Beskaffenhed, som jeg overlader de Stats-Kloge at dømme om. Det synes som de fleste Danske har ikke de fornødne Gaver til at omgaaes og at handle med de Fremmede, i det mindste har de Fremmede ingen synderlig Lyst til at handle med dem, jeg skulle undsee mig for at sige Aarsagen, om den var mig fuldkommen bekiendt, altsaa har Landets naturlige Fordeele, og alle Monopolia samt Privilegier endnu ikke kundet tilveyebringe Rigdom og Velstand, det seer og erfarer man jo tydelig af Landets Tilstand! og til hvad Ende skal de sidste da kontinuere? Dette synes mig at kunde oplyse Commerce-Deputationen om den fornødne Billighed: at foreslaae, hielpe og soutenere Handelens Opkomst i Rigernes øvrige Provincer, hvor den var naturlig, samt hvor den utvungen kunde aabnes, eller drages hen, thi saadant kan ansees i denne Tiid baade for virkelig fornødent og nyttigt for Staten. (29 til 36te Spørsmaal inclusive, vil Commissionen fornuftig oplyse og reglere)!\n37. Hoved-Maximer i Henseende til Coffardie-Seiladsen?\nNogenledes oplyst i 22de.\n38. Hvilke ere de Hoved-Tilfælde, hvori Norge i sær bør ophielpes?\nDette redelige, eftertrykkelige, samt vigtige Spørsmaal er forfattet af en Dansk Mand. Jeg studser derved, naar jeg eftertænker dette, og jeg feiler Ord for at tilkiendegive Ham Landets Obligation derfor; jeg vil troe, at han mener det oprigtigt, og jeg vil overtale mine fornuftige Landsmænd, til det samme. Fiskerierne, Skovvæsenet, Biergværkerne, rc. vil ikke blive forsømt af de Norskes utrættelige Hænder og stærke Sener, naar ikkun Dannemark og Byrderne vil efterlade saa megen Velfærd i Landet, at disse Næringer kan drives. Det er tilforladelig den solideste Maade at understøtte dem paa, thi Staten er endnu for svag til at encouragere disse Ting ved Hielp af Avancer eller Belønninger.\n39. Kan Dannemark glemme Norges Fordele uden at glemme sig selv?\nSkriften bruger paa et Stæd denne Talemaade: Kan en Moder forglemme sit diende Barn, at hun ey forbarmer sig over sin Lives\nFrugt, rc. som tilkendegiver, at en saa naturlig Ihukommelse og Kierlighed kan blive tilsidesat hos Mennesker. Ja visselig kan Dannemark forglemme Norge og har alt for ofte giort det. Derpaa ere mange Beviser, men det nægtes ikke, at Dannemark jo af Stats-Feyl, som ikke er indseet, deri har forglemt sig selv. Hvem kunde man ellers rimelig slutte sig til at Norges Velstand naturlig skulde være angelegen, uden Kongen allene. Der har i det mindste ikke i dette Seculum eller, saavidt jeg af Historien erindrer, nogen Tid været nogen Norsk i Geheim-Conseil, eller i Ministerium, heller ikke har nogen, som har havt Anseelse, eller Forestillingerne, beklædet noget Collegium, hvori Landets Fordeel er afhandlet, indtil de allernyeste og maaskee ubestandigste Tider. Skulde man da troe, at danske og tydske Adelsmænd formedelst Fødselen arver en Slags Kierlighed og Omsorg for Norge? Nei! Det er ikke noget Argument, som kan stoles paa. Idet mindste er det ikke beviist, men vel at mange brave Mænd af begge Nationer ere blevne gode Patrioter, naar de ere blevne placerede her i Landet, og have lært at indsee noget af Huusholdningen, men da have de gemeenligen ikke formaaet mere. Det kunde vel hænde, at Kongen engang faldt paa de Tanker at spørge: Hvorfor\nmon Vi ikke have nogen af Vores Norske Undersaatter i disse vigtige Charger og Embeder? Og maaskee Hans Majestæt skulde finde Behag udi at eftersøge Aarsagerne. Jeg vilde ønske at det stod til mig at oplyse den Sag. Jeg paastaaer ikke at de Norske ere mere kloge, men ikkun, at de ere lige saa kloge som de Danske og Tydske; og endskiønt den adelige og i Ære-Standen ophøyde Ungdom, formedelst Adgang og Formue, har den største Apparence til Lærdom, som er en Moder til Viisdom, ligesom til en dydig, fornuftig, og høy Opdragelse, saa er det desværre alt for ofte i disse seenere og fordærvede Tider befunden, at baade Naturens Gaver, og disse Fortrin ere, naar de skulle bære Frugt, enten hos mange forsømte, eller formedelst Daarligheder misbrugte. Dog er det bekiendt og nægtes ikke, at der under Adelen endnu befindes nogle meget studerede og grundlærde Mænd; ja nogle kunde maaskee formedelst deres ypperlige Videnskaber blive gode Professorer, men det godtgiør endnu ikke, at de ere ypperlige Stats-Ministre. Thi hver den, som skal gaae Kongen tilhaande i denne Forretning, maa fornemmelig kiende dette Studium, nemlig: At giøre Kongen glad og Rigerne lykkelige. Hans redelige og største Omsorg bør være, at befordre og forplante Vindskibelighed; at vaage\nover en fornuftig Oeconomie, over Rigernes beste og fornuftigste Dyrkelse, over Handelen og Søefarten rc. Men med disse Egenskaber er sandelig ikke alle Adelsmand, eller Lærde begavede, hvilket ikke vil blive ret vanskelig at bevise. Var Kongen saa naadig, at ville tilstaae sine Undersaatter, indtil en tarvelig Proprietair inclusive, hver et anstændigt og rimeligt Ønske, da ville jeg understaae mig at udbede: At Hans Majestæt ville betiene sig af Adelen og den høyeste Ærestand (med mindre nogen havde en prøvet og distingveret Capacitet) til at giøre Parade og Anseelse ved Hoffet med; men af de ringere Stænder til at udføre Forretninger. For denne allerunderdanigste Begiering har jeg mine skiulte Raisons, og kunde maaskee kalde 40 Aars Vidnesbyrd til Hiemmel derfor. Thi ligesom det er tilforladeligt, at de mindre Classer har større Leilighed til at anvende den gandske Tid paa at lære de Videnskaber, som ere dem fornødne, og som skal giøre deres Lykke, men ikke saa mange Anledninger til at lokkes derfra; saa er det tillige naturligt og billigt, at de arbeyder baade med større Lyst og med større Frygt. Men nær havde jeg glemt Norge. Hvem har da kiendt Norge, hvo har elsket det uden Kongen? Hvem har kundet forestille Monarken Norges Angelegenheder og\ntillige i det rette Lys godtgiøre, at Norges Velstand, Rigdom, og Flor er tillige Dannemarks Velstand og Styrke, eller hvem kan giøre dette?\nNaar Finanz-Collegiet har faaet Revenüerne ind, Admiralitetet har faaet de fornødne Matroser, og General-Comissariatet, eller Regimenterne de aarlige Recruter fra Norge, ligesom fra en forpagtet Colonie, men alle har faaet deres Gage af Staten udi beleylig Tid, saa har de formodentlig troet, at alle Ting stod vel til end og i Norge. Men hvad er nu Aarsag til den almindelige Landets Fattigdom og store Mange, end og til Livets fornødne Ophold? Intet uden dette, at Dannemark har glemt eller forsømt Norge! — Velstand og Interesserne synes at være blevne holdt for stridige. Hvorfor maa Kongen nu paa de fleste Stæder i Riget ved Udpantning og Execution lade inddrive hos sine fattige Undersaatter baade de ordinaire Skatter og Extra-Skatten? Hvad Styrke og Nytte i Staten er det at have saa forarmede Indbyggere, at Kongen nødes til at forstrække dem Brød, uden Haab om Betalning? Hvorfor ligger nu al Handel, Flid og Næring ligesom død under Fortvivlelse om Opreisning? Fordi Dannenmark har ikke betimelig villet høre Norges Anliggenheder, men\nhar tilladt Plage-Fogderne, de danske Proprietairs, Forpagtere og Kornpugere ofte tilforn, men i Særdeleshed nu paa fiortende Aar, at udsue Norge for den meste Tid med utaalelige Kornpriser, hvorved Landet er skilt ved 7 til 8te Millioner rede Penge, som det ellers havde eyet i Circulation til Handel og Skatter, naar Indførsel af fremmed Korn i rette Tid var bleven permitteret. Næsten i lige Tid er Extra-Skatten bleven betalt, saa at her kan giøres Regning for Norges yderlige Pengemangel. Under denne Operation taale de Danske dog tillige at kaldes fattige paa Penge. Snart skulle jeg være af den Mening, at de frygtede for en Formue-Skat, og i Forhaanden trak sig i Skiul, for at spare paa sine Penge. — Om Handelen imellem Danmark og Norge indbyrdes har jeg læst noget i en Tractat, hvis Autor kalder sig Philo-Dano-Norvagus, og derfor med Tilladelse refererer mig dertil, hvor jeg synes den er temmelig tydelig afhandlet.\nDerved glæder jeg mig imidlertiid at Norges Elendigheder er nær ved Modenhed. — En selsom Glæde hos en Patriot, ja jeg veed ikke Hvad enten jeg skal lee eller græde derover! Dog har jeg denne Grund for min Meening, at alle\nviolente Svagheder medfører en hastig Forandring, og jeg haaber, at Norges Elendigheder ere komne til den Modenhed, at Kongens Viisdom vil indsee en Reformations Fornødenhed i Stats-og Finance-Forvaltningen, og derudi indlemme saa mange af de, der grundig kiende Norges Forfatning, samt alting i Regierings Collegierne, at Regieringen ikke mere løber Fare for at føres bag Lyset, og Staten at blive forqvaklet.\nVilde Kongen lade sig forestille, at de danske Undersaatter i denne Tid paastaae, og tage af deres trængende og fattige norske Brødre 4 Rdlr. for en Tønde dansk Byg eg Malt, samt 5 Rdlr. for en Tønde Ruug, som er mere end 300 pro Cento imod den forrige og rette Værdie, og at Aarsagen til denne ubarmhjertige Handel er denne: At Dannemark ubehindret har solgt sit Korn til Fremmede, men Norge derimod har været forbuden betimelig at forsyne sig med, og at indføre fremmed Korn, da var jeg begierlig efter at vide, hvad Tak Directionen for Oeconomien kunde vente. Jeg bliver rørt og bedrøvet, naar jeg tænker paa, at Dannemark og Norge, der eye saa mange naturlige Producter og Fordeele, ligger under Skat for\nat betale Interesser til Fremmede, fordi Rigerne ikke eye selv det, som udkræves til Statens Fornødenheder. Hvorledes vilde det gaae, om Kongen i denne Sag med alle sine Omstændigheder blev fuldkommen oplyst? At saadant endnu ikke er skeet, maa man billig falde i Forundring over, da Kiøbenhavn dog eyer saa mange Lærde, redelige, forstandige og indsigtsfulde Mænd, saa mange Patrioter — Ere de da alle visse Herrers Dependents, og nægte sin Konge maaskee den allervigtigste Tieneste, som af Undersaatter kunde giøres?\nNaar man kortelig vil eftersee, hvad Regierings-Collegierne i en Tid af 30 til 40 Aar har udført i henseende til Norges Velstand, eller ved at erindre Norge, da skal det befindes, at samme har fornemmelig bestaaet herudi: Nu og da eller rettere ofte er det bleven befalet, at man skulde opgive hvad som kunde ophielpe den norske Handel og Søefarten i Almindelighed, og dermed har da Embedsmænd og Borgere adskillige Gange for nogen Tid været occuperede. Stundom er der ved circulair Ordres til Stifterne, Amterne og Betienterne, eller fra det ene Stæd til det andet befalet Embedsmænd eller Indbyggerne at opgive hvad som tiente til\nSkovenes Conservation — nu til Biergværkernes Fordeel — nu til Fiskeriernes Opkomst, nu til Agerdyrkningens Fremgang. For mere end 20 Aar siden flød der strømmeviis omkring i Landet Invitationer fra en vis høy Mand, som indbød Patrioterne, at indgive alle Forslage, som vare nyttige til denne Hensigt, saa at hele Landet troede: Nu er Saturni eller de gyldne Tider nær ved! I dette Haab blev nogen Tid fordreven. Nu er Nationerne tilfælles bleven inviteret til at tage Deel i den Handel, Fragter og Fordeele, hvilke Krige imellem Søemagterne i Europa gav Anledning til, følgelig foreskrevet Reglement om hvad Kiøbmands-Vare, som vare tilladelige, hvorledes Seyladsen var permitteret og hvad Passer med flere Dokumenter, dertil Sikkerhed skulle bekostes, og Tiden har lært, at det sidste var Kiernen af Indholdet: thi da Undersaatterne formedelst saadan Anledning søgte efter disse Fordeele, bleve de fleste af Nationens Skibe opbragte, ført i Processer, samt mange Ladninger, men nogle Skibe condemuerede; saa at denne Handel og Apparance, forsvant af sig selv andre Nationer til Bytte, hvis Sag stod i en anden Situation. For at curere dette Onde paafulgte en anden Ophævelse. Et Trommeslag igiennem alle Landets Kiøbstæ-\nder befalede alle de Undersaatter, der havde taget Skade ved Opbringelser og Ophold, Røverier & c. at indkomme med deres beviislige Prætentioner. Dette blev efterlevet med Bekostning af Protester, Domme, Tingsvidner og Raadstue-Attester. Dermed er Tiden passeret! Men i hvor voldsomme og umenniskelige end nogle Opbringelser have været, og i hvor beviislig stridige de end alle have været imod de i Reglementet paaberaabte subsisterende Tractater, saa har dog disse billige og Landet betydelige Prætensioner soved hen, da vel ikke en eneste af de Norske Undersaatter indtil denne Tid har nydt den allermindste Opretning. Ligesaa nyttig er omtrent de øvrlge Foranstaltninger i Henseende til Norges Velstand afløben i den gandske Tid. De i den Tid etablerede tvende General-Forst-Ampter ere de eeneste Indretninger som i Norge er foreløbene; men var man end ikke paa anden Maade overbeviist, at de samme var Landet aldeeles unyttige, Kongen forgieves bekostelige og Staten virkelig skadelige, da maatte man rimelig præsumere det deraf, at Finance-Collegiet selv har anseet det fornødent at hæve dem. De har imidlertid kostet Staten et par Tønder Guld. Ligesaa kortelig vil man ansee nogle af de Poster, som ere blevne efter-\nladte. Danmark har selv i lang Tiid beklaget og endelig for eendeel Aar siden fuldkommen indseet de skadelige Virkninger af Fællesskaber eller Samejer i de adskillige Jord-Stykker og Ejendomme, som har haft disse Egenskaber; i denne Anledning ere de til den almindelige Nytte blevne Ejerne uddeelte! Det synes ikke at kunde feile, at et lige saadant og fornuftig Skridt ville i Norge, ja maaskee i den gandske Verden, medføre samme Nytte; men, uagtet derom fra Norge er giort mange Ansøgninger og Forestillinger, ja trykte og publicerede Forslage, som har overbeviist Collegium om Skovenes Udlæggelse og Jordens skadelige Forsømmelse, samt at endskiønt Deeling fuldkommen er tilladt, kunde ingen privat Foreening imellem Ejerne heele Landet over supponeres, eller bringes i Rigtighed, saa har det dog ikke til denne Tiid været mueligt, at bringe denne høyst nyttige Ting til Forestilling ved et Paabud, end sige til at reusere. Det høye General Landets Oeconomie-og Commerce-Collegii Instruction, som stod i Kraft i nogle og Tredive Aar, gav Norge Haab om at der strax skulle bleven oprettet et Oeconomie-og Commerce-Collegium, som og siden mange Gange er ansøgt, og ved adskillige Lejligheder\noplyst at være saa høyt fornøden. Samme skal og seenere ved et Kongelig Løfte være forsikret; — Hvem kan da have været denne Vigtighed for Landet hinderlig? — Sandelig ikke nogen Norsk eller nogen Ven af Norge.\nIkke ret længe siden er der giort en Forestilling\ntil vedkommende Departement, at det blev anseet nyttigt for det Almindelige, om der blev en Myndt oprettet inden Aggerhuus-Fæstning, og i denne Tiid var det ikke skadeligt, om der blev en Myndt indrettet i hvert Stift, men dette fandt ikke Collegii Approbation. Derimod seer man nu Fremmede, end og offentlig paa Auktioner, at kiøbe alle Slags Guld og Sølv til smaa Priser, for ubehindret at udføre det af Landet; Disse ere en Deel af de Poster, som i Henseende til at befordre Norges\nVelstand ere blevne forsømte. Jeg bilder\nmig da ind, at alle disse gamle og ligesom i afpassede Tider giorte Collegii-Udrustninger successive ere skeedte, for at tilkiendegive, at Lemmerne dog beklædte Collegiet, og for at persvadere Kongen tillige med Undersaatterne til at troe, at Rigernes Flor og Velstand var nu under Arbeide; — Saaledes vil det ufeilbarlig altid gaae med Ukyndighed og med Lejesvenne.\nAlle Fornuftige vil da nu vel indsee, at det ikke er Tiid længer at spilfægte med Statens Velfærd, og man bør troe, at Kongen selv tænker saa — GUD give Ham da Lykke til at vælge redelige og duelige Mænd til Forretningerne, samt til en for Rigerne tienlig Forandring! — Den sidste skal vanskelig opnaaes under noget brillant Collegium af forrige Natur. Repeterede Ventilationer blive endnu utilstrækkelige, om de ere ukyndige; og ofte vil et stort Collegium og en duelig eller beqvem Secretair sige et og det selv samme. Jeg holder for, at et hvert Collegium eller Departement, som giør Kongen nogen Forestilling af Vigtighed i Sammenhæng til Staten, bør først derpaa i en Protocol ordentlig votere, da bliver Kongen i Stand til at see, hvor der er Skiønsomhed eller Meriter, og hvor de maatte mangle. Faa og duelige Mænd arbeider ellers mere, men koster mindre. Jeg veed ikke, om det skulde falde saa galt ud, om de, som i denne Tiid ere anseete derfor, fik Tilladelse at foreslaae andre? Det bliver Effecten af saadanne Mænds modne Indsigt, og at enhver er sin Gierning voxen, som skal opreyse Staten under Kongens høye Tilsyn.\nDet skulde tillige efter mine Tanker medføre Nytte for Staten, om alle de, der vare Ejere af noget betydeligt Landgods, eller af nogen anseelig Formue, bleve, saa meget mueligt, forskaanede for Embeder, for saavidt som de uden Tab, af andre kunde beklædes — deraf vilde følge, at de første med større Fremgang kunde see sine Herligheder og Landet forbedret, og at de sidste ville henvende sig til nogen for Landet nyttig Handel, Manufacturer eller Fabriqver, hvorhos tillige nogle nyttige Hoveder og Hænder, som nu have maaskee lidet at bestille, kunde blive sadt i Rørelse — Jeg indseer ikke, at dette\nkunde skade Staten. (40, 41, 42 og 43 Spørsmaale underkastes den supponerede Commissions Overvejelse.)\nDisse ere da alle de af Hr. Martfelt fremsatte Spørsmaale, i Følge hvilke han fornuftig har imagineret sig baade Indvendinger, Svar og Virkninger. Bliver hans Arbeide overgivet i redelige og skiønsomme Mænds Hænder til Eftertanke og Undersøgning, og disse Erindringer eller andre kunde meritere at holdes ved Siden af nogle Poster, da torde Kongen formodentlig faae en Plan at see af større Indhold, men mindre Kostbarhed, end de sædvanlige.\nEt staaer endnu tilbage, at kaste et Øye hen til de Personer, som skulle udgiøre den foreslagne Reformations Commission, om Kongen samtykker den. Hr. Martfelt fastsætter dem fra 3 til 7 i Tallet, samt opgiver adskillige Stænder dertil, men har Objectioner imod de fleeste. Endelig siger han, det er jo Tiden man vælger duelige Mænd til alle vigtige Forretninger; jeg lægger et Mærke til, at han skrev det Aar 1771, saadanne Mænd skulle det være siger han: men hvorledes kan de udmerkes uden ved en bekiendt redelig og distingveret Capacitet, de ere jo end og uvisse paa at blive choiserede dertil. De Handlende mærker jeg, at Autor ikke har den beste Idé om til denne Gierning, men for saavidt som Handelen udgiør et af Statens Velfærds Hovedstykker, og dens Fremgang rneest beroer paa, om den fornuftig bliver anlagt og udført, samt beskiermet med fornødne Forbund hos fremmede og allierede Stater, saa maa det tillades mig at sige: at hvis ikke nogle af de forstandigste Kiøbmænd i Rigerne tillige træder ind i Reformations Commissionen, og for Eftertiden i alt hvad der angaaer Commerce, da skal Staten besværlig kunde vendte den Lykke at see Handelen udbredet og beskiærmet. Saaledes tænker jeg ikke i alle Deele herom lige med Hr. Martfelt,\nmen formedelst vigtige Aarsager holder det uomgiengelig fornødent, at Reformations Commissionen bør bestaae af 1.) Tvende formedelst deres ! Retsindighed og Duelighed bekiendte indfødte Danske Politici. 2.) Een fornuftig Handlende af Aalborg. 3.) Trende Norske Handlende af liae Egenskaber, den eene af Christiania og den anden af Bergen, samt een Norsk Mand bekiendt for en solide Politique. 4.) Een Handlende af Flensborg, samt een af Førstendømmerne berømt for Kundskab i Politiquen, og 5.) Een, som formedelst Erfarenhed havde giort sig Politiqven, Oeconomien og Handelen i de Vest-Indiske Colonier bekiendt, disse udgiøre tilsammen 9 Personer.\nDersom Kongen fandt Behag udi den Maade at vælge dem paa, hvilken jeg foreslaaer, da skulde de udvælges ved hvert Steds Magistrat, og de hvert Sted anordnede Mænd; men in duplo, og saaledes forestilles, paa det at Commissionens Fremgang ikke skulle lide Ophold, om een havde gyldig Aarsag at undskylde sig. Blev Valget da ikke ønskeligt, faldt Skylden paa Undersaatterne selv. For denne Commission maatte Proprietairs, Compagnierne og Banqven eller andre paagieldende komme\nind at forestille enhver sin Tarv, men Commissionen blev da voxen til at adskille det nyttige fra det skadelige til Statens Fordeel, og derefter at forfatte saadan Plan, som Hans Majestet efter Velbehag maatte finde for godt at approbere.\nHvad ville det gavne Kongen eller Staten, om nogen vilde sige, at det med Oeconomie-Handel, og med Rigernes Velstand stoed vel til, og at det var tienligst, at alle Ting uden Reformation kom i den gamle Tour? Saadant kan jo intet forstandigt Menneske antage enten for Sandhed eller Nytte. Deraf følger, — at forestille Sagen i det rette Lys, og derved at disponere Nationerne, og alle Stænder indbyrdes til Kiærlighed, Eenighed og Fordragelighed, og til at arbeide med hverandre til Fordeel for det heele Rige. See! det er en virkelig Oprigtighed imod Staten. For at imodtage alle for Staten nyttige Forslag, burde vel skee en speciel Indretning. Det bør vel ikke beroe paa et Collegium efter Behag, at antage eller forskyde dem, og ingen Ting har været saa indtagende som dette: at Kongen paa en privat Maade har vildet antage Efterretning fra Undersaattere direkte.\nEndskiønt jeg ikke har den Ære at være\nHr. Martfelt bekiendt, saa kan jeg dog skiult bære Høyagtelse for Hans Patriotismum og Tænkemaade; men at bevidne Ham min skyldige Hengivenhed offentlig, kunde ikke paa anden Maade skee, uden ved at giøre disse mine velmeente Erindringer, som er Vidne derom, ved\nTrykken bekiendte. Imidlertiid ere de vel i og for sig selv intet, men ved siden af Hr. Martfelts Arbeide kunde de dog blive noget. — Enfin! i dette Øyemærke vil jeg vove at udgive dem, og overlade til Ham og andre fornuftige Patrioter at skiønne, om de kunde tiene til nogen Oplysning, eller om de Overhovedet have fortient at blive bekiendte; eller om de paa nogen Maade kunne gavne Staten, hvilket er og bliver Maalet for mine Ønsker.


Adriana Chechik Tissende porno\nBachelorette Party bliver til et sprudlende gruppesex - Adriana Chechik, Abella Danger & Luna Berømthed\nMofos - Adriana Chechik Gushes over det hele Tiffany Watson og Hendes Bf\n1526\t40 % 07:30\nMessy Lesbians Collection Kristina Rose, Chastity Lynn, Adriana ChechikMaddy\nAdriana Chechik Cumming overalt moden stedmor\nAC Pissed on og ansigtsbehandling\nEpiske Cumming Orgasmer Med Adriana Chechik, Cadence Lux og Alexis Fawx\nAdriana Chechik Squirt-konkurrence del 1\nAdriana Chechik Spray og knepper hårdt\nAdriana Chechik Squirting Freak\nDrinking Adriana Chechik's Yummy Gush Juice!\nAdriana Chechik Sprøjter spande og spiser sperm\nAdriana Chechik Sjælden tisse udenfor\nTre sprudlende lesbiske - Adriana Chechik, Cadence Lux, Alexis Fawx\nSquirted - Hot Babes Adriana Chechik Aj Applegate Sprøjtning over hele lejligheden\nAdriana Chechik Lækkede snapkig på parkeringspladsen to gange\n1703\t34 % 01:47\nAdriana Chechik Sprays to gange og rammet\nFANTASTISK Sloppy Anal Squirting Compilation\nAdriana Chechik Gyser mod hendes stedbror enorme pik\nVerden den skøreste berømte pornostjerne i dag. Og måske også den vådeste, fordi hende sprøjter pornovideoer er noget, du ikke kan gå glip af. Når en kæmpe pik banker hendes dybe røv, kan hun ikke stoppe med at sprøjte. Og ingen vil have hende til at stoppe. Hun har en skål med sig, så hun kan sprøjte lige i den og derefter drikke alt. Som jeg sagde, er hun skør. Hun tager to store sorte haner i røv og fisse og har stadig ikke nok, så hun skal sutte en anden BBC. Hun kvæler den enorme pik, mens hun er brutal ryster orgasme. Adriana Chechik er det bedste!\nDu har altid ønsket at se Adriana Chechik pissing, gør du ikke? Nå, dit ønske er opfyldt nu! Disse Adriana Chechik pisse videoer er førsteklasses! Vidste du endda, at hun overhovedet har denne slags videoer? Det betyder ikke noget. Alt, hvad der betyder noget nu, er at nyde hendes pissende videoer fuldt ud, for det er noget ekstraordinært! Hvis du er i pisse og kærlighed Adriana Chechik, du er i himlen nu! Og vi forstår det helt, fordi Adriana Chechik er virkelig fantastisk og vi nød også at se hende. Fortæl os i kommentarer, hvis du er tilfreds med videoer, vi fandt, og fortæl os også, om der er nogle fantastiske klip, vi har gået glip af, og du savner dem her. Vi finder dem bestemt og giver dem alle fans af denne smukke kvinde!


Spilleautomater i mængder Slots, spilleautomater - Kald det hvad du vil. Uanset hvad har Casumo masser af dem, så det er bare at vælge din favorit. Vil du vide mere om Casumo? Find de hyppigst stillede spørgsmål om Casumo nedenfor: Hvor meget er Casumos velkomstbonus værd? Hvad får jeg i velkomstbonus hos Casumo? Hvad siger du for eksempel til 20 bonus spins, når du opretter kontoen? Og op til 1.\nMore Highlights - Part 1 - Online Slots - Casumo - The Reel Story\nDK´s Største Casino Online Guide - Casumo Casino Kampagner real Casumo Casino skuespil vinde rigtige penge Nye casumo kasino august hvis du ser i boksen nedenfor, hvor mange dollartegn der barriere til for at udløse de forskellige jackpots. Få svar på alle dine spørgsmål omkring Spillehallen her, fordi man rammer på stort set samtlige 25 gevinstlinjer på én gang. Når man derimod skal foretage en udbetaling, ganget med din mønt størrelse. En øvrig type bonus, du bare ikke må gå glip af. Derfor kan man vide dig sikker på, og detektiven indsamler nu beviser.\nForan få bonusser. Spillemyndigheden arbejder for, at casino-kunder ikke kommer i økonomiske problemer grundet spilafhængighed. Dog tager Casumo bare et ansvar, for at komme spilafhængighed til livs. Med deres Play Nå har Casumo skabt et række funktioner som man kan gøre brug af, til at styre sit spilforbrug, såfremt man er bekymret for at de spiller for meget. Det er aldeles supersmart at styre sit eget spilforbrug og det slår vi gerne et slag for! Med deres Play Nå program, kan du spille sikkert plus ansvarligt. Bredt og varieret spiludvalg inklusive populære casinospil Casumo er kommet ægte godt i gang på det danske marked. Hvis de skal hamle frem med nogle af de helt store online casinoer, så skal spiludvalget også være i den brede ende.\nKøbes et antal jetoner Nightmare Elm Street spillemaskine\nRanglisten i 2020 Landmark Bingo


Der vises en hvid vandret streg på LCD-displayet på min HAP-Z1ES eller HAP-S1 | Sony DK\nArtikel-ID : 00169675 / Sidst ændret : 31-07-2020\nDer vises en hvid vandret streg på LCD-displayet på min HAP-Z1ES eller HAP-S1\nDen gratis reparationsservice, der er angivet i nedenstående meddelelse (oprindeligt udsendt den 14. juli 2016) for "HAP-Z1ES" og "HAP-S1", vil blive nedlagt den 31. juli 2020.\nSony vil fortsat understøtte dette produkt i henhold til vores sædvanlige regler og bestemmelser for reparationsservice. (Tilføjet den 3. august 2020)\nVi er klar over, at en del af de "HAP-Z1ES"- og "HAP-S1"-HDD-lydafspillere, som blev lanceret i 2013, kan begynde at vise et symptom, hvor der vises en hvid vandret streg på LCD-displayet efter noget tid. Dette skyldes en komponentfejl.\nSony reparerer de påvirkede HAP-Z1ES- og HAP-S1 HDD-lydsystemer, der har dette symptom, gratis. Hvis dette gælder for dit, bedes du kontakte Sony for at arrangere servicering af dit produkt. Denne gratis reparation er tilgængelig indtil 31. juli 2020.\nHvis du oplever dette symptom og kontakter Sony for at arrangere en reparation, bliver du bedt om model og serienummer på dit produkt, så vi kan bekræfte, om enheden er omfattet af dette gratis reparationsprogram. Nedenfor finder du en anvisning på, hvor du finder disse numre:\n<HVORDAN KONTROLLERER JEG MODEL- OG SERIENUMMERET>\nModel- og serienummeret er placeret på bagsiden af HDD-lydsystemet\n<PERIODE FOR GRATIS REPARATION>\nFra 14. juli 2016 til 31. juli 2020


Christian Eriksen er i Champions League-finalen: Jeg har ondt af Ajax – Costa Posten\nChristian Eriksen er med sin klub, Tottenham, klar til Champions League-finalen mod Liverpool efter en sejr på 3-2 ude over Ajax. Og derfor var danskeren i ualmindeligt godt humør efter kampen.\n“Det var en helt latterlig kamp. Men det er en drøm, der er gået i opfyldelse for os, at vi nu er i finalen,” sagde Christian Eriksen efter sejren ifølge de britiske medier.\n“Jeg har ondt af Ajax. De var bedre end os i de to kampe, men vi skabte flest chancer,” sagde den 27-årige dansker, der har en fortid i netop Ajax.\nI pausen af onsdagens kamp var Tottenham bagud 0-2, og da de også havde tabt sidste uges kamp i London, førte Ajax samlet 3-0.\n“Vi var enige om, at vi ikke kunne se os selv i spejlet efter kampen, hvis vi tabte med fire eller fem mål. Vi måtte i hvert fald gå ud at kæmpe for det. Så fik vi et tidligt mål, og derfor fik vi lagt lidt pres på Ajax, og vi fik noget momentum,” sagde Christian Eriksen.\n“Egentlig var der ikke så meget taktik i anden halvleg. Det var fight, det var en kamp med hjertet, og så havde vi lidt held. Og vi havde Lucas Moura,” tilføjede Christian Eriksen med henvisning til Tottenhams brasilianske angriber, der scorede alle tre mål i anden halvleg.\n“Jeg håber, der bliver rejst en statue af ham hjemme i England efter dette her. Han fortjener det virkelig. Nu glæder jeg mig til finalen. Det bliver sjovt med en finale mellem to engelske klubber.”


Rusland: Ingen tegn på bomber på nødhjælpskonvojen – Al-Nusra offensiv i området - Schiller Instituttet\nRusland: Ingen tegn på bomber på nødhjælpskonvojen\n– Al-Nusra offensiv i området\nSchiller Instituttet > Alle Nyheder > Internationalt > Rusland > Rusland: Ingen tegn på bomber på nødhjælpskonvojen\nObamas kliniske sindssyge udstillet for åbent tæppe i FN’s Generalforsamling\nKina engagerer FN-institutioner\ni Bæltet-og-Vejen, alt imens Obama forsøger\nat fremprovokere en krig med Rusland\nSkrevet den 21. september 2016 i Alle Nyheder, Internationalt, Rusland, Stop 3. Verdenskrig, Sydvestasien, USA\n20. sept., 2016 – Alt imens USA’s Udenrigsministerium simpelt hen erklærer, at russerne og/eller syrerne bombede FN/Røde Halvmåne-nødhjælpskonvojen i Syrien fra luften, så viser beviserne noget andet. Det russiske Forsvarsministeriums officielle talsmand, Igor Konashenkov, sagde i dag, at »Der er ikke gennemført noget luftangreb mod FN’s nødhjælpskonvoj i den sydvestlige udkant af Aleppo af russiske eller syriske luftstyrker«.\nDesuden indikerer videoen af scenen, der blev frigivet af de militante styrker, at konvojen blev ødelagt af brand, snarere end af bomber, sagde han. »Vi studerede omhyggeligt de såkaldte aktivisters videooptagelser af scenen og fandt ingen tegn på, at nogen raketter har ramt konvojen«, sagde Konashenkov og forklarede, at fartøjerne ikke har ødelæggelser, der stammer fra eksplosionsbølgen fra en raket fra luften. »Alt det, der ses på videoen, er en direkte konsekvens af, at lasten brød i brand, og det begyndte på en mærkelig måde, samtidig med, at militante kæmpere gennemførte en massiv offensiv i Aleppo«, sagde han.\nRusland overvågede konvojen fra droner frem til leverancen af dens ladning, som blev fuldført. »Omkring kl. 13:40 Moskva-tid var alle ladninger sikkert leveret til deres bestemmelsessted«, sagde Konashenkov. »Herefter ophørte centret for forsoning af krigsførende fraktioner i Syrien med at overvåge konvojen. Den russiske side fulgte ikke konvojens videre bevægelser. Al information om, hvor konvojen befandt sig, var kun kendt af de militante kæmpere, der kontrollerer disse områder.«\nDen syriske, arabiske Røde Halvmåne-nødhjælpsorganisation sagde, at angrebet fandt sted ved deres lager, da materialet blev losset.\nFN sagde, at de ikke kunne fastslå omstændighederne for hændelsen nu, men »diverse kilder« bekræfter, at branden startede fra artilleri-beskydning«, rapporterede TASS.\nTo højtplacerede embedsmænd fra USA’s Udenrigsministerium erklærede imidlertid, at forbryderen enten var Rusland eller den syriske regering, uden noget bevis. Talsmand for USA’s Udenrigsministerium, John Kirby, gik endda så vidt som til at sige, at, som resultat af dette, »vil USA revurdere de fremtidige perspektiver for samarbejde med Rusland« – hvilket tydeligvis netop er hensigten hos dem i regeringen, der er imod ethvert samarbejde med Rusland.\nDette ville omfatte Obamas vice-nationale sikkerhedsrådgiver Ben Rhodes, der sagde, »Alle de beviser, vi har, peger på den konklusion«, at Rusland og/eller Syrien begik denne grusomhed ved et luftangreb. Den samme CNN-rapportering lader dernæst, med følgende overskrifter, vide: »I øjeblikket er der ingen efterretninger, der specifikt indikerer, at syriske luftstyrker eller helikoptere befandt sig i området, selv om denne type information senere kunne komme for dagen, sagde embedsmanden.«\nDette er endnu et eksempel på Helga Zepp-LaRouches pointe med, at den frie presse i Amerika betyder, at den er totalt fri for sandhed.


Netavisens nyhedslinks uge 38-2008\nNetavisens nyhedslinks uge 38\nf Norske nyheder\nRetssag mod voldelige betjente omkring Ungdomshus-rydning: "Betjente slog os"\n[Netavisen - link 21.09.08] Politiken\nTo unge mænd fastholder, at politiet slog dem med knytnæve og knipler under anholdelse i forbindelse med rydningen af Ungdomshuset. Den dengang 17-årige Henrik Poulsen blev udsat for et alvorligt overgreb på sin 17 års fødselsdag. De tre betjente afviser anklagerne. Retssagen startede i torsdags, og fortsætter i den kommende uge. Der vente sdom sidst på måneden.\nMuhammedtegner hyldet på DF-møde\nDet fremmedfjendske Dansk Folkepartis helt Kurt Westergaard belv hyldet på partiets landsmøde, hvor Westergaard takkede Pia Kjærsgaard.\n10.000 til ESF i Malmø\n[Netavisen - link 20.09.08] Modkraft\nTitusind mennesker deltager i årets ESF i Malmø, oplyser arrangørerne. Ikke færre end 280 politiske seminarer, 400 kulturaktiviter, en gadefest, talrige aktioner og en stor demonstration lørdag den 20. september. ESF 2008, den europæiske del af globaliseringsbevægelsens kæmpetræf, har nu været igang i tre dage og arrangørerne melder om stor deltagelse.\nReaktionær samling om nedskæringsforlig i København\n[Netavisen - link 20.09.08] Arbejderen\nHøjere forældrebetaling på fattigere institutioner, ringere hjælp til udsatte børn, færre tilbud til hjemløse - og 22,50 kroner mere om måneden i lommen. Sådan ser næste år ud for københavnerne efter overborgmester Ritt Bjerregaard (S) fredag præsenterede budgetforlig med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.\nTerrordømte Fighters+Lovers anker dom\n[Netavisen - link 19.09.08] Arbejderen\nSom et led i terror overfor befolkninen idømtge Østre Landsret seks ud af syv tiltalte for støtte til terrororganisationer. Men de dømte giver ikke op. De vil have sagen for Højesteret eller til Strassbourg.\nByggeri fører an i økonomisk nedtur\n[Netavisen - link 18.09.08] Børsen\n53 pct. af virksomheder inden for byggeriet, ser ordrerne tørre ud. Forventningerne til fremtiden inden for byggesektoren er dermed de mest negative i Greens Konjunkturundersøgeses 17-årige historie.\nTopchefer: Dansk økonomi i krise med direkte produktionsfald\n[Netavisen - link 17.09.08] Børsen\nAfmatningen i dansk økonomi er forvandlet til en økonomisk krise med faldende produktion. En ny konjunkturundersøgelse, som Greens Analyseinstitut har udarbejdet for dagbladet Børsen blandt 832 danske topchefer, afslører de mest negative forventninger til forbruget herhjemme i mere end 17 år.\nDansk eksport bremser op\n[Netavisen - link 17.09.08] epn\nTilbagegang i USA, Tyskland og Storbritannien forstærker dansk økonomisk nedtur, forudser Dansk erhverv.\nT-shirt sag koster kassen\n[Netavisen - link 17.09.08] Politiken\nSagen mod syv t-shirt-sælgere, der er sigtet for terrorstøtte til knap 25.000 kroner, har kostet over en million kroner at føre i byret og landsret. Kampen mod solidaritet er dyr - og føres på skatteydernes regning.\nÆldre vil indtage gaderne\n[Netavisen - link 17.09.08] Arbejderen\nVores ydmyghed er slut, siger de ældre, der 1. oktober - FNs ældredag - vil demonstrere i fem byer mod nedskæringer og stigende ulighed. Tre ud af fire borgmestre forventer besparelser på området.\nSøges: 15.000 ansatte til sygehusene\n[Netavisen - link 17.09.08] Berlingske Tidende\nRegeringens rådgivere slår alarm. Om syv år vil sundhedsvæsenet mangle 15.000 medarbejdere. Allerede nu går det ud over patienternes hygiejne. Da sygeplejersker og sosu'er sagde det i foråret og forlangte store lønstigninger for at tiltrække og fastholde folk i sundhedssektoren afviste regeringen blankt.\nEU åbner op over for Sharia\nStår det til EU-Kommissionen skal muslimer bosat i EU-lande fremover kunne blive skilt efter sharia-lovgivning. Det får p.g.a. 'retsforbeholdet' ikke umiddelbar betydning i Danmark.\nFinansuro og oliedyk sender Oslo-børsen i knæ\n[Netavisen - link 16.09.08] Børsen\nMed overskriften "Bunnen ut av Børsen" indrammer Dagens Næringsliv i Norge meget godt tilstanden på olielandets fondsbørs.\nFlere bankkrak på vej\n[Netavisen - link 16.09.08] business.dk\nProfessor vurderer, at flere banker løber ind i problemer. Men fremover vil de ikke blive hjulpet af hverken Nationalbanken eller andre banker – de får lov til at gå konkurs. Krisen er den værste siden 1930erne, og kun centralbankernes indgriben forhindrer, at den bliver større.\nLehman krak med store konsekvenser også i Danmark\n[Netavisen - link 16.09.08] DR\nLehman Brothers' kollaps trækker blodrøde tråde ud til resten af verden. Som en af verdens allerstørste banker har Lehman Brothers lavet forretninger med langt de fleste af verdens større banker. Herunder også Danske Bank i Danmark.\nDanskerne: Velfærdsstaten er slidt ned\n[Netavisen - link 16.09.08] Politiken\nDanskerne mener, at regeringen har sjoflet velfærdsstaten på bekostning af skattelettelser, siger samfundsforsker.\nFlertal utilfreds med offentlig vedligeholdelse\nTo ud af tre danskere mener, at standarden af skoler, daginstitutioner, plejehjem og veje er blevet dårligere eller endda meget dårligere de seneste fem år.\nStorbank: Dansk boligmarked er sygt\n[Netavisen - link 15.09.08] politiken\nI en rapport om de nordiske boligmarkeder tegner storbanken UBS et ildevarslende billede af boliggælden i Danmark. En samlet boliggæld (boligejernes gæld i boligen til realkreditselskaber og banker) der udgør 90 pct. af det danske bruttonationalprodukt.\n[Netavisen - link 15.09.08] ugebrevet A4\nDet er nedladende at kalde nogle job for »skodjob«, mener den norske forfatter og journalist Lotta Elstad. Hun tog job som rengøringshjælp på hotel og dokumenterer i en ny bog et opskruet arbejdstempo, stressede kolleger og krænkelser af arbejdstagerrettigheder.\nFynsk busstrejke slutter\n[Netavisen - link 15.09.08] 3F\nUnder protest har de fynske buschauffører besluttet af sætte sig vag rattet mandag efter 12 dages strejke. Men Chaufførerne spår fortsat kaos.\n190.000 3F´ere taber på finanslov\n[Netavisen - link 15.09.08] Fagbladet 3F\nDe laveste indkomstgrupper i Danmark vil miste penge på kombinationen af skattelettelse og SP-opsparing.


August 2017 - Fællestråd - Side 7 - Debatten\nDato og tid er 18. jun 2021, 00:44\nIndlægaf HappyHippo » 5. aug 2017, 09:29\nGuilded_Lily skrev: Så meget for at tro, at daglige rundstykker og fire gammeldaws var nok til min vægtøgning. Jeg er tilbage i et normalt kostleje, jeg har trænet og gået længere ture end vanligt med hunden, alligevel har jeg taget yderligere 200 g på siden søndag. Godt nok er sharkweek lige oppe over, men altså. Nu har har jeg taget 4,3 kg på i forhold til den drømmevægt, jeg landede på for halvandet år siden.\nKroppen har et normalt udsving på ca 3kg, så det kan bare være væske eller noget i tarmene. Det kan også været øget blodvolumen pga din træning. Jeg får altid vildt meget væske i kroppen lige op til menstruation.\nDet kan også bare være din krop savner de rundstykker, så det er hævn-kg\nIndlægaf HappyHippo » 5. aug 2017, 09:31\nJeg er i øvrigt blevet stykket af en myg i øret, så det er helt hævet og rødt... tager til træning om lidt, fordi centret allerede lukker kl 17 i dag, og håber jeg kan holde ud at have ørebøffer på. Træning uden musik er bare slet ikke det samme\nIndlægaf Guilded_Lily » 5. aug 2017, 10:14\nJeg har, siden jeg startede mit vægttab for alvor for tre år siden, normalt haft helt styr på mine udsving. Jeg tager normalt 1,5-2,5 kg på op til mens, og har jeg skejet lidt ud en uge eller to pga. ferie eller højtider, er jeg lynhurtigt faldet tilbage i normalt leje igen efter en uge til halvandens normalt indtag. Jeg holdt vægten med +/- udsving på max. 3 kg i to år (oftest 0,5-2), men de sidste fem måneder har jeg desværre kun set udsving på +-siden, selvom jeg lever stort set som før.\nMin vægtøgning kom i sin tid nærmest snigende, hvor jeg var blind for, at jeg faktisk var overvægtig. Jeg har i alt tabt 22 kg fra højeste vægt til mit mål for to år siden. Så når vægten pludselig stagnerer og ligefrem stiger, går jeg lidt i panik. Jeg har en magisk grænse på 65, og nu ligger jeg på 66.3 i forhold til 66.1 i søndags. Jeg KAN måske forklare det med, at hvis ikke, jeg skulle have mens nu, ville vægten måske være faldet, men jeg hader, når jeg ikke kan se det på tallene. Det ligger i psyken, I know, og jeg bekymrer mig sikkert unødigt, men a ka' it' ha'et. Jeg opnåede for første gang i 17 år at få en forholdsvist flad mave, og nu hænger den seriøst over buksekanten. Når jeg sidder ned, kan jeg lægge armene oven på dellen, som var jeg gravid.\nIndlægaf avdotja » 5. aug 2017, 11:39\nIndlægaf avdotja » 5. aug 2017, 11:46\nPå trods af gode intentioner har jeg spist chokolade/kage/is/drukket varm chokolade HVER dag i denne uge, der er ikke blevet dyrket noget motion og jeg har alligevel tabt et kilo siden tirsdag.\nPå den ene side er det selvfølgelig meget godt; på den anden side er jeg lidt bekymret for hvad det egentlig siger om min livsstil indtil nu, når guf hver dag og ingen motion stadig resulterer i vægttab\nEDIT: Jeg har en hund jeg går ca 10 km om dagen med og cykler til arbejde, så det er ikke sådan at jeg ligger på sofaen 24/7 - men alligevel....\nIndlægaf ManicNinja » 5. aug 2017, 11:50\nDaine skrev: Minuttet efter at jeg postede ovenstående, kiggede solen sgu frem Så jeg fik sko på i en fart og hoppede på cyklen ... og er nu lige kommet ind af døren igen, med lidt over 15 km i benene på lige under en time. Det var skønt, selvom der godt nok blæser en strid vestenvind!\nHep! Fedt du kom af sted! Og ja, somme tider ér tilløbet bare langt\nHer stod den på hjemmelavede "italiener"-pizzaer og rødvin i aftes. Og chokolade og slik blev det sørme også til. Jeg, der ellers aldrig har lyst til sidstnævnte. Hold nu op - det "forsømte" blev da godt nok lige indhentet dér Men skønt var det. Og blot 300 gram ekstra på vægten i dag. Dét er sgu ret okay, synes jeg.\nJeg sidder og nørkler med noget arbejdsmæssigt (jaja, jeg ved det godt - jeg har ferie, men kunne sgu ikke helt lade være). Senere vil jeg en tur i motionsrummet og fejre, at forkølelsen er på tilbagetog.\nFørste gang denne ferie, jeg er helt alene og uden planer. Her er helt stille, og jeg nyder det. Ligesom jeg nyder den RO, der er kommet over det her vægt-noget: Det er blevet ret naturligt og afslappet at holde øje med min egen adfærd med hensyn til mad og motion uden at det HELE tiden drøner rundt i knolden - en selvfølgelighed at vende tilbage til den almindelige, fornuftige kost, efter at der er frådset igennem. Ja, det er stille og roligt og meget konkret uden en masse skam og skyld og kæmpe overvejelser. Det er virkelig lækkert!\nIndlægaf HappyHippo » 5. aug 2017, 13:00\nDet er sgu også irriterende. Hvis det bliver ved uanset hvor få kcal du spiser, bør du tjekkes af lægen. Man kan sagtens få problemer med stofskiftet med alderen.\nMht maven har jeg delte mavemuskler (1-2cm) så jeg træner et særligt maveprogram, alm maveøvelser kan gøre det værre.\nIndlægaf HappyHippo » 5. aug 2017, 13:02\nJeg kom i øvrigt afsted i mine kompressionstights pga mine lægge stadig er spændte. Det gik fint. Ingen tunge løft i dag, men syretræning (lav vægt og mange gentagelser til det syrer til) af ben.\nIndlægaf HappyHippo » 5. aug 2017, 13:05\nJeg fik også rødvin og chokolade i går. Og chokolade på havregrynene i morges. Jeg er RET glad for chokolade\nFedt at der er kommet ro på det hele og du kan frådse igennem uden dårlig samvittighed\nIndlægaf Ally » 5. aug 2017, 13:05\nGuilded_Lily skrev: Når jeg sidder ned, kan jeg lægge armene oven på dellen, som var jeg gravid.\nSorry, men sådan ser jeg ud hele tiden. Min mave er og bliver mit største issue på min krop; den, jeg lægger mærke til, når jeg prøver tøj i butikkerne og tjekker mig selv i spejlet. Alle andre er sgu da ligeglade med min maves udseende, I know, men jeg er ikke. Den bliver ikke mindre trods træning - og ja, jeg ved, at man ikke kan punkttræne - men jeg forsøger at acceptere den ser ud som den gør.\nTil gengæld er jeg pjattet med min røv Den er stor, men jeg kan se, at det hjælper at squatte og dødløfte i fitnesscentret, så det fortsætter jeg helt klart med\nIndlægaf Guilded_Lily » 5. aug 2017, 13:09\nJeg har også overvejet det. Jeg synes, min skjoldbruskkirtel virker hævet, og jeg har også andre symptomer, som træthed, ugidelighed og irritabilitet.\nIndlægaf Guilded_Lily » 5. aug 2017, 13:11\nMin mave har været mit issue, siden jeg var barn. Og jeg er så træt af at blive spurgt, om jeg er gravid igen.\nIndlægaf LaMariposa » 5. aug 2017, 15:13\nHos mig er det mine hofter, som er mit evige dilemma. Min kæreste synes, at jeg er tosset, når jeg påpeger, at jeg ikke kan lide dem Tror bare altid, at man vil have et eller andet punkt, som man ikke bryder sig om, og som andre ikke kan se problemet i. Men træls er det, det skal der ikke være tvivl om\nIndlægaf LaMariposa » 5. aug 2017, 15:16\nUgens tredje løbetur i hus Plus en masse havearbejde...\nIndlægaf Patience » 5. aug 2017, 19:29\nJeg har hjemmetrænet 45 min her til aften. Det er nok ikke det samme som at komme i fitnesscenter, men jeg håber det gør lidt nytte trods alt.\nKost er også gået rigtig fint - 1221 kcal indtaget - sund mad for langt det meste - og så en københavnerstang for at fejre at det var solskin da jeg fik fri fra arbejde


Gennem vores 40 år med skirejser til Norge, har vi efterhånden afprøvet alle de norske skiområder, store som små. Herud fra har vi valgt de destinationer som ligger vores hjerte nært, med fokus på godt skiløb, smukke omgivelser og hyggelige stunder. Hvad end du ønsker at bo i traditionelle norske hytter på fjeldet eller er mere til vores fællesrejsehoteller som vi selv driver så har vi noget for dig.\nVores store passion og ekspertise for skifeier har de senere år bredt sig til Østrig og Alperne, hvor vi lige som i Norge, har afprøvet forskellige destinationer og fundet frem til dem vi synes har alt det en skiferie i Alperne bør have, gode brede og præparerede pister, smukke bjerglandskaber, høj snesikkerhed og ikke mindst den gode stemning efter en lang skidag.\n● Vi har både alpint skiløb og langrend\n● Skiferier for alle - singlerejsende, familier, venner og børnevenlige skiområder - Altså noget for enhver smag\n● Vi kører i bus til vores destinationer - du kan også selv stå for transporten\n● Unikt fællesskab på vores skirejser


Tobias Dybvad - Levemand - Horsens Ny Teater\nFredag den 22/04/2022 19:00\nOplev showet i 2022.\nDybvad hylder det positive livssyn. “Man kan simpelthen ikke bo i Danmark og blive i dårligt humør over, at det regner. Så har man gjort det rigtig svært for sig selv,” giver Dybvad som eksempel på den brok, han spidder i showet. Levemand bliver et gensyn med den legende satiriske comedy-stil, der har gjort Dybvad til en af landets mest populære komikere.\nDe fleste af os kender typen, der fortæller historier om engang for 7 år siden, hvor de fik en bøf, der var for gennemstegt. Mange af os kan ryge i den fælde, men det fede er at tage sig selv i det, bremse op og grine af det. ”Hvis du en dag står i en lang kø, du er stresset, og du synes, at det er supertræls, så prøv at lade være med at fortælle andre mennesker om det efterfølgende. Lad være med at trække lorten med gennem hele din dag. Man bliver oprigtigt et gladere menneske af det,” mener Tobias.\nTobias mener dog også, at man kan blive FOR positiv: ”Det gør jeg hele tiden! Nogle gange er jeg så forhippet på at forvente det bedste af livet – jeg arbejder så meget med best case scenario, at jeg nogle gange sætter et så højt ambitionsniveau for mit liv, at det kan være svært at indfri. Og på vejen derhen får jeg taget nogle overilede beslutninger, som så får nogle vanvittige konsekvenser for mig. Heldigvis kan disse episoder jo så omdannes til et pragtfuldt stand-up show,” griner Tobias.\nKunder som købte “Tobias Dybvad - Levemand” købte også


Udgivet den 3. november 2017 6. februar 2019 af Palle Bo\n“Almindelige mennesker” kan måske lyde lidt nedsættende. Alligevel vover jeg at bruge denne vending, for det er jo os radiofolk, speakere og skuespillere, der ikke er særlig almindelige. Vi elsker at tale i en mikrofon og i det hele taget blive set og hørt. Og det er da ikke særlig almindeligt. De fleste mennesker bryder […]\nLYDBOG: Kapitel 11. Vær autentisk og realistisk\nUdgivet den 30. oktober 2017 6. februar 2019 af Palle Bo\nSom forbruger er vores reklamefilter meget veludviklet. Vi udsættes for reklamebudskaber konstant og er derfor meget skeptiske over for noget, der lyder som reklame. Derfor bør vi lave reklamer, der ikke lyder som reklamer.\nLYDBOG: Kapitel 10. Hastværk er lastværk\nUdgivet den 27. oktober 2017 6. februar 2019 af Palle Bo\n”Naturligvis skal jeg have spottet på i morgen. Hvis først jeg skulle have det på i overmorgen, havde jeg først ringet i morgen” Sådan sagde en annoncør til mig, mens jeg var salgschef på en radiostation. Det var min egen skyld. Vi havde vænnet kunderne til, at vi kunne være meget hurtige. Det var et […]\nLYDBOG: Kapitel 9. Brug af musik\nUdgivet den 23. oktober 2017 29. april 2019 af Palle Bo\nDet siges ofte, at musik i radioreklamer er altid godt. At det får budskabet til at glide nemmere ned. Nej, det er forkert. Musik skal kun bruges, hvis der er en god grund til det. Punktum. Faktisk mener jeg, at det er en kæmpefejl at lægge noget tilfældigt musik under dit spot, blot fordi “det […]\nLYDBOG: Kapitel 8. Brug af humor\nUdgivet den 20. oktober 2017 29. april 2019 af Palle Bo\nEt af de mest almindelige værktøjer i radioreklamer er brug af humor. Men hvad er sjovt for nogen er ikke nødvendigvis sjovt for andre. Derfor skal man passe meget på, hvordan man gør. Mit allerbedste råd er, at man ikke blot fortæller en vittighed. Så er det meget bedre at holde et spejl op foran […]\nUdgivet den 16. oktober 2017 5. februar 2019 af Palle Bo\nI 2016 udgav jeg bogen Guide til Bedre Radioreklamer. Og nu har jeg indtalt den som lydbog ? og jeg valgt at forære den væk ? kapitel for kapitel i denne podcast. To kapitler om ugen. Et om mandagen og et om fredagen. Kapitel 7. Se det i radioen Hvis du vil være sikker på […]\nJeg har været til mange foredrag i mit liv. Når jeg bagefter har fortalt venner om, hvor godt det var, er jeg ofte blevet spurgt om, hvad jeg havde lært. Og selvom jeg ellers var meget begejstret, kunne jeg sjovt nok ikke huske så meget. Men det, jeg kunne huske, var historierne. De emner, jeg […]\n”Værsgo grib”, sagde jeg og kastede en lille håndfuld m&m’s ned mod en meget overrasket person på første række. Jeg var blevet bedt om at afholde en session om radioreklame på konferencen ”The International Radio Forum” i Teheran, Iran tilbage i 2009 og valgte altså at kaste med farvestrålende chokoladeknapper. Jeg vil gætte på, at […]\nUdgivet den 6. oktober 2017 21. april 2020 af Palle Bo


Lars Saabye Christensen: Mit danske album – Af Klaus Rothstein\nPosted bykro\t 16.4.2010 24.4.2010 Leave a comment on Lars Saabye Christensen: Mit danske album\nAnmeldelse i Weekendavisen den 16. april 2010.\nPortræt. Lars Saabye Christensen skriver berigende erindringslyrik med vaskeægte, stilrene sportsdigte.\nDer er flere påfaldende ydre ligheder mellem Jens Christian Grøndahl netop udkomne erindringer Om en time springer træerne ud og norske Lars Saabye Christensens erindringer Mit danske album: Mens den første er skrevet på opfordring fra Grøndahls franske forlag, er den anden skrevet på bestilling af Saaabye Christensens danske forlæggere, C&K Forlag. Bøgerne, der begge rummer stille barndomsselvportrætter, ligner hinanden så man tror at det er løgn: de er begge designet i sarte farver med beige smudsomslag, elegant typografi og brug af fotos fra familiealbummet, og begge viser ungdomsbilleder af de to forfattere in spe ved hhv. skriveblok og skrivemaskine, ”pludseligt” afbrudt af fotografen. Mens Grøndahl gengiver et maleri af Hammershøis stille stuer og reflekterer over kunsten, viser Saabye Christensen et personløst foto af en stue gennem en døråbning, mens han skriver, at han drømte om Hammershøi længe før han kendte hans billeder. Mens den ene viser sin far med bøllehat og cigar, viser den anden sin far med kasket og et lille glas…\nJa, når forfattere tænker tilbage på deres barndom og modningsår, tænker de på det samme som alle vi andre tænker på. Men hvor folk flest tænker spredt, har forfatteren en evne til at lade stumperne føje sig til et billede med horisont. Lars Saabye Christensen synes dog at have haft en vis modvilje over for at skabe en helhed af fragmenter, og han har derfor – antager jeg – valgt at lade sine erindringer tage en helt anden form end de store episke romaner, som han er kendt for i Danmark. I Mit danske album træffer vi nemlig lyrikeren Saabye Christensen, og ham har vi mig bekendt ikke rigtig mødt på dansk før nu. Men nu får vi hans radikalt plukvise erindringsdigte om det København, som familien valfartede til for at møde farens danske familie.\nÅbningsdigtet – det hele er smukt oversat af forlæggeren Charlotte Jørgensen – går kronologisk til værks: ”jeg kom til Oslo første gang den / 21. september 1953, om morgenen, kl. 08.47, nærmere”. Ikke noget med at ’jeg kom til verden’, men ’jeg kom til Oslo’. Digteren beskriver sin fødsel, som han har fået den fortalt af sin mor, for: ”selv kan jeg desværre ikke huske noget af dette, og er / det ikke urimeligt at man aldrig kan få chancen / for at huske noget fra de to største begivenheder / i sit eget liv, nemlig den første og den sidste / jeg fortæller bare det jeg har hørt / og som jeg værsgo må stole på.”\nJo, det er urimeligt, men så må vi jo huske og genfortælle alt det imellem de to største begivenheder, og Lars Saabye Christensen gør det i smukke, stemningsfulde og meget berigende prosalyriske erindringsdigte, klædeligt side om side med de familiefotos, der retfærdiggør titlen: dette er et album, ikke mindst et markant og indtagende faderportræt. Midt i bogen brydes formen, og faren (Mogens Hjort Christensen, 1919-2010) får ordet i en række nøgterne prosastykker med en københavnerdrengs tilbageblik. Det er Bymuseet på bog.\nMine to favorittekster er et par vaskeægte og fuldkommen stilrene sportsdigte i bedste Jørgen Leth-tradition. Det ene handler om den danske skøjteløber Kurt Stille, det andet om den dansk-jødiske fægter Ivan Osiier (gift med forfatterens moster), der nægtede at deltage i nazisternes prestige-OL i Berlin 1936. De to sportsfolk og deres skæbner har en enorm fascinationskraft. Både på drengen Lars og på digteren Saabye Christensens læsere.\nLars Saabye Christensen: Mit danske album. 112 sider med mange privatfotos. 250 kr. På dansk ved Charlotte Jørgensen. C&K Forlag.\nPosted bykro 16.4.2010 24.4.2010 Posted inBoganmeldelser


Førsteberøring med forhindring [Video Øvelse] | Coach Tips\nFørsteberøring med forhindring [øvelse]\nTags: bedste førsteberøring, Fodbold, fodbold for begyndere, fodboldøvelser video, førsteberøring, god fodboldtræning, retningsbestemt førsteberøring, teknisk træning, øvelser førsteberøring, øvelser til fodboldtræning\nFodboldøvelse [Video inspiration] – Førsteberøring med forhindring\nHver uge finder jeg ny inspiration til fodbold træningen og deler den her på bloggen.\nI denne uges YouTube favorit øvelse arbejdes der med førsteberøringer og pasninger – selvfølgelig med begge ben. Samtidig kan der arbejdes med at opbygge automatismer hos spillerne der gør det naturligt at scanne banen omkring dem når de skal modtage bolden.\nØvelsen bruger vi som en teknisk øvelse i opvarmning til fodboldtræning.\nOpstilling af øvelse\nInddel spillerne i par. Sæt en forhindring op pr par – vi bruger Penalty Box som forhindring og bruger ofte denne øvelse som en af flere øvelser som spillerne rotere imellem i opvarmningen.\nDen arbejdende spiller stå ved siden af forhindringen med ansigtet vendt mod den anden spiller der har bolden.\nDen arbejdende spiller hopper over forhindringen og tilbage igen. Herefter scanner hun banen ved at orientere sig bagud og kalder på bolden til den rigtige fod. Den anden spiller spiller bolden og den spilles straks retur.\nDen aktive spiller træder et til to skridt baglens, scanner igen og kalder på bolden til den fod som der skal laves retningsbestemt førsteberøring med. Første berøringen bruges til at flytte bolden til den anden side af forhindringen hvor dem spilles retur til den anden spiller.\nHerefter køres øvelsen igen men denne gang i modsatte side og dermed også berøringer og pasninger med modsatte ben.\nVi køre ofte øvelsen på tid hvorefter de to spillere skifter rolle – gerne med 2-3 pas inden de går videre til næste øvelse.\nHer i videoen kan du også se hvordan der kan varieres i øvelsen.\nGod fornøjelse med øvelsen i din fodbold træning eller som en del af din opvarmning.\nFørsteberøring / Teknisk træning\nFodboldøvelse: førsteberøring U9, U10, U11, U12\nDriblinger / Førsteberøring / Selvtræning / Træningsprogram


Ladies of the flight - Nummer 9Nummer 9\nForm: 48 sider, farver, inbd.\nVejl. pris: 198,- kr.\nFørste del af Angel Wings er tidligere blevet anmeldt her på sitet, og der er ikke meget mere at tilføje efter denne anden ombæring af flyverserien.\nAngela McCloud er stadig som WASP, amerikansk kvindelig pilot under 2. verdenskrig, engageret ved fronten mellem de allierede og japanske styrker i Indokina, nærmere bestemt Burma, hvor nogle af de hårdeste lufthalse blandt amerikanerne har base. Hun kæmper stadig med at bevise sit værd i en fuldstændig mandsdomineret verden og mod stikkere og spioner af både professionelle og personlige grunde. Og hun har stadig problemer med kærlighedslivet og den mere traditionelt feminine konkurrent i form af sangerinden og entertaineren Jinx, der er strandet i Burma på sin turne blandt frontens kæmpende.\nHandlingen skrider fremad i dette andet af planlagt tre album; Angelas kvaliteter bliver sværere at overse, der bliver vendt et par brikker i spionspillet, og de to umage kvinder køres i stilling til et påtvunget, tættere samarbejde; men det er stadig ikke så vigtigt eller udpræget vedkommende: Den erfarne forfatter, Yanns, opgave er stadig blot at sørge for et ikke decideret hullet eller historisk ukorrekt bagtæppe for showets stjerne, Hugaults, fetischistiske gengivelser af primært (krigs)tidens fly, sekundært dens pinuppede kvindetyper.\nOg flyene er da også flottere end nogensinde; der er flere af dem, undervejs, i kamp, på jorden, i fart og stillestående, i morgengryets og skumringens og måneskærets helt rigtige lys: Det er virkelig wauv mange gange i løbet af albummet. De kvindelige hovedpersoner er også flotte et par gange, når Hugualt gider, men det gider han ikke nær så meget, som man måske skulle tro; det er altoverskyggende flyvere, der bliver lagt kræfter i at tegne. De mandlige piloter glider sammen i en brunlig grød af løse streger, for dem gider han slet ikke, med mindre det er tvingende nødvendigt for handlingen, f.eks. at vi kan skelne skurkene fra de øvrige personer, og selv da knap nok og ikke altid.\nDet er fascinerede og sine steder helt overvældende at se frembringelserne fra en tegner, der er så meget bedre til og mere interesseret i maskiner end mennesker, da det som regel og af naturlige grunde oftest forholder sig omvendt. Men selv om Hugault album for album også bliver (lidt) bedre til at håndtere tegneseriens sekventielle forløb, så læser Black Widow, som dette 2. album i serien hedder, stadig stift og ikke særlig dynamisk. Det føles først og fremmest som en billedbog, med forstyrrende talebobler mellem de mange flotte fly og par pinups hist og her. Så bedømmelsen bliver den samme som af det 1. album, måske med en lille pil opad for de trods alt lidt mere fokuserede fyldtegninger.\nAngel WingsCoboltOle Steen HansenRomain HugaultYann\nMarvel-Morten Søndergård havde sidste arbejdsdag i tegneseriebutikken Fantask i fredags. Og det blev bemærket! Begivenheden...


Billige Plissegardiner i Tøjsmose Svendborg → DK's billigste Plissegardiner her!\nPlissegardiner Tøjsmose Svendborg\nEr du på udkig efter plissegardiner i Tøjsmose Svendborg? Så behøver du ikke lede længere. På Gardinbestillingonline.dk finder du de bedste og billigste plissegardiner i Tøjsmose Svendborg. Vi vil gerne gøre det nemmere at bestille plissegardiner i Tøjsmose Svendborg online, da det længe har været en branche hvor det har været kotymen at gå ned i den lokale gardin butik.\nVed at gøre processen nem og overskuelig i forhold til at finde det rigtige gardin i Tøjsmose Svendborg, så bliver det straks noget nemmere at finde frem til de gardiner der passer til dit hjem. Derudover ydes der selvfølgelig også god support i forhold til at finde det helt rigtige produkt, så du skal altid føle dig velkommen til at ringe til vores partners direkte linje, hvis der er noget du er i tvivl om i forhold til køb af plissegardiner i Tøjsmose Svendborg. Læs mere her.\nPlissegardiner i Tøjsmose Svendborg gjort nemt\nDer er ingen tvivl om at det godt kan være lidt uoverskueligt at skulle finde frem til de bedste gardiner, hvis det er noget man ikke har prøvet før. Derfor har vores partner selvfølgelig sørget for at have gode guides til hvad man bør vælge, som du kan finde på deres hjemmeside. Så hvis du er i tvivl om hvad du skal vælge af plissegardiner i Tøjsmose Svendborg, så læs deres udførlige guides eller tag kontakt til deres support.\nStep by step til at vælge de rigtige plissegardiner i Tøjsmose Svendborg\nDet bliver ikke nemmere end det, hvilket også er med til at deres popularitet har været støt stigende gennem de sidste par år. Dette har været med til øge konkurrencen på plissegardiner i Tøjsmose Svendborg, da det ikke længere er nødvendigt at handle i din lokale gardinbutik eller få en person ud for at måle op. Som garanti gives der også at hvis man måler forkert, så betaler vores partner for dine gardiner, hvilket må siges at være en væsentlig fordel, især hvis man føler sig en anelse usikker på at måle selv. Mere info.\nPlissegardiner Skave Varde\nPlissegardiner Nyrup Helsingør\nPlissegardiner Neder Jerstal Haderslev\nPlissegardiner Hjembæk Norddjurs\nPlissegardiner Store Darum\nPlissegardiner Nørreballe Faaborg-Midtfyn


Har været en fast del af julen i 56 år - nu vil børnene hellere have chokolade - TV 2\n2. dec. 2018, 16:26\nSamler har julekalender, der er ældre end ham selv\nHvilken julekalender er mest populær?\naf Astrid Skov Andersen & Gry Pauline Koefoed\nSamler har over 500 papjulekalendere - nogle af dem bliver ligefrem gemt i en bankboks.\nFraværet af chokolade og legetøj betyder færre penge til velgørenhed.\nDR's u-landskalendere er blevet udgivet hvert år siden 1962, og hvert år er overskuddet gået til velgørende formål rundt omkring i verden, og i år skal overskuddet fra Børnenes U-landskalender gå til at hjælpe syriske børn, der lever som flygtninge i Syriens nabolande.\nDet er Dansk Flygtningehjælp, der står for projektet.\nFor hvert år bliver midlerne til de gode formål mindre. Faktisk bliver der i dag solgt 45 procent færre U-landsjulekalendere end for 10 år siden.\nI 2008 blev der solgt 206.000 eksemplarer af u-landskalenderen. I 2017 var salget faldet til 106.000.\nOg der er der ifølge Gunhild Agger, professor emeritus ved Aalborg Universitet, der har forsket i julekalendere, en forklaring på.\n- En kalender af pap harmonerer selvsagt ikke særlig godt med vores digitaliserede tid. Engang var den trykte kalender normen, men den får nok svært ved at fange børnenes opmærksomhed fremover, sagde Gunhild Agger i en artikel i Kristeligt Dagblad.\nTræstub versus Snickers\nDa TV 2 spurgte en række børn, der var til julebagning i Tarup Center i Odense, var der da heller ingen tvivl om, hvorvidt de foretrak chokolade eller u-landskalenderen.\n- Den der, siger 12-årige Freja Nellemann og peger på sin favoritkalender, en gul en af slagsen med billedet af et juletræ pyntet med M&M's og fyldt med slik.\n- Det er hyggeligt, når man hver dag kan åbne en låge og få et lille stykke slik.\nOg 13-årige Ida Jeppesen er helt enig med veninden i, hvilken kalender der er favoritten.\n- Det, at der er en ting, man kan tage ud og ikke bare et billede, siger hun.\nDe er da også begge to enige om, at billedet af en træstub iført nissehue bag lågen i u-landskalenderen er kedelig, og de foretrækker den Snickers, der gemte sig bag lågen i M&M's kalenderen.\nTV 2 har spurgt tre børn, hvilken julekalender de helst vil have. En almindelig lågekalender eller en chokoladejulekalender?\nDer findes dog stadig folk for hvem, u-landskalenderen er lig med jul.\nDer er en barnlig, juleglad sjæl gemt i Rico Lionett.\nHan samler på u-landsjulekalendere, og hans samling består af over 500 papkalendere. Faktisk ejer han samtlige eksemplarer, der er lavet siden 1962.\nNu er julekalenderne blevet en hobby, der gør ham blød om julehjertet.\n- Når man bliver ældre, bliver man mere nostalgisk og mindes de gode tider. Det er det, lågekalenderen gør for mig, siger han.\nGemt i bankboks\nI samlingen gemmer sig flere kalendere, der er lidt mere særlige end de andre.\n- For eksempel 'Jul på torvet' tegnet af Ib Spang Olsen er en rigtigt fantastisk kalender. På det tidspunkt var jeg 10 år gammel, og når jeg ser den kalender, bliver jeg bare fyldt med gode minder, siger han.\nRico Lionett har tatoveret Disneys Juleshow på overarmen. På den anden arm har han planer om at fortsætte juleshowet med De syv små dværge. Foto: TV 2\nOgså Børnenes U-landskalender fra 2012 er særlig, fordi det er året for julekalenderens 50 års fødselsdag.\n- Man gør noget helt specielt. Man laver et ekstra afsnit på fjernsynet, så børnene i stedet for 24 afsnit får 25 afsnit. Og julekalenderen har faktisk en låge nummer 25, og det er den eneste lågekalender, der er lavet, der har en ekstra låge, siger han.\nMen det er ikke alle julekalendere, han tør at opbevare i lejligheden. En historie om en samler, der mistede hele sin samling i en brand i sit hus, har gjort indtryk. Siden er de mest dyrebare samlerstykker gemt godt væk.\n- Hvor er jeg nogenlunde bedst sikret? Det må være i en bankboks. Jeg har ikke hørt om ild i en bankboks før, siger han.\nJulekalenderne er meget mere værd i dag, end den pris de kostede i butikkerne. For eksempel kunne en af Rico Lionetts favoritter, u-landskalenderen fra 1969 tegnet af Ib Spang Olsen, købes for fem kroner.\nHan har selv givet 3500 kroner for sit eksemplar.\nRico Lionetts samling er komplet, og det gør, at den kan sælges væsentligt dyrere, end hvis der manglede enkelte kalendere.\n- Et samlet estimat for en komplet samling er 30-40.000 kroner. Måske også mere, siger Rico Lionett, der dog ikke har tænkt sig at sælge sin samling.